# Euroopan unionin C 317/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 317 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta28. joulukuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 317

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta28. joulukuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 317/01 | Erityiskertomus nro 7/2007 yhteisön vesiluonnonvarojen säilyttämissääntöjä koskevista valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmistä sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 317/01

Erityiskertomus nro 7/2007 yhteisön vesiluonnonvarojen säilyttämissääntöjä koskevista valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmistä sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 28.12.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 317/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 7/2007

yhteisön vesiluonnonvarojen säilyttämissääntöjä koskevista valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmistä sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 317/01)

SISÄLLYS

LYHENNELUETTELO

| I—III | YHTEENVETO |
| --- | --- |

I—III

| 1—13 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—13

| 1—5 | Yhteisön vesiluonnonvarojen hoidon tavoitteet ja keskeiset ominaisuudet |
| --- | --- |

1—5

| 6—9 | Keskeiset toimintalinjat ja toimenpiteet |
| --- | --- |

6—9

| 10—11 | Rahoituksen määrä |
| --- | --- |

10—11

| 12—13 | Keskeiset asetukset |
| --- | --- |

12—13

| 14—17 | TARKASTUKSEN OMINAISUUDET |
| --- | --- |

14—17

| 14 | Tarkastuksen aihe ja tarkastuskysymykset |
| --- | --- |

14

| 15—17 | Tarkastuksen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmä |
| --- | --- |

15—17

| 18—120 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

18—120

| 18—51 | Kiintiöiden käyttöä koskevat tiedot ovat epämääräisiä ja niiden seuranta alkeellista |
| --- | --- |

18—51

| 19—43 | Kansallisissa saaliiden kirjaamisjärjestelmissä on lukuisia puutteita |
| --- | --- |

19—43

| 44—51 | Komission seuranta on riittämätöntä |
| --- | --- |

44—51

| 52—87 | Kansalliset tarkastukset eivät ole kovin vaikuttavia |
| --- | --- |

52—87

| 53—58 | Yleiset valvontastandardit puuttuvat |
| --- | --- |

53—58

| 59—73 | Valvontapainetta on vaikeaa arvioida ja se on usein riittämätön |
| --- | --- |

59—73

| 74—87 | Valvontatoimia ei ole optimoitu |
| --- | --- |

74—87

| 88—106 | Rikkomusten ja seuraamusten seurantaan tarkoitetut järjestelmät ovat usein epätarkoituksenmukaisia |
| --- | --- |

88—106

| 89—94 | Kansalliset järjestelmät eivät ole yleisesti ottaen kovin ankaria |
| --- | --- |

89—94

| 95—106 | Jäsenvaltioihin kohdistetut painostuskeinot ovat vaikuttavia vain poikkeuksellisesti |
| --- | --- |

95—106

| 107—120 | Tarkastusolosuhteet: kalastuksen liikakapasiteetti vaikuttaa sääntöjen noudattamiseen ja tarkastusten vaikuttavuuteen |
| --- | --- |

107—120

| 108—112 | Liikakapasiteetti on merkittävä riskitekijä ja osoitus yhteisön toiminnan epäonnistumisesta |
| --- | --- |

108—112

| 113—120 | Vastedes sovelletaan pääasiassa pyyntiponnistusten rajoittamiseen perustuvaa lähestymistapaa |
| --- | --- |

113—120

| 121—136 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

121—136

| 127—128 | Pyyntitietojen laatu |
| --- | --- |

127—128

| 129—130 | Tarkastusjärjestelmien vaikuttavuus |
| --- | --- |

129—130

| 131—133 | Varoittavien seuraamusten soveltaminen |
| --- | --- |

131—133

| 134—136 | Liikakapasiteetin vähentäminen ja asianmukaiset liitännäistoimet |
| --- | --- |

134—136

Liite – Pyyntitietojen keruuta ja seurantaa koskeva yksinkertaistettu kaavio

Komission vastaukset

LYHENNELUETTELO





  CIEM

| CIEM | Kansainvälinen merentutkimusneuvosto |
| --- | --- |
| EU | Euroopan unioni |
| GT | bruttovetoisuus; aluksen kapasiteettiin liittyvä mittayksikkö |
| ISO | Kansainvälinen standardisoimisjärjestö |
| kW | kilowatti, alusten tehoon liittyvä mittayksikkö |
| MOO | monivuotinen ohjausohjelma |
| STECF | tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea |
| TAC | suurin sallittu saalis |
| VMS | Vessel Monitoring System; alusten satelliittiseurantajärjestelmä, jonka avulla alukset lähettävät säännöllisin väliajoin tietoja sijainnistaan valvontaviranomaisille |

Kansainvälinen merentutkimusneuvosto

EU

Euroopan unioni

GT

bruttovetoisuus; aluksen kapasiteettiin liittyvä mittayksikkö

ISO

Kansainvälinen standardisoimisjärjestö

kW

kilowatti, alusten tehoon liittyvä mittayksikkö

MOO

monivuotinen ohjausohjelma

STECF

tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea

TAC

suurin sallittu saalis

VMS

Vessel Monitoring System; alusten satelliittiseurantajärjestelmä, jonka avulla alukset lähettävät säännöllisin väliajoin tietoja sijainnistaan valvontaviranomaisille

YHTEENVETO

| I | Yhteinen kalastuspolitiikka luotiin vuonna 1983 ja sen tavoitteena on elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen. Sen kulmakiven muodostavat pyyntirajoitukset, jotka perustuvat vahvistettuihin suurimpiin sallittuihin saaliisiin (TAC) ja kansallisiin kiintiöihin. Lähestymistavan soveltamisen onnistuminen edellyttää, että saatavilla olevat tiedot ovat luotettavia ja perusteellisia ja että käytössä olevat tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät ovat vaikuttavia. |
| --- | --- |

I

Yhteinen kalastuspolitiikka luotiin vuonna 1983 ja sen tavoitteena on elollisten vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen. Sen kulmakiven muodostavat pyyntirajoitukset, jotka perustuvat vahvistettuihin suurimpiin sallittuihin saaliisiin (TAC) ja kansallisiin kiintiöihin. Lähestymistavan soveltamisen onnistuminen edellyttää, että saatavilla olevat tiedot ovat luotettavia ja perusteellisia ja että käytössä olevat tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät ovat vaikuttavia.

| II | Tarkastus kohdistui näihin kolmeen tekijään ja tuloksiin, jotka saatiin komissiossa sekä kuudessa kalastuksen kannalta keskeisessä jäsenvaltiossa (1) toimitetuissa tarkastuksissa. Tilintarkastustuomioistuin päätteli tarkastuksen perusteella, että:






  — | pyyntitiedot eivät olleet kattavia eivätkä luotettavia, minkä vuoksi pyyntimääristä ei saada todenmukaista käsitystä. Tämän seurauksena TAC- ja kiintiöjärjestelmää ei sovelleta asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden lainsäädäntökehys ja voimassa olevat menettelyt eivät takaa perusteellista tietojenkeruuta eikä tietojen hyväksyntävaiheessa havaita niissä esiintyviä epäyhteneväisyyksiä. Komissio ei pysty yksilöimään tyydyttävällä tavalla jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa esiintyviä virheitä tai poikkeamia eikä tekemään oikea-aikaisesti kaikkia tarvittavia varojen suojelua koskevia päätöksiä (kohdat 18–51), |
| --- | --- | --- |

II

Tarkastus kohdistui näihin kolmeen tekijään ja tuloksiin, jotka saatiin komissiossa sekä kuudessa kalastuksen kannalta keskeisessä jäsenvaltiossa (1) toimitetuissa tarkastuksissa. Tilintarkastustuomioistuin päätteli tarkastuksen perusteella, että:

—

pyyntitiedot eivät olleet kattavia eivätkä luotettavia, minkä vuoksi pyyntimääristä ei saada todenmukaista käsitystä. Tämän seurauksena TAC- ja kiintiöjärjestelmää ei sovelleta asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden lainsäädäntökehys ja voimassa olevat menettelyt eivät takaa perusteellista tietojenkeruuta eikä tietojen hyväksyntävaiheessa havaita niissä esiintyviä epäyhteneväisyyksiä. Komissio ei pysty yksilöimään tyydyttävällä tavalla jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa esiintyviä virheitä tai poikkeamia eikä tekemään oikea-aikaisesti kaikkia tarvittavia varojen suojelua koskevia päätöksiä (kohdat 18–51),

| — | tarkastusjärjestelmät eivät anna varmuutta siitä, että rikkomukset ehkäistään tai havaitaan vaikuttavalla tavalla. Yleisten valvontastandardien puuttumisen takia ei voida varmistaa, että valvontapaine olisi riittävän voimakas ja että tarkastukset toteutettaisiin optimaalisesti jäsenvaltioissa; tosiasiassa tämä rajoittaa niin ikään kansallisia menettelyjä koskevien komission arviointien laajuutta ja sisältöä ja täten komission valmiuksia ottaa kantaa kansallisten järjestelmien yleiseen vaikuttavuuteen (kohdat 52–87), |
| --- | --- |

—

tarkastusjärjestelmät eivät anna varmuutta siitä, että rikkomukset ehkäistään tai havaitaan vaikuttavalla tavalla. Yleisten valvontastandardien puuttumisen takia ei voida varmistaa, että valvontapaine olisi riittävän voimakas ja että tarkastukset toteutettaisiin optimaalisesti jäsenvaltioissa; tosiasiassa tämä rajoittaa niin ikään kansallisia menettelyjä koskevien komission arviointien laajuutta ja sisältöä ja täten komission valmiuksia ottaa kantaa kansallisten järjestelmien yleiseen vaikuttavuuteen (kohdat 52–87),

| — | todettujen rikkomusten käsittelymenettelyjen avulla ei voida osoittaa, että kutakin tapausta seurattaisiin ja vielä vähemmän sitä, että kukin käsittely johtaisi seuraamuksiin. Siinäkin tapauksessa, että seuraamuksia määrätään, niiden varoittava vaikutus jää yleisesti ottaen vähäiseksi. Kun jäsenvaltio jättää noudattamatta yhteisön lainsäädäntöä, komission ainoana tehokkaaksi osoittautuneena keinona on nostaa kanne jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä yhteisöjen tuomioistuimessa. Tietyt tälle toiminnalle ominaiset tekijät kuitenkin rajoittavat kyseisen keinon käyttöä ja saavat aikaan sen, että kyseinen väline ei ole reaktioherkkyydeltään riittävä (kohdat 88–106), |
| --- | --- |

—

todettujen rikkomusten käsittelymenettelyjen avulla ei voida osoittaa, että kutakin tapausta seurattaisiin ja vielä vähemmän sitä, että kukin käsittely johtaisi seuraamuksiin. Siinäkin tapauksessa, että seuraamuksia määrätään, niiden varoittava vaikutus jää yleisesti ottaen vähäiseksi. Kun jäsenvaltio jättää noudattamatta yhteisön lainsäädäntöä, komission ainoana tehokkaaksi osoittautuneena keinona on nostaa kanne jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä yhteisöjen tuomioistuimessa. Tietyt tälle toiminnalle ominaiset tekijät kuitenkin rajoittavat kyseisen keinon käyttöä ja saavat aikaan sen, että kyseinen väline ei ole reaktioherkkyydeltään riittävä (kohdat 88–106),

| — | liikakapasiteetti vähentää kalastuselinkeinon kannattavuutta ja sallittujen saaliiden pienentämisen olleessa kyseessä, kannustaa kalastajia olemaan noudattamatta kyseisiä rajoitteita. Näin ollen se heikentää myös toimitettujen tietojen laatua. Kalastuskapasiteetin mukauttamisohjelmien epäonnistumisen jälkeen käyttöön otettu nykyinen lähestymistapa, joka perustuu pääasiassa pyyntiponnistusten vähentämiseen, ei todennäköisesti riitä ratkaisemaan liikakapasiteettiongelmaa (kohdat 107–120). |
| --- | --- |

—

liikakapasiteetti vähentää kalastuselinkeinon kannattavuutta ja sallittujen saaliiden pienentämisen olleessa kyseessä, kannustaa kalastajia olemaan noudattamatta kyseisiä rajoitteita. Näin ollen se heikentää myös toimitettujen tietojen laatua. Kalastuskapasiteetin mukauttamisohjelmien epäonnistumisen jälkeen käyttöön otettu nykyinen lähestymistapa, joka perustuu pääasiassa pyyntiponnistusten vähentämiseen, ei todennäköisesti riitä ratkaisemaan liikakapasiteettiongelmaa (kohdat 107–120).

Mikäli tilanne jatkuu tällaisena, sillä on vakavat seuraukset ei ainoastaan varojen kannalta vaan myös kalastuselinkeinon ja siihen liittyvien alueiden tulevaisuuden kannalta.

| III | Jos poliittiset päättäjät toivovat, että yhteisellä kalastuspolitiikalla saavutetaan sille asetettu elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskeva tavoite, nykyisiä valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmiä on lujitettava huomattavasti panemalla täytäntöön seuraavat suositukset:






  — | jäsenvaltioiden olisi parannettava pyyntitietojen laatua toimittamalla järjestelmällisesti vastaavuustestejä rajat ylittävät toiminnot mukaan lukien ja toimitettava tietonsa riippumattoman elimen todennettaviksi, |
| --- | --- | --- |

III

Jos poliittiset päättäjät toivovat, että yhteisellä kalastuspolitiikalla saavutetaan sille asetettu elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskeva tavoite, nykyisiä valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmiä on lujitettava huomattavasti panemalla täytäntöön seuraavat suositukset:

—

jäsenvaltioiden olisi parannettava pyyntitietojen laatua toimittamalla järjestelmällisesti vastaavuustestejä rajat ylittävät toiminnot mukaan lukien ja toimitettava tietonsa riippumattoman elimen todennettaviksi,

| — | komission olisi varmistettava, että kalastustietojen kirjaamiseen ja sähköiseen raportointiin tarkoitettu järjestelmä otetaan käyttöön mahdollisimman pian ja mahdollisimman laajalti ja että komissiolle toimitettujen tietojen tarkastamista parannetaan kehittämällä yksittäisten tietojen analysointia, |
| --- | --- |

—

komission olisi varmistettava, että kalastustietojen kirjaamiseen ja sähköiseen raportointiin tarkoitettu järjestelmä otetaan käyttöön mahdollisimman pian ja mahdollisimman laajalti ja että komissiolle toimitettujen tietojen tarkastamista parannetaan kehittämällä yksittäisten tietojen analysointia,

| — | jäsenvaltioiden olisi kehitettävä tarkastustoimintansa analysointiin, ohjelmointiin ja seurantaan tarkoitettuja välineitä, jotta ne voisivat taata, että yleinen valvontapaine on riittävä ja varojen käyttö optimaalista, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden olisi kehitettävä tarkastustoimintansa analysointiin, ohjelmointiin ja seurantaan tarkoitettuja välineitä, jotta ne voisivat taata, että yleinen valvontapaine on riittävä ja varojen käyttö optimaalista,

| — | jäsenvaltioiden olisi muistutettava toimivaltaisia viranomaisia varoittavien seuraamusten määräämisen tarpeellisuudesta, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden olisi muistutettava toimivaltaisia viranomaisia varoittavien seuraamusten määräämisen tarpeellisuudesta,

| — | yhteisön lainsäätäjän olisi ilmaistava säännöksissä selkeästi, mitkä tekijät ovat ehdottaman tärkeitä vaikuttavan tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän kannalta, |
| --- | --- |

—

yhteisön lainsäätäjän olisi ilmaistava säännöksissä selkeästi, mitkä tekijät ovat ehdottaman tärkeitä vaikuttavan tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän kannalta,

| — | yhteisön lainsäätäjän olisi vahvistettava komission valmiuksia painostaa sääntöjä laiminlyöneitä jäsenvaltioita, |
| --- | --- |

—

yhteisön lainsäätäjän olisi vahvistettava komission valmiuksia painostaa sääntöjä laiminlyöneitä jäsenvaltioita,

| — | komission ja jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden avulla kalastusalan rakenteellista liikakapasiteettia vähennetään aktiivisesti. |
| --- | --- |

—

komission ja jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden avulla kalastusalan rakenteellista liikakapasiteettia vähennetään aktiivisesti.

JOHDANTO

Yhteisön vesiluonnonvarojen hoidon tavoitteet ja keskeiset ominaisuudet

| 1. | Yhteisön satamissa puretaan joka vuosi yli 4,4 miljoonaa tonnia kaloja ja äyriäisiä, joiden kokonaisarvo on 6 100 miljoonaa euroa (2). Kalastuselinkeino työllistää 230 000 henkilöä Euroopan unionissa ja tietyillä rannikkoalueilla sillä on merkittävä ja vaikeasti korvattavissa oleva asema. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön satamissa puretaan joka vuosi yli 4,4 miljoonaa tonnia kaloja ja äyriäisiä, joiden kokonaisarvo on 6 100 miljoonaa euroa (2). Kalastuselinkeino työllistää 230 000 henkilöä Euroopan unionissa ja tietyillä rannikkoalueilla sillä on merkittävä ja vaikeasti korvattavissa oleva asema.

| 2. | Yhteisön kalavarat (3) ovat osa yhteistä omaisuutta. Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa ”sellainen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet” (4). Kestävän kalastuksen käsite on ollut olemassa vuonna 1983 luodun yhteisen kalastuspolitiikan alusta alkaen, vaikka se ilmaistiinkin silloin eri tavoin (5). |
| --- | --- |

2.

Yhteisön kalavarat (3) ovat osa yhteistä omaisuutta. Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa ”sellainen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet” (4). Kestävän kalastuksen käsite on ollut olemassa vuonna 1983 luodun yhteisen kalastuspolitiikan alusta alkaen, vaikka se ilmaistiinkin silloin eri tavoin (5).

| 3. | Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin komissio ei voinut välttyä negatiiviselta yhteisen kalastuspolitiikan arvioinnilta myöntäessään, että ”tällä politiikalla ei ole saatu aikaan kestävää kalavarojen käyttöä” (6). Komissio täsmensi, että epäonnistuminen oli sekä ympäristöllinen – ”monet kannat ovat tällä hetkellä turvallista biologista rajaa pienempiä” – että taloudellis-sosiaalinen – ”kalastusalalle on tyypillistä liiallisista investoinneista, nopeasti nousevista hinnoista ja vähenevistä kalavaroista johtuva taloudellinen hauraus, joka ilmenee huonona kannattavuutena ja tasaisesti vähentyvinä työpaikkoina”. |
| --- | --- |

3.

Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin komissio ei voinut välttyä negatiiviselta yhteisen kalastuspolitiikan arvioinnilta myöntäessään, että ”tällä politiikalla ei ole saatu aikaan kestävää kalavarojen käyttöä” (6). Komissio täsmensi, että epäonnistuminen oli sekä ympäristöllinen – ”monet kannat ovat tällä hetkellä turvallista biologista rajaa pienempiä” – että taloudellis-sosiaalinen – ”kalastusalalle on tyypillistä liiallisista investoinneista, nopeasti nousevista hinnoista ja vähenevistä kalavaroista johtuva taloudellinen hauraus, joka ilmenee huonona kannattavuutena ja tasaisesti vähentyvinä työpaikkoina”.

| 4. | Viimeaikaiset tiedot vahvistavat tämän diagnoosin. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (CIEM) tiedemiehet, joiden tehtävänä on suorittaa biologisia arviointeja, analysoivat joidenkin kantojen hyödyntämisastetta Koillis-Atlantilla, jonne valtaosa yhteisön vesiluonnonvaroista on keskittynyt (7). Heidän analyysinsä mukaan 81:tä prosenttia arvioiduista kannoista on hyödynnetty liikaa (8). Taloudelliselta kannalta katsottuna Eurostatin luvut tukevat diagnoosia epäonnistumisesta, koska ne osoittavat, että Koillis-Atlantilla yhteisön pyyntimäärä vähenee koko ajan. Kaudella 1995–2005 ne olivat vähentyneet kaiken kaikkiaan 30 prosenttia. |
| --- | --- |

4.

Viimeaikaiset tiedot vahvistavat tämän diagnoosin. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (CIEM) tiedemiehet, joiden tehtävänä on suorittaa biologisia arviointeja, analysoivat joidenkin kantojen hyödyntämisastetta Koillis-Atlantilla, jonne valtaosa yhteisön vesiluonnonvaroista on keskittynyt (7). Heidän analyysinsä mukaan 81:tä prosenttia arvioiduista kannoista on hyödynnetty liikaa (8). Taloudelliselta kannalta katsottuna Eurostatin luvut tukevat diagnoosia epäonnistumisesta, koska ne osoittavat, että Koillis-Atlantilla yhteisön pyyntimäärä vähenee koko ajan. Kaudella 1995–2005 ne olivat vähentyneet kaiken kaikkiaan 30 prosenttia.

| 5. | Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa Euroopan unioni allekirjoitti toimintasuunnitelman, jonka yhtenä tavoitteena on palauttaa viimeistään vuoteen 2015 mennessä kaikki kalakannat sellaiselle tasolle, jolla voidaan varmistaa kestävä enimmäistuotto. |
| --- | --- |

5.

Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa Euroopan unioni allekirjoitti toimintasuunnitelman, jonka yhtenä tavoitteena on palauttaa viimeistään vuoteen 2015 mennessä kaikki kalakannat sellaiselle tasolle, jolla voidaan varmistaa kestävä enimmäistuotto.

Keskeiset toimintalinjat ja toimenpiteet

| 6. | Kala on uusiutuva luonnonvara, jonka määrää ei ole helppoa määrittää ja jonka lisääntymiseen ja liikkumiseen liittyviä tekijöitä ei voida suoraan hallita. Ainoa keino vaikuttaa kantaan on siis rajoittaa saaliita. Tämän vuoksi ”säilyttämiseen, valvontaan ja sääntöjen noudattamiseen” liittyvällä toiminnalla on tämän toimenpiteen kohdalla avainasema, koska tavoitteena on yhtäältä määrittää kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevat järjestelyt ja toisaalta valvoa, että vastaavia säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Kala on uusiutuva luonnonvara, jonka määrää ei ole helppoa määrittää ja jonka lisääntymiseen ja liikkumiseen liittyviä tekijöitä ei voida suoraan hallita. Ainoa keino vaikuttaa kantaan on siis rajoittaa saaliita. Tämän vuoksi ”säilyttämiseen, valvontaan ja sääntöjen noudattamiseen” liittyvällä toiminnalla on tämän toimenpiteen kohdalla avainasema, koska tavoitteena on yhtäältä määrittää kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevat järjestelyt ja toisaalta valvoa, että vastaavia säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.

| 7. | Euroopan unionissa pääasiallinen kalavarojen hoitotoimenpide on pyyntimäärän rajoittaminen. Tämä tapahtuu vahvistamalla tärkeimpien lajien osalta jäsenvaltioiden kiintiöiden mukaisesti jaoteltuina suurimmat sallitut saaliit (TAC). Neuvosto päättää vuosittain suurimmista sallituista saaliista komission ehdotusten pohjalta. Komission ehdotukset perustuvat tieteellisiin lausuntoihin (9). Niissä ilmoitetaan, kuinka suuri määrä kaloja on mahdollista pyytää vaarantamatta kantojen uusiutumista. Tiedemiesten käyttämät tiedot perustuvat heidän tekemäänsä tutkimustyöhön ja lisäksi kalastajien ilmoittamiin pyyntimääriin. |
| --- | --- |

7.

Euroopan unionissa pääasiallinen kalavarojen hoitotoimenpide on pyyntimäärän rajoittaminen. Tämä tapahtuu vahvistamalla tärkeimpien lajien osalta jäsenvaltioiden kiintiöiden mukaisesti jaoteltuina suurimmat sallitut saaliit (TAC). Neuvosto päättää vuosittain suurimmista sallituista saaliista komission ehdotusten pohjalta. Komission ehdotukset perustuvat tieteellisiin lausuntoihin (9). Niissä ilmoitetaan, kuinka suuri määrä kaloja on mahdollista pyytää vaarantamatta kantojen uusiutumista. Tiedemiesten käyttämät tiedot perustuvat heidän tekemäänsä tutkimustyöhön ja lisäksi kalastajien ilmoittamiin pyyntimääriin.

| 8. | Aiemmin sallittujen saaliiden rajoittamisen lisäksi oli vähennettävä myös laivaston kalastuskapasiteettia. Tästä toimintalinjasta kuitenkin luovuttiin vuonna 2002 toteutetun yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä, koska sen täytäntöönpano epäonnistui. Nykyisin yhteisön toimenpiteillä ainoastaan asetetaan kalastuskapasiteetille yläraja ja vaikutetaan pyyntiponnistuksiin eli laivaston toimintaan. Järjestelmää täydennettiin viimeksi ns. teknisillä toimenpiteillä. Niissä pääasiassa täsmennetään pyydysten ominaisuudet ja/tai vahvistetaan tiettyjen lajien vähimmäiskoot. |
| --- | --- |

8.

Aiemmin sallittujen saaliiden rajoittamisen lisäksi oli vähennettävä myös laivaston kalastuskapasiteettia. Tästä toimintalinjasta kuitenkin luovuttiin vuonna 2002 toteutetun yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä, koska sen täytäntöönpano epäonnistui. Nykyisin yhteisön toimenpiteillä ainoastaan asetetaan kalastuskapasiteetille yläraja ja vaikutetaan pyyntiponnistuksiin eli laivaston toimintaan. Järjestelmää täydennettiin viimeksi ns. teknisillä toimenpiteillä. Niissä pääasiassa täsmennetään pyydysten ominaisuudet ja/tai vahvistetaan tiettyjen lajien vähimmäiskoot.

| 9. | Vaikka eri toimintalinjat määritellään yhteisön tasolla, on yleisesti ottaen jäsenvaltioiden (10) vastuulla varmistaa, että valvonnan ja tarkastusten täytäntöönpano on vaikuttavaa ja että yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä noudatetaan (11). Tämä tarkoittaa sitä, että niillä on täysi vapaus päättää kiintiöidensä hallintaa ja tarkastustensa organisointia koskevista järjestelyistä sekä rikkomistapauksissa sovellettavien seuraamusten luonteesta. Komission vastuulla on arvioida ja valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, ja helpottaa toiminnan yhteensovittamista ja yhteistyötä niiden välillä. |
| --- | --- |

9.

Vaikka eri toimintalinjat määritellään yhteisön tasolla, on yleisesti ottaen jäsenvaltioiden (10) vastuulla varmistaa, että valvonnan ja tarkastusten täytäntöönpano on vaikuttavaa ja että yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä noudatetaan (11). Tämä tarkoittaa sitä, että niillä on täysi vapaus päättää kiintiöidensä hallintaa ja tarkastustensa organisointia koskevista järjestelyistä sekä rikkomistapauksissa sovellettavien seuraamusten luonteesta. Komission vastuulla on arvioida ja valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, ja helpottaa toiminnan yhteensovittamista ja yhteistyötä niiden välillä.

Rahoituksen määrä

| 10. | ”Valvontaan ja sääntöjen noudattamiseen” liittyvään toimintaan tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on 46 miljoonaa euroa, jos huomioon otetaan ainoastaan siihen suoraan myönnetyt määrärahat (12). Rahoituksen määrä on paljon merkittävämpi, jos otetaan huomioon kaikenlainen toiminta, jonka tarkoituksena on – ainakin osittain – käsitellä kalavarojen hoitotoiminnan huomattavista puutteista johtuvia seurauksia. Tällaisia ovat erityisesti kalastukseen liittyvät rakennetuet (837 miljoonaa euroa) ja kansainväliset kalastussopimukset (156 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

10.

”Valvontaan ja sääntöjen noudattamiseen” liittyvään toimintaan tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on 46 miljoonaa euroa, jos huomioon otetaan ainoastaan siihen suoraan myönnetyt määrärahat (12). Rahoituksen määrä on paljon merkittävämpi, jos otetaan huomioon kaikenlainen toiminta, jonka tarkoituksena on – ainakin osittain – käsitellä kalavarojen hoitotoiminnan huomattavista puutteista johtuvia seurauksia. Tällaisia ovat erityisesti kalastukseen liittyvät rakennetuet (837 miljoonaa euroa) ja kansainväliset kalastussopimukset (156 miljoonaa euroa).

| 11. | Kalastusvaroissa on kyse suoraan Euroopan unionia koskevista varoista, koska EU vastaa niiden hoitamisesta. Kyseisiä varoja on vaikeaa arvioida rahassa, mutta tämä ei saa tehdä vaikeammin ymmärrettäväksi näihin varoihin liittyviä tosiasioita tai niiden merkitystä. |
| --- | --- |

11.

Kalastusvaroissa on kyse suoraan Euroopan unionia koskevista varoista, koska EU vastaa niiden hoitamisesta. Kyseisiä varoja on vaikeaa arvioida rahassa, mutta tämä ei saa tehdä vaikeammin ymmärrettäväksi näihin varoihin liittyviä tosiasioita tai niiden merkitystä.

Keskeiset asetukset

| 12. | Alan perussäädös on neuvoston asetus elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (13). Asetuksen V luvussa määritellään tavoitteet ja niiden saavuttamiseen tähtäävät yhteisön toimintatavat. |
| --- | --- |

12.

Alan perussäädös on neuvoston asetus elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (13). Asetuksen V luvussa määritellään tavoitteet ja niiden saavuttamiseen tähtäävät yhteisön toimintatavat.

| 13. | Valvontajärjestelmää (14) ja pyyntitietojen keruuta (15) koskevat säännökset ovat vanhempia asiaa koskevia asetuksia. Muita tarkastuksia koskevia velvoitteita on sisällytetty ns. vuosittaisten ”suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiö” -asetusten (16) liitteisiin sekä asetuksiin, joissa säädetään elvytystoimenpiteistä tai tiettyjen kantojen kestävää hyödyntämistä koskevista monivuotisista suunnitelmista (17). |
| --- | --- |

13.

Valvontajärjestelmää (14) ja pyyntitietojen keruuta (15) koskevat säännökset ovat vanhempia asiaa koskevia asetuksia. Muita tarkastuksia koskevia velvoitteita on sisällytetty ns. vuosittaisten ”suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiö” -asetusten (16) liitteisiin sekä asetuksiin, joissa säädetään elvytystoimenpiteistä tai tiettyjen kantojen kestävää hyödyntämistä koskevista monivuotisista suunnitelmista (17).

TARKASTUKSEN OMINAISUUDET

Tarkastuksen aihe ja tarkastuskysymykset

| 14. | Vesiluonnonvarojen hoitoa koskevan yhteisön politiikan kulmakiven muodostavat pyyntimäärien rajoitukset, jotka perustuvat vahvistettuihin suurimpiin sallittuihin saaliisiin (TAC) ja kiintiöihin. Lähestymistavan soveltamisen onnistuminen edellyttää, että saatavilla olevat tiedot ovat luotettavia ja kattavia ja että käytössä olevat tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät ovat vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi asianmukaiseksi toimittaa tarkastuksen, jonka tarkoituksena oli saada vastaus seuraavaan kysymykseen:
  ”Toteuttavatko komissio ja jäsenvaltiot toimenpiteitä, jotka ovat vesiluonnonvarojen säilyttämiseen tähtäävän valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän vaikuttavuuden kannalta tarpeellisia?”
  Tarkastus kohdistui seuraaviin seikkoihin:






  a) | Ovatko pyyntitiedot luotettavia ja niiden seuranta vaikuttavaa (ottamatta kantaa yksittäisten ilmoitusten laatuun)? |
| --- | --- | --- |

14.

Vesiluonnonvarojen hoitoa koskevan yhteisön politiikan kulmakiven muodostavat pyyntimäärien rajoitukset, jotka perustuvat vahvistettuihin suurimpiin sallittuihin saaliisiin (TAC) ja kiintiöihin. Lähestymistavan soveltamisen onnistuminen edellyttää, että saatavilla olevat tiedot ovat luotettavia ja kattavia ja että käytössä olevat tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät ovat vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuin arvioi asianmukaiseksi toimittaa tarkastuksen, jonka tarkoituksena oli saada vastaus seuraavaan kysymykseen:

”Toteuttavatko komissio ja jäsenvaltiot toimenpiteitä, jotka ovat vesiluonnonvarojen säilyttämiseen tähtäävän valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän vaikuttavuuden kannalta tarpeellisia?”

Tarkastus kohdistui seuraaviin seikkoihin:

a)

Ovatko pyyntitiedot luotettavia ja niiden seuranta vaikuttavaa (ottamatta kantaa yksittäisten ilmoitusten laatuun)?

| b) | Ovatko tarkastusjärjestelmät mahdollisimman vaikuttavia? |
| --- | --- |

b)

Ovatko tarkastusjärjestelmät mahdollisimman vaikuttavia?

| c) | Ovatko rikkomusten seurantajärjestelmät tarkoituksenmukaisia ja vaikuttavia? |
| --- | --- |

c)

Ovatko rikkomusten seurantajärjestelmät tarkoituksenmukaisia ja vaikuttavia?

| d) | Missä laajuudessa kalastuksen liikakapasiteettiin liittyvää toimintariskiä tosiasiassa käsitellään? |
| --- | --- |

d)

Missä laajuudessa kalastuksen liikakapasiteettiin liittyvää toimintariskiä tosiasiassa käsitellään?

Tarkastuksen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmä

| 15. | Tarkastus kohdistui pääasiassa tietojenkeruu-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmien analysointiin sekä komission keskushallinnossa että jäsenvaltioissa. Todentavaa aineistoa kerättiin ja tutkittiin tekemällä haastatteluja ja analysoimalla asiakirjoja ja tietoja. Täydentääkseen ja testatakseen järjestelmän tuntemustaan ja saadakseen sille vahvistuksen tarkastajat suorittivat vastaavuustestejä, jotka koskivat saaliiden kirjaamista ja tarkastuskertomuksia. Asianomaisten säännösten puuttuessa kriteereinä sovellettiin alan keskeisiä kansainvälisten organisaatioiden tunnustamia yleisiä standardeja (18). |
| --- | --- |

15.

Tarkastus kohdistui pääasiassa tietojenkeruu-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmien analysointiin sekä komission keskushallinnossa että jäsenvaltioissa. Todentavaa aineistoa kerättiin ja tutkittiin tekemällä haastatteluja ja analysoimalla asiakirjoja ja tietoja. Täydentääkseen ja testatakseen järjestelmän tuntemustaan ja saadakseen sille vahvistuksen tarkastajat suorittivat vastaavuustestejä, jotka koskivat saaliiden kirjaamista ja tarkastuskertomuksia. Asianomaisten säännösten puuttuessa kriteereinä sovellettiin alan keskeisiä kansainvälisten organisaatioiden tunnustamia yleisiä standardeja (18).

| 16. | Tarkastettaviksi valittiin kuusi jäsenvaltiota pyyntimäärän merkittävyyden ja purettujen saaliiden arvon perusteella. Valitut jäsenvaltiot ovat Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden osuus pyyntimääristä on lähes 70 prosenttia ja purettujen saaliiden arvosta (19) yli 80 prosenttia. Tarkastuskäynnit paikalle tehtiin vuoden 2006 huhtikuun ja marraskuun välisenä aikana. |
| --- | --- |

16.

Tarkastettaviksi valittiin kuusi jäsenvaltiota pyyntimäärän merkittävyyden ja purettujen saaliiden arvon perusteella. Valitut jäsenvaltiot ovat Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden osuus pyyntimääristä on lähes 70 prosenttia ja purettujen saaliiden arvosta (19) yli 80 prosenttia. Tarkastuskäynnit paikalle tehtiin vuoden 2006 huhtikuun ja marraskuun välisenä aikana.

| 17. | Tämän kertomuksen julkaisun aikoihin tuoreimman yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan yleisasetuksen julkaisemisesta on kulunut lähes viisi vuotta ja komissio on ryhtynyt valmisteluihin laatiakseen uuden ”valvonta”-asetuksen. Komissio aikoo tehdä asiaa koskevan ehdotuksensa neuvostolle vuonna 2008. |
| --- | --- |

17.

Tämän kertomuksen julkaisun aikoihin tuoreimman yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan yleisasetuksen julkaisemisesta on kulunut lähes viisi vuotta ja komissio on ryhtynyt valmisteluihin laatiakseen uuden ”valvonta”-asetuksen. Komissio aikoo tehdä asiaa koskevan ehdotuksensa neuvostolle vuonna 2008.

HUOMAUTUKSET

Kiintiöiden käyttöä koskevat tiedot ovat epämääräisiä ja niiden seuranta alkeellista

| 18. | TAC- ja kiintiöjärjestelmä perustuu saaliiden määrälliseen rajoittamiseen. Sen täytäntöönpanon laatu riippuu siitä, onko olemassa kirjaamis- ja hyväksyntäjärjestelmä (ks. liite 1), jonka avulla voidaan saada perusteelliset ja luotettavat tiedot, ja vaikuttava tietojen seurantajärjestelmä, jonka avulla estetään kiintiöiden ylittäminen. Kumpikaan mainituista järjestelmistä ei täytä kokonaan kyseisiä kriteerejä. |
| --- | --- |

18.

TAC- ja kiintiöjärjestelmä perustuu saaliiden määrälliseen rajoittamiseen. Sen täytäntöönpanon laatu riippuu siitä, onko olemassa kirjaamis- ja hyväksyntäjärjestelmä (ks. liite 1), jonka avulla voidaan saada perusteelliset ja luotettavat tiedot, ja vaikuttava tietojen seurantajärjestelmä, jonka avulla estetään kiintiöiden ylittäminen. Kumpikaan mainituista järjestelmistä ei täytä kokonaan kyseisiä kriteerejä.

Kansallisissa saaliiden kirjaamisjärjestelmissä on lukuisia puutteita

| 19. | Kansallisissa pyyntitietojen keruu-, hyväksyntä- ja kokoamisjärjestelmissä on lukuisia puutteita, joista osa on vakavia. Tämän vuoksi komissiolle toimitettujen tietojen laadusta ei ole varmuutta. |
| --- | --- |

19.

Kansallisissa pyyntitietojen keruu-, hyväksyntä- ja kokoamisjärjestelmissä on lukuisia puutteita, joista osa on vakavia. Tämän vuoksi komissiolle toimitettujen tietojen laadusta ei ole varmuutta.

Ilmoitetut tiedot eivät ole täydellisiä eikä kansallisten keruujärjestelmien avulla estetä rikkomuksia

| 20. | Kiintiöiden käytön seuranta perustuu ilmoitusjärjestelmään, johon syötetään pääasiassa kolmenlaisia kalastajien tai ensimmäisten ostajien laatimia asiakirjoja: aluspäiväkirjat (20), purkamisilmoitukset (21) ja myynti-ilmoitukset (22). Kyseiset asiakirjat tai niiden jäljennökset on toimitettava tapauksesta riippuen sille jäsenvaltiolle, jonka lipun alla alus purjehtii, ja/tai jäsenvaltiolle, jossa saalis puretaan ja/tai jossa ensimmäinen myynti tapahtuu: asianomaisia jäsenvaltioita voi täten olla jopa kolme. Jäsenvaltio, joka vastaa pyyntitietojen toimittamisesta komissiolle, on aina se jäsenvaltio, jossa saalis on purettu. Lippuvaltio voi siis olla muu kuin jäsenvaltio, jonka kiintiöstä kyseiset saaliit vähennetään. |
| --- | --- |

20.

Kiintiöiden käytön seuranta perustuu ilmoitusjärjestelmään, johon syötetään pääasiassa kolmenlaisia kalastajien tai ensimmäisten ostajien laatimia asiakirjoja: aluspäiväkirjat (20), purkamisilmoitukset (21) ja myynti-ilmoitukset (22). Kyseiset asiakirjat tai niiden jäljennökset on toimitettava tapauksesta riippuen sille jäsenvaltiolle, jonka lipun alla alus purjehtii, ja/tai jäsenvaltiolle, jossa saalis puretaan ja/tai jossa ensimmäinen myynti tapahtuu: asianomaisia jäsenvaltioita voi täten olla jopa kolme. Jäsenvaltio, joka vastaa pyyntitietojen toimittamisesta komissiolle, on aina se jäsenvaltio, jossa saalis on purettu. Lippuvaltio voi siis olla muu kuin jäsenvaltio, jonka kiintiöstä kyseiset saaliit vähennetään.

Neuvoston vahvistama lainsäädäntökehys on liian joustava

| 21. | Järjestelmän ensimmäisen heikon kohdan muodostavat yhteisön lainsäädännössä säädetyt ilmoitustietojen laatimista koskevat ehdot. Niiden avulla ei voida taata sitä, että saatavat tiedot olisivat mahdollisimman täsmällisiä ja tarkkoja:






  a) | nykyisen lainsäädännön mukaisesti aluspäiväkirja on toimitettava 48 tunnin kuluessa purkamisesta (23), vaikka kaikki siihen kirjatut tiedot olisi jo oltava kirjattuina ennen kuin lastin purkaminen aloitetaan. Täten on useimmiten mahdollista, että kalastaja tietää jo saalisilmoitusten viimeistelyvaiheessa, tarkastetaanko hänet vai ei, mikä saattaa vaikuttaa ilmoitettujen lukujen laatuun. Komissio on työssään osoittanut, että vaikka kaikki tekijät olisivat muuten samansuuruisia, määrät ilmoitetaan usein suurempina, jos purettu saalis tarkastetaan (24); |
| --- | --- | --- |

21.

Järjestelmän ensimmäisen heikon kohdan muodostavat yhteisön lainsäädännössä säädetyt ilmoitustietojen laatimista koskevat ehdot. Niiden avulla ei voida taata sitä, että saatavat tiedot olisivat mahdollisimman täsmällisiä ja tarkkoja:

a)

nykyisen lainsäädännön mukaisesti aluspäiväkirja on toimitettava 48 tunnin kuluessa purkamisesta (23), vaikka kaikki siihen kirjatut tiedot olisi jo oltava kirjattuina ennen kuin lastin purkaminen aloitetaan. Täten on useimmiten mahdollista, että kalastaja tietää jo saalisilmoitusten viimeistelyvaiheessa, tarkastetaanko hänet vai ei, mikä saattaa vaikuttaa ilmoitettujen lukujen laatuun. Komissio on työssään osoittanut, että vaikka kaikki tekijät olisivat muuten samansuuruisia, määrät ilmoitetaan usein suurempina, jos purettu saalis tarkastetaan (24);

| b) | puretun saaliin punnitsemista ei yleisesti ottaen yhteisössä vaadita. Tietyissä tapauksissa purkamisilmoituksissa esitetyt määrät ovat pelkkiä arvioita, joiden todenmukaisuus ja tarkkuus vaihtelevat; |
| --- | --- |

b)

puretun saaliin punnitsemista ei yleisesti ottaen yhteisössä vaadita. Tietyissä tapauksissa purkamisilmoituksissa esitetyt määrät ovat pelkkiä arvioita, joiden todenmukaisuus ja tarkkuus vaihtelevat;

| c) | aluspäiväkirjassa ilmoitettuja määriä koskevat arviot saavat heittää vahvistetun hyväksyttävyysrajan mukaisesti 20 prosenttia; tämän perusteella ei seuraamuksia voida määrätä, vaikka määrä on ilmoitettu jopa 36 prosenttia liian pienenä, jos purkamista ei ole tarkastettu (25); |
| --- | --- |

c)

aluspäiväkirjassa ilmoitettuja määriä koskevat arviot saavat heittää vahvistetun hyväksyttävyysrajan mukaisesti 20 prosenttia; tämän perusteella ei seuraamuksia voida määrätä, vaikka määrä on ilmoitettu jopa 36 prosenttia liian pienenä, jos purkamista ei ole tarkastettu (25);

| d) | myynti-ilmoitusten osalta ostajan ja myyjän välisten eturistiriitojen pitäisi olla kyseisissä ilmoituksissa esitettyjen tietojen laadun takeena, mutta näin ei aina todellisuudessa tapahdu. Joidenkin kalastustyyppien osalta tietyt toimijat hallitsevat tosiasiassa sekä kalastustoimintaa että jalostus- tai jakelutoimintaa. |
| --- | --- |

d)

myynti-ilmoitusten osalta ostajan ja myyjän välisten eturistiriitojen pitäisi olla kyseisissä ilmoituksissa esitettyjen tietojen laadun takeena, mutta näin ei aina todellisuudessa tapahdu. Joidenkin kalastustyyppien osalta tietyt toimijat hallitsevat tosiasiassa sekä kalastustoimintaa että jalostus- tai jakelutoimintaa.

| 22. | Komissio on tietoisena puutteista ottanut käyttöön tiettyjen kalastustyyppien osalta erityismääräyksiä tarkoituksena korjata joitakin näistä puutteista. Täten elvytyssuunnitelmien yhteydessä hyväksyttävyysrajaa alennettiin kahdeksaan prosenttiin, vaakapunnitukset tehtiin huutokaupassa pakollisiksi ja määrättiin, että jäljennös aluspäiväkirjasta oli annettava heti satamaan saavuttaessa. Tietyt jäsenvaltiot ovat menneet vielä pidemmälle ja laajentaneet tai yleistäneet kyseisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

22.

Komissio on tietoisena puutteista ottanut käyttöön tiettyjen kalastustyyppien osalta erityismääräyksiä tarkoituksena korjata joitakin näistä puutteista. Täten elvytyssuunnitelmien yhteydessä hyväksyttävyysrajaa alennettiin kahdeksaan prosenttiin, vaakapunnitukset tehtiin huutokaupassa pakollisiksi ja määrättiin, että jäljennös aluspäiväkirjasta oli annettava heti satamaan saavuttaessa. Tietyt jäsenvaltiot ovat menneet vielä pidemmälle ja laajentaneet tai yleistäneet kyseisiä määräyksiä.

| 23. | Lisäksi joulukuussa 2006 julkaistussa asetuksessa (26) säädetään, että paperimuodossa annettavat ilmoitukset korvataan osittain ja asteittain järjestelmällä, jossa tiedot ilmoitetaan sähköisesti. Tämän todennäköisesti lisää nopeutta ja luotettavuutta ja vähentää kuluja. Jos aluspäiväkirjan sisältämät tiedot olisi lisäksi toimitettava ennen satamaan saapumista, tämä auttaisi korjaamaan valvontapuutteen, joka liittyy siihen, että paperimuodossa olevan asiakirjan toimittamisen määräaika on 48 tuntia. Kyseinen velvoite ei kuitenkaan olisi voimassa ennen kuin soveltamissääntöjen voimaantulosta on kulunut 24 kuukautta eikä kyseisiä soveltamissääntöjä ole vielä laadittu eikä hyväksytty. |
| --- | --- |

23.

Lisäksi joulukuussa 2006 julkaistussa asetuksessa (26) säädetään, että paperimuodossa annettavat ilmoitukset korvataan osittain ja asteittain järjestelmällä, jossa tiedot ilmoitetaan sähköisesti. Tämän todennäköisesti lisää nopeutta ja luotettavuutta ja vähentää kuluja. Jos aluspäiväkirjan sisältämät tiedot olisi lisäksi toimitettava ennen satamaan saapumista, tämä auttaisi korjaamaan valvontapuutteen, joka liittyy siihen, että paperimuodossa olevan asiakirjan toimittamisen määräaika on 48 tuntia. Kyseinen velvoite ei kuitenkaan olisi voimassa ennen kuin soveltamissääntöjen voimaantulosta on kulunut 24 kuukautta eikä kyseisiä soveltamissääntöjä ole vielä laadittu eikä hyväksytty.

| 24. | Eräs EU:n ulkopuolinen maa, Norja on ottanut käyttöön menettelyjä, joissa myyntitoimia valvotaan tiukemmin ja jotka antavat enemmän varmuutta. Viimeisen saaliin jälkeen kalastaja toimittaa myyntiorganisaatiolle yksityiskohtaiset tiedot lastistaan; lasti on siis vielä samana päivänä myytävänä sähköisessä huutokaupassa (27) ennen sen purkamista ja pakollista punnitusta. Ostaja ja kalastaja laativat ja allekirjoittavat yhdessä myynti-ilmoituksen ennen kuin alus lähtee laiturista. Tarkastajien työtä helpottaa se, että myytävä tuote ja sitä koskeva tosite ovat samassa paikassa samaan aikaan. |
| --- | --- |

24.

Eräs EU:n ulkopuolinen maa, Norja on ottanut käyttöön menettelyjä, joissa myyntitoimia valvotaan tiukemmin ja jotka antavat enemmän varmuutta. Viimeisen saaliin jälkeen kalastaja toimittaa myyntiorganisaatiolle yksityiskohtaiset tiedot lastistaan; lasti on siis vielä samana päivänä myytävänä sähköisessä huutokaupassa (27) ennen sen purkamista ja pakollista punnitusta. Ostaja ja kalastaja laativat ja allekirjoittavat yhdessä myynti-ilmoituksen ennen kuin alus lähtee laiturista. Tarkastajien työtä helpottaa se, että myytävä tuote ja sitä koskeva tosite ovat samassa paikassa samaan aikaan.

Mereen poisheitettyjä saaliiksi saatuja kaloja ei oteta huomioon tietojen keruujärjestelmässä

| 25. | Kaloja, joista suurin osa on jo kuolleita, heitetään suuria määriä yli laidan joko lakisääteisistä (28) tai taloudellisista (29) syistä. Arvioiden mukaan Koillis-Atlantilla pyydetyistä kaloista heitetään pois 13 prosenttia (30). Ilmiönä tämä merkitsee huomattavaa varojen tuhlausta mutta myös sitä, että kantojen tilaa koskevia arviointeja tekevien tiedemiesten käyttämän tiedon laatu heikkenee. |
| --- | --- |

25.

Kaloja, joista suurin osa on jo kuolleita, heitetään suuria määriä yli laidan joko lakisääteisistä (28) tai taloudellisista (29) syistä. Arvioiden mukaan Koillis-Atlantilla pyydetyistä kaloista heitetään pois 13 prosenttia (30). Ilmiönä tämä merkitsee huomattavaa varojen tuhlausta mutta myös sitä, että kantojen tilaa koskevia arviointeja tekevien tiedemiesten käyttämän tiedon laatu heikkenee.

| 26. | Norjassa tilanne on päinvastainen: jos kalastaja saa saaliiksi kaloja, joita hänellä ei ole oikeutta pyytää, hän ei saa heittää niitä takaisin mereen. Jotta kyseisellä velvoitteella olisi kalastajan kannalta mahdollisimman vähän taloudellista merkitystä, hän saa pienen osan näiden ”laittomien” kalojen myynnistä saatavasta voitosta kattaakseen kulunsa ja loput siirretään julkiseen rahastoon. |
| --- | --- |

26.

Norjassa tilanne on päinvastainen: jos kalastaja saa saaliiksi kaloja, joita hänellä ei ole oikeutta pyytää, hän ei saa heittää niitä takaisin mereen. Jotta kyseisellä velvoitteella olisi kalastajan kannalta mahdollisimman vähän taloudellista merkitystä, hän saa pienen osan näiden ”laittomien” kalojen myynnistä saatavasta voitosta kattaakseen kulunsa ja loput siirretään julkiseen rahastoon.

Tietojen keruu ei ole kattavaa tai tiedot kerätään myöhässä

| 27. | Joissakin jäsenvaltioissa ei tietynlaisen kalastustoiminnan osalta kerätä minkäänlaisia saalisilmoituksiin liittyviä tietoja:






  a) | Espanjassa kiintiöiden seurannassa ei oteta huomioon pituudeltaan alle 10 m olevien alusten saaliita, vaikka tämäntyyppisten alusten osuus kansallisesta laivastosta on huomattava (31); |
| --- | --- | --- |

27.

Joissakin jäsenvaltioissa ei tietynlaisen kalastustoiminnan osalta kerätä minkäänlaisia saalisilmoituksiin liittyviä tietoja:

a)

Espanjassa kiintiöiden seurannassa ei oteta huomioon pituudeltaan alle 10 m olevien alusten saaliita, vaikka tämäntyyppisten alusten osuus kansallisesta laivastosta on huomattava (31);

| b) | Ranskassa Välimerellä ja Ranskan merentakaisissa departementeissa harjoitettua toimintaa ei seurata kansallisen tilastotietojärjestelmän kautta. |
| --- | --- |

b)

Ranskassa Välimerellä ja Ranskan merentakaisissa departementeissa harjoitettua toimintaa ei seurata kansallisen tilastotietojärjestelmän kautta.

| 28. | Tiettyjen jäsenvaltioiden tietojärjestelmään ei ole vielä sisällytetty kaikkien kolmen keskeisen ilmoitusasiakirjan keruuta, vaikka tämä on ollut pakollista joskus jopa yli 20 vuotta:






  a) | Ranskassa kansalliset viranomaiset ovat vaatineet purkamisilmoituksia vasta vuodesta 2005 alkaen eikä niitä vuonna 2006 otettu vieläkään huomioon pyyntitietojen kansallisessa seurantajärjestelmässä; |
| --- | --- | --- |

28.

Tiettyjen jäsenvaltioiden tietojärjestelmään ei ole vielä sisällytetty kaikkien kolmen keskeisen ilmoitusasiakirjan keruuta, vaikka tämä on ollut pakollista joskus jopa yli 20 vuotta:

a)

Ranskassa kansalliset viranomaiset ovat vaatineet purkamisilmoituksia vasta vuodesta 2005 alkaen eikä niitä vuonna 2006 otettu vieläkään huomioon pyyntitietojen kansallisessa seurantajärjestelmässä;

| b) | Italiassa ja Espanjassa kiintiön käyttämistä seurataan ainoastaan yhdenlaisen asiakirjan perusteella; |
| --- | --- |

b)

Italiassa ja Espanjassa kiintiön käyttämistä seurataan ainoastaan yhdenlaisen asiakirjan perusteella;

| c) | Espanjassa ja Ranskassa pakastetuotteita koskevia myynti-ilmoituksia ei kirjata, vaikka niiden määrä on erittäin merkittävä (32); |
| --- | --- |

c)

Espanjassa ja Ranskassa pakastetuotteita koskevia myynti-ilmoituksia ei kirjata, vaikka niiden määrä on erittäin merkittävä (32);

| d) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa myynti-ilmoitusten kirjaaminen tehtiin pakolliseksi vasta vuonna 2006. |
| --- | --- |

d)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa myynti-ilmoitusten kirjaaminen tehtiin pakolliseksi vasta vuonna 2006.

| 29. | Lisäksi jäsenvaltioissa käytettävien keruujärjestelmien avulla ei voida aina yksilöidä tai vaatia puuttuvia asiakirjoja:






  a) | Ranskassa pyyntitietojen keskittämisestä vastaavan yksikön mukaan viidestä prosentista pituudeltaan yli 10 m olevista aluksista ei vuonna 2005 kirjattu lainkaan pyyntitietoja; |
| --- | --- | --- |

29.

Lisäksi jäsenvaltioissa käytettävien keruujärjestelmien avulla ei voida aina yksilöidä tai vaatia puuttuvia asiakirjoja:

a)

Ranskassa pyyntitietojen keskittämisestä vastaavan yksikön mukaan viidestä prosentista pituudeltaan yli 10 m olevista aluksista ei vuonna 2005 kirjattu lainkaan pyyntitietoja;

| b) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole olemassa järjestelmää, jonka avulla voisi tarkistaa pituudeltaan alle 10 m olevia aluksia koskevien myynti-ilmoitusten perusteellisuuden, vaikka ne ovat ainoa tietolähde, jonka avulla kyseisen laivaston osan pyydystämiä saalismääriä seurataan; |
| --- | --- |

b)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole olemassa järjestelmää, jonka avulla voisi tarkistaa pituudeltaan alle 10 m olevia aluksia koskevien myynti-ilmoitusten perusteellisuuden, vaikka ne ovat ainoa tietolähde, jonka avulla kyseisen laivaston osan pyydystämiä saalismääriä seurataan;

| c) | Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole olemassa järjestelmiä, joiden avulla tarkastetaan ilmoitusasiakirjojen sarjanumerot ja jonka avulla varmistettaisiin, että käytettävissä on kaikki edellytetyt asiakirjat; |
| --- | --- |

c)

Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole olemassa järjestelmiä, joiden avulla tarkastetaan ilmoitusasiakirjojen sarjanumerot ja jonka avulla varmistettaisiin, että käytettävissä on kaikki edellytetyt asiakirjat;

| d) | Tanskassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei tarkasteta järjestelmällisesti, ovatko alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS; vessel monitoring system) (33) tiedot ja ilmoitusasiakirjat yhdenmukaisia. Neljässä niistä viidestä maasta, jossa tilintarkastustuomioistuin toimitti tätä aihetta koskevia testejä, havaittiin oletettuja poikkeamia, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset eivät pystyneet antamaan tyydyttäviä vastauksia. |
| --- | --- |

d)

Tanskassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei tarkasteta järjestelmällisesti, ovatko alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS; vessel monitoring system) (33) tiedot ja ilmoitusasiakirjat yhdenmukaisia. Neljässä niistä viidestä maasta, jossa tilintarkastustuomioistuin toimitti tätä aihetta koskevia testejä, havaittiin oletettuja poikkeamia, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset eivät pystyneet antamaan tyydyttäviä vastauksia.

| 30. | Myös tietojen keruun ja hyväksymisen viivästyminen voi vähentää niiden perusteellisuutta. Tästä on kyse silloin, kun saaliita ei ole hyväksytty ennen sitä lopullista määräaikaa, jolloin kulunutta vuotta koskevat lopulliset luvut on toimitettava komissiolle. Tarkastuksessa havaittiin useita tämäntyyppisiä poikkeamia:






  a) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa 15. helmikuuta 2006 (34) olleen määräpäivän jälkeen tehtyjen oikaisujen myötä kävi ilmi, että vuoden 2005 kiintiö ylittyi kolmen kannan kohdalla ja kolmen muun kannan kohdalla ylitys, joka oli havaittu jo aiemmin, oli arvioitua suurempi; |
| --- | --- | --- |

30.

Myös tietojen keruun ja hyväksymisen viivästyminen voi vähentää niiden perusteellisuutta. Tästä on kyse silloin, kun saaliita ei ole hyväksytty ennen sitä lopullista määräaikaa, jolloin kulunutta vuotta koskevat lopulliset luvut on toimitettava komissiolle. Tarkastuksessa havaittiin useita tämäntyyppisiä poikkeamia:

a)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa 15. helmikuuta 2006 (34) olleen määräpäivän jälkeen tehtyjen oikaisujen myötä kävi ilmi, että vuoden 2005 kiintiö ylittyi kolmen kannan kohdalla ja kolmen muun kannan kohdalla ylitys, joka oli havaittu jo aiemmin, oli arvioitua suurempi;

| b) | Italiassa kiintiöiden seurannasta vastaava yksikkö vastaanotti kahdeksan ylimääräistä tonnikalaa koskevaa ilmoitusta lopullisten lukujen antamisen määräpäivän jälkeen. Ilmoitukset antanut kalastaja hämmästyi siitä, että viranomaiset vähensivät hänen tulevan vuoden kiintiötään vuonna 2005 ilmoitetun pyyntimäärän alhaisuuden takia. Kun nämä lisämäärät otettiin laskelmissa huomioon, kävi ilmi, että kansallinen kiintiö oli ylitetty. |
| --- | --- |

b)

Italiassa kiintiöiden seurannasta vastaava yksikkö vastaanotti kahdeksan ylimääräistä tonnikalaa koskevaa ilmoitusta lopullisten lukujen antamisen määräpäivän jälkeen. Ilmoitukset antanut kalastaja hämmästyi siitä, että viranomaiset vähensivät hänen tulevan vuoden kiintiötään vuonna 2005 ilmoitetun pyyntimäärän alhaisuuden takia. Kun nämä lisämäärät otettiin laskelmissa huomioon, kävi ilmi, että kansallinen kiintiö oli ylitetty.

Varmentamisen yhteydessä toimitettavat tarkastukset eivät ole kattavia eivätkä aina vaikuttavia

Yksikään tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista ei pysty havaitsemaan kaikkia ilmoituksissa esiintyviä poikkeamia

| 31. | Yhteisön lainsäädännön (35) mukaisesti kunkin jäsenvaltion on perustettava varmentamisjärjestelmä, johon kuuluu erityisesti kyseisistä ilmoitusvelvollisuuksista johtuvien tietojen ja VMS-tietojen vertailu ja tarkastaminen. Asetuksen mukaisesti näiden tarkastusten helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion on luotava tietokanta, mutta asetuksessa ei täsmennetä hyväksymisen yhteydessä toimitettavien tarkastusten luonnetta eikä niiden laajuutta. |
| --- | --- |

31.

Yhteisön lainsäädännön (35) mukaisesti kunkin jäsenvaltion on perustettava varmentamisjärjestelmä, johon kuuluu erityisesti kyseisistä ilmoitusvelvollisuuksista johtuvien tietojen ja VMS-tietojen vertailu ja tarkastaminen. Asetuksen mukaisesti näiden tarkastusten helpottamiseksi kunkin jäsenvaltion on luotava tietokanta, mutta asetuksessa ei täsmennetä hyväksymisen yhteydessä toimitettavien tarkastusten luonnetta eikä niiden laajuutta.

| 32. | Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole täysin integroitua varmentamisjärjestelmää, jonka avulla kaikki samantyyppiset ilmoitustiedot voitaisiin tarkastaa automaattisesti ja järjestelmällisesti:






  a) | Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa ei vertailtu automaattisesti ja järjestelmällisesti kolmea pääasiallista ilmoitusasiakirjaa vastaaviin VMS-tietoihin. |
| --- | --- | --- |

32.

Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole täysin integroitua varmentamisjärjestelmää, jonka avulla kaikki samantyyppiset ilmoitustiedot voitaisiin tarkastaa automaattisesti ja järjestelmällisesti:

a)

Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa ei vertailtu automaattisesti ja järjestelmällisesti kolmea pääasiallista ilmoitusasiakirjaa vastaaviin VMS-tietoihin.

| b) | Koska Ranskassa ei otettu huomioon purkamisilmoituksia, epätäydellisiä (36) ja joskus myös epäolennaisia (37) myyntitietoja täydennettiin varmentamisjärjestelmässä arvioihin perustuvilla aluspäiväkirjatiedoilla. |
| --- | --- |

b)

Koska Ranskassa ei otettu huomioon purkamisilmoituksia, epätäydellisiä (36) ja joskus myös epäolennaisia (37) myyntitietoja täydennettiin varmentamisjärjestelmässä arvioihin perustuvilla aluspäiväkirjatiedoilla.

| c) | Italiassa seurataan ainoaa kiintiöön kuuluvaa lajia yhden ainoan ilmoitusasiakirjan avulla, mikä tekee tietojen täsmäyttämisen mahdottomaksi. Lisäksi vuonna 2005 ja yhä osittain vuonna 2006 sovellettu malli ei ollut yhteisön lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

c)

Italiassa seurataan ainoaa kiintiöön kuuluvaa lajia yhden ainoan ilmoitusasiakirjan avulla, mikä tekee tietojen täsmäyttämisen mahdottomaksi. Lisäksi vuonna 2005 ja yhä osittain vuonna 2006 sovellettu malli ei ollut yhteisön lainsäädännön mukainen.

| d) | Tanskassa ja Espanjassa purkamisilmoitustietoja ja myynti-ilmoituksia täsmäytetään ainoastaan fyysisen inventaarin yhteydessä. |
| --- | --- |

d)

Tanskassa ja Espanjassa purkamisilmoitustietoja ja myynti-ilmoituksia täsmäytetään ainoastaan fyysisen inventaarin yhteydessä.

| 33. | Alankomaita lukuun ottamatta kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa fyysisen inventaarin yhteydessä tehdyn laskennan perusteella mahdollisesti saatuja lukuja ei sisällytetä saalisilmoitusten varmentamisjärjestelmään, vaikka ne suoralta kädeltä ajateltuna ovat luotettavampia kuin ilmoitusten sisältämät tiedot. |
| --- | --- |

33.

Alankomaita lukuun ottamatta kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa fyysisen inventaarin yhteydessä tehdyn laskennan perusteella mahdollisesti saatuja lukuja ei sisällytetä saalisilmoitusten varmentamisjärjestelmään, vaikka ne suoralta kädeltä ajateltuna ovat luotettavampia kuin ilmoitusten sisältämät tiedot.

Kaikkia jäsenvaltioiden havaitsemia poikkeamia ei seurata asianmukaisesti

| 34. | Vertailuja ei dokumentoida niin hyvin, että voitaisiin tarkistaa, onko ne toteutettu kunnolla ja onko havaittuja poikkeamia seurattu asianmukaisesti. Tämä koskee kaikkia tarkastuskäynnin kohteina olleita jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

34.

Vertailuja ei dokumentoida niin hyvin, että voitaisiin tarkistaa, onko ne toteutettu kunnolla ja onko havaittuja poikkeamia seurattu asianmukaisesti. Tämä koskee kaikkia tarkastuskäynnin kohteina olleita jäsenvaltioita.

| 35. | Ranskassa oikeudelliset seikat heikentävät varmentamisjärjestelmää. Kansallisessa hallinnossa käydään parhaillaan keskustelua ilmoitustietojen tilastollisesta (tai muunlaisesta) luonteesta. Juridisen varmuuden puuttuessa tarkastajille ei myöskään ilmoiteta säännöllisesti hyväksyttävyysrajan ylittävistä tietojen välisistä eroavaisuuksista, joita pyyntitietojen käsittelystä vastaavat yksiköt ovat havainneet. |
| --- | --- |

35.

Ranskassa oikeudelliset seikat heikentävät varmentamisjärjestelmää. Kansallisessa hallinnossa käydään parhaillaan keskustelua ilmoitustietojen tilastollisesta (tai muunlaisesta) luonteesta. Juridisen varmuuden puuttuessa tarkastajille ei myöskään ilmoiteta säännöllisesti hyväksyttävyysrajan ylittävistä tietojen välisistä eroavaisuuksista, joita pyyntitietojen käsittelystä vastaavat yksiköt ovat havainneet.

| 36. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa varmentamisjärjestelmissä esiintyvistä puutteista johtuvia ilmoituksiin liittyviä poikkeamia (38), joita ei ollut havaittu eikä käsitelty. |
| --- | --- |

36.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa varmentamisjärjestelmissä esiintyvistä puutteista johtuvia ilmoituksiin liittyviä poikkeamia (38), joita ei ollut havaittu eikä käsitelty.

Integrointia ja yhdenmukaistamista ei ole tehty yhteisön tasolla

Jäsenvaltioiden järjestelmät ovat vain erittäin vähäisessä määrin yhteentoimivia, mikä vähentää tarkastusten perusteellisuutta

| 37. | Pyyntitietojen keruuseen käytetyt kansalliset järjestelmät eivät ole yhteentoimivia eikä niitä ole liitetty toisiinsa. Tämä rajoittaa tarkastusmahdollisuuksia ja vähentää täten varmentamisjärjestelmien vaikuttavuutta. Jos esimerkiksi ensimmäinen myynti tapahtuu maassa, joka ei ole jäsenvaltio, jonka lipun alla alus purjehtii, eikä purkamispaikka, automaattista tarkastusta ei ole mahdollista toimittaa vertailemalla myynti-ilmoituksen tietoja aluspäiväkirjan ja purkamisilmoituksen tietoihin (39). |
| --- | --- |

37.

Pyyntitietojen keruuseen käytetyt kansalliset järjestelmät eivät ole yhteentoimivia eikä niitä ole liitetty toisiinsa. Tämä rajoittaa tarkastusmahdollisuuksia ja vähentää täten varmentamisjärjestelmien vaikuttavuutta. Jos esimerkiksi ensimmäinen myynti tapahtuu maassa, joka ei ole jäsenvaltio, jonka lipun alla alus purjehtii, eikä purkamispaikka, automaattista tarkastusta ei ole mahdollista toimittaa vertailemalla myynti-ilmoituksen tietoja aluspäiväkirjan ja purkamisilmoituksen tietoihin (39).

Kansalliset muuntokertoimet ovat epätarkkoja ja epäyhdenmukaisia

| 38. | Suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiöt vahvistetaan elopainona ilmoitettuina tonneina eli toisin sanoen kokonaisina kaloina ja pyyntihetkellä. Sitä vastoin saaliiden seurannassa (40) viiteasiakirjoina käytetyissä ilmoituksissa paino ilmoitetaan nettopainona. Näiden kahden yksikön välinen ero johtuu pääasiassa siitä, että kala leikataan aluksella. Yksiköstä toiseen siirtymiseen sovelletaan muuntokertoimia. Kertoimet perustuvat aiemmin sovellettuja käytäntöjä (41) koskeviin tietoihin, joita ei ole koskaan hyväksytetty tarkasti ja joissa on eroja jäsenvaltioiden välillä. Tämän vuoksi hyväksytyissä pyyntiluvuissa esiintyy epätarkkuuksia ja perusteettomia, toisinaan huomattavia eroavaisuuksia kiintiöiden seurannassa huomioon otetuissa vetoisuuksissa riippuen siitä, missä maassa saalis purettiin (42). |
| --- | --- |

38.

Suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiöt vahvistetaan elopainona ilmoitettuina tonneina eli toisin sanoen kokonaisina kaloina ja pyyntihetkellä. Sitä vastoin saaliiden seurannassa (40) viiteasiakirjoina käytetyissä ilmoituksissa paino ilmoitetaan nettopainona. Näiden kahden yksikön välinen ero johtuu pääasiassa siitä, että kala leikataan aluksella. Yksiköstä toiseen siirtymiseen sovelletaan muuntokertoimia. Kertoimet perustuvat aiemmin sovellettuja käytäntöjä (41) koskeviin tietoihin, joita ei ole koskaan hyväksytetty tarkasti ja joissa on eroja jäsenvaltioiden välillä. Tämän vuoksi hyväksytyissä pyyntiluvuissa esiintyy epätarkkuuksia ja perusteettomia, toisinaan huomattavia eroavaisuuksia kiintiöiden seurannassa huomioon otetuissa vetoisuuksissa riippuen siitä, missä maassa saalis purettiin (42).

Vakavia jäljitettävyysongelmia kahdessa tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa

| 39. | Tietojen jäljitettävyyttä ei ole varmistettu kahdessa tarkastuskäynnin kohteina olleista maista eli toisin sanoen ei ole ollut mahdollista tarkistaa, että komissiolle toimitetut kootut tiedot todellakin vastaavat yksittäisten hyväksyttyjen tietojen summaa. Kyseessä on merkittävä poikkeama, koska tässä tapauksessa ei ole mahdollista luoda yhteyttä kiintiöiden seurannassa käytettyjen tietojen ja yksittäisissä ilmoituksissa esiintyvien tietojen välille:






  a) | Ranskassa kansallisten viranomaisten laatiman yksityiskohtaisen selvityksen yhteismäärät poikkesivat kuuden analysoidun lajin osalta huomattavasti komissiolle ilmoitetuista lopullisista luvuista (ks. taulukko 1). Ranskan viranomaiset antoivat eroavaisuuksien mahdollista alkuperää koskevia selityksiä, mutta eivät pystyneet täsmäyttämään tietoja.
  Taulukko 1 | Laji (tonneina) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (Merikrotti) | BFT (Tonnikala) | COD (Turska) | HKE (Kummeliturska) | SRX (Rausku) | WHG (Valkoturska) |
| Tarkastajille toimitetun yksityiskohtaisen selvityksen kokonaismäärä | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Kalastus- ja meriasioiden pääosastolle toimitetut tiedot | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Ero (tonneina) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Ero prosentteina | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

Tietojen jäljitettävyyttä ei ole varmistettu kahdessa tarkastuskäynnin kohteina olleista maista eli toisin sanoen ei ole ollut mahdollista tarkistaa, että komissiolle toimitetut kootut tiedot todellakin vastaavat yksittäisten hyväksyttyjen tietojen summaa. Kyseessä on merkittävä poikkeama, koska tässä tapauksessa ei ole mahdollista luoda yhteyttä kiintiöiden seurannassa käytettyjen tietojen ja yksittäisissä ilmoituksissa esiintyvien tietojen välille:

a)

Ranskassa kansallisten viranomaisten laatiman yksityiskohtaisen selvityksen yhteismäärät poikkesivat kuuden analysoidun lajin osalta huomattavasti komissiolle ilmoitetuista lopullisista luvuista (ks. taulukko 1). Ranskan viranomaiset antoivat eroavaisuuksien mahdollista alkuperää koskevia selityksiä, mutta eivät pystyneet täsmäyttämään tietoja.

Taulukko 1

Laji (tonneina)

ANF (Merikrotti)

BFT (Tonnikala)

COD (Turska)

HKE (Kummeliturska)

SRX (Rausku)

WHG (Valkoturska)

Tarkastajille toimitetun yksityiskohtaisen selvityksen kokonaismäärä

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Kalastus- ja meriasioiden pääosastolle toimitetut tiedot

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Ero (tonneina)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Ero prosentteina

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| b) | Espanjassa kalastus- ja meriasioiden pääosastolle vuodelta 2005 ilmoitetut tiedot espanjalaisten alusten Espanjassa purkamista saaliista ovat noin 40 prosenttia (43) kansallisiin tietokantoihin tallennettuja tietoja alhaisemmat. Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet kalastus- ja meriasioiden pääosastolle, että ilmoituksista puuttuu kiintiöiden ulkopuolisia lajeja koskevia tietoja ja että kyse on 148 500 tonnista. Viranomaiset eivät ole pystyneet selittämään syytä toiseen tietojen eroavaisuuteen, jonka määrä on 20 500 tonnia. |
| --- | --- |

b)

Espanjassa kalastus- ja meriasioiden pääosastolle vuodelta 2005 ilmoitetut tiedot espanjalaisten alusten Espanjassa purkamista saaliista ovat noin 40 prosenttia (43) kansallisiin tietokantoihin tallennettuja tietoja alhaisemmat. Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet kalastus- ja meriasioiden pääosastolle, että ilmoituksista puuttuu kiintiöiden ulkopuolisia lajeja koskevia tietoja ja että kyse on 148 500 tonnista. Viranomaiset eivät ole pystyneet selittämään syytä toiseen tietojen eroavaisuuteen, jonka määrä on 20 500 tonnia.

| c) | Italiassa keskushallinnon laatiman asiakirjan mukaan Salernon alueella purettiin vuonna 2005 tonnikalasaaliita 97,5 tonnia. Tarkastuskäynnin aikana asianomaisten valvontaviranomaisten mukaan kyseisenä vuonna tonnikalasaaliita ei purettu lainkaan. Seitsemästä purkamisilmoituksesta, jotka esitettiin kyseisten purettujen määrien todisteeksi, kahdessa mainittiin muulla alueella sijaitseva satama. Kyseisten alusten tarkkaa sijaintia ilmoitettuna purkamispäivänä ei ole voitu tunnistaa VMS-signaalien analyysin perusteella (44). |
| --- | --- |

c)

Italiassa keskushallinnon laatiman asiakirjan mukaan Salernon alueella purettiin vuonna 2005 tonnikalasaaliita 97,5 tonnia. Tarkastuskäynnin aikana asianomaisten valvontaviranomaisten mukaan kyseisenä vuonna tonnikalasaaliita ei purettu lainkaan. Seitsemästä purkamisilmoituksesta, jotka esitettiin kyseisten purettujen määrien todisteeksi, kahdessa mainittiin muulla alueella sijaitseva satama. Kyseisten alusten tarkkaa sijaintia ilmoitettuna purkamispäivänä ei ole voitu tunnistaa VMS-signaalien analyysin perusteella (44).

Kiintiöiden seurantatiedot viime kädessä epämääräisiä

Jäsenvaltiot eivät toimita kokonaisvaltaisia tarkastuksia eivätkä sovella todentamisjärjestelmää

| 40. | Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa pyyntitietojen keruu- ja varmentamisjärjestelmistä ei toimitettu kokonaisvaltaista tarkastusta, jonka tarkoituksena olisi ollut arvioida it-sovellusten laatua. Näiden järjestelmien perusteella saatuihin, komissiolle toimitettuihin tietoihin ei ole myöskään koskaan sovellettu riippumattoman organisaation toteuttamaa todentamismenettelyä. |
| --- | --- |

40.

Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa pyyntitietojen keruu- ja varmentamisjärjestelmistä ei toimitettu kokonaisvaltaista tarkastusta, jonka tarkoituksena olisi ollut arvioida it-sovellusten laatua. Näiden järjestelmien perusteella saatuihin, komissiolle toimitettuihin tietoihin ei ole myöskään koskaan sovellettu riippumattoman organisaation toteuttamaa todentamismenettelyä.

| 41. | Valvontaa koskevan asetuksen alkuperäisversiossa (45) kuitenkin säädettiin, että kunkin jäsenvaltion on tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan vuoden kuluessa luovutettava komissiolle kertomus, jossa esitetään tietojen keräys- ja tarkastustapa ja täsmennetään tietojen luotettavuuden taso. Tämä velvoite ei esiinny myöhemmissä versioissa (46). |
| --- | --- |

41.

Valvontaa koskevan asetuksen alkuperäisversiossa (45) kuitenkin säädettiin, että kunkin jäsenvaltion on tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan vuoden kuluessa luovutettava komissiolle kertomus, jossa esitetään tietojen keräys- ja tarkastustapa ja täsmennetään tietojen luotettavuuden taso. Tämä velvoite ei esiinny myöhemmissä versioissa (46).

Komissio on tietoinen tilanteesta

| 42. | Komissio on tietoinen tiettyjen vastaanottamiensa tietojen epämääräisestä laadusta ja on ottanut asian julkisesti esille (47). |
| --- | --- |

42.

Komissio on tietoinen tiettyjen vastaanottamiensa tietojen epämääräisestä laadusta ja on ottanut asian julkisesti esille (47).

| 43. | Näiden epämääräistä laatua olevien tietojen perusteella komissio kuitenkin pyrkii ehkäisemään kiintiöiden ylityksiä ja tarvittaessa määräämään seuraamuksia niiden ylityksestä. |
| --- | --- |

43.

Näiden epämääräistä laatua olevien tietojen perusteella komissio kuitenkin pyrkii ehkäisemään kiintiöiden ylityksiä ja tarvittaessa määräämään seuraamuksia niiden ylityksestä.

Komission seuranta on riittämätöntä

| 44. | Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa kiintiöidensä hallinnoinnista ja seurannasta, joten niiden tehtävänä on ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin estääkseen kiintiöiden ylitykset. Tarvittaessa niiden on lopetettava asianomainen kalastus. Komission vastuulla on tarkastaa, että jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa. Komissio voi täten keskeyttää tietyn kannan kalastamisen omasta aloitteestaan (48). |
| --- | --- |

44.

Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa kiintiöidensä hallinnoinnista ja seurannasta, joten niiden tehtävänä on ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin estääkseen kiintiöiden ylitykset. Tarvittaessa niiden on lopetettava asianomainen kalastus. Komission vastuulla on tarkastaa, että jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa. Komissio voi täten keskeyttää tietyn kannan kalastamisen omasta aloitteestaan (48).

Tiedonsiirtojärjestelmä ei ole riittävä

| 45. | Kalastuksen tiedonsiirtojärjestelmässä, jonka kautta komissio vastaanottaa joka kuukausi jäsenvaltioiden valmistelemat pyyntitiedot, on monia puutteita. Kuten on jo edellä todettu, toimitetut tiedot ovat laadultaan epämääräisiä. Kaikki jäsenvaltiot eivät toimita järjestelmällisesti raporttejaan säädettyihin määräaikoihin mennessä, mikä vähentää komission valmiuksia reagoida tilanteisiin. Koska tietoja kerääntyy vähitellen vuoden mittaan, tietojen yhdenmukaisuutta ei ole mahdollista testata määrätyltä aikaväliltä varainhoitovuosien välillä eikä havaita käsittelyviipeitä. Tiettyjä, jopa karkeita ilmoituksissa esiintyviä poikkeamia (49) ei ole voitu havaita välittömästi tiettyjen yksinkertaisten loogisten testien puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

45.

Kalastuksen tiedonsiirtojärjestelmässä, jonka kautta komissio vastaanottaa joka kuukausi jäsenvaltioiden valmistelemat pyyntitiedot, on monia puutteita. Kuten on jo edellä todettu, toimitetut tiedot ovat laadultaan epämääräisiä. Kaikki jäsenvaltiot eivät toimita järjestelmällisesti raporttejaan säädettyihin määräaikoihin mennessä, mikä vähentää komission valmiuksia reagoida tilanteisiin. Koska tietoja kerääntyy vähitellen vuoden mittaan, tietojen yhdenmukaisuutta ei ole mahdollista testata määrätyltä aikaväliltä varainhoitovuosien välillä eikä havaita käsittelyviipeitä. Tiettyjä, jopa karkeita ilmoituksissa esiintyviä poikkeamia (49) ei ole voitu havaita välittömästi tiettyjen yksinkertaisten loogisten testien puuttumisen vuoksi.

Tietojen laatua ei ole arvioitu

| 46. | Komissio ei täsmäytä kalastus- ja meriasioiden pääosastolle kalastuspolitiikan täytäntöönpanon yhteydessä toimitettuja tietoja vastaavien Eurostatin (50) saamien tietojen kanssa. Kyseisissä tiedoissa on joissain tapauksissa huomattavia eroja. |
| --- | --- |

46.

Komissio ei täsmäytä kalastus- ja meriasioiden pääosastolle kalastuspolitiikan täytäntöönpanon yhteydessä toimitettuja tietoja vastaavien Eurostatin (50) saamien tietojen kanssa. Kyseisissä tiedoissa on joissain tapauksissa huomattavia eroja.

| 47. | Vuodesta 1999 alkaen komissiolla on ollut oikeus tutustua kansallisten tiedostojen kopioihin (51). Tämän kautta komission pitäisi olla mahdollista arvioida sille toimitettujen tietojen laatua. Ensimmäisen pyyntitietoja koskevan pyyntönsä komissio esitti jäsenvaltioille kuitenkin vasta vuonna 2007. Komission selityksen mukaan syy tämän mahdollisuuden vähäiseen käyttöön on se, että valvonta- ja tarkastusyksiköillä ei ole tarpeeksi henkilöstöä, jolla olisi todellista tietojen analysointiin, käsittelyyn ja tarkastukseen liittyvää tietotaitoa. |
| --- | --- |

47.

Vuodesta 1999 alkaen komissiolla on ollut oikeus tutustua kansallisten tiedostojen kopioihin (51). Tämän kautta komission pitäisi olla mahdollista arvioida sille toimitettujen tietojen laatua. Ensimmäisen pyyntitietoja koskevan pyyntönsä komissio esitti jäsenvaltioille kuitenkin vasta vuonna 2007. Komission selityksen mukaan syy tämän mahdollisuuden vähäiseen käyttöön on se, että valvonta- ja tarkastusyksiköillä ei ole tarpeeksi henkilöstöä, jolla olisi todellista tietojen analysointiin, käsittelyyn ja tarkastukseen liittyvää tietotaitoa.

Taulukko 2

Esimerkkejä kalastus- ja meriasioiden pääosaston ja Eurostatin tietojen välisistä eroavaisuuksista

| Vuosi 2005/tonnikala (BFT) (tonneina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kiintiö | Kalastus- ja meriasioiden pääosaston tiedot | Eurostatin tiedot | Ero |
| tonneina | prosentteina |
| Ranska | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Italia | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Espanja | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

Vuosi 2005/tonnikala (BFT) (tonneina)

Jäsenvaltio

Kiintiö

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston tiedot

Eurostatin tiedot

Ero

tonneina

prosentteina

Ranska

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Italia

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Espanja

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

Seuranta on vähäistä

| 48. | Komission täytäntöönpanemassa seuranta- ja hälytysjärjestelmässä on kyse kunkin kiintiöön kuuluvan kannan (52) osalta kiintiömäärien ja raportoitujen saaliiden automaattisesta vertailusta. Kun käyttöaste saavuttaa ennalta määrätyn rajan, kyseiselle jäsenvaltiolle lähetetään varoitusviesti ja sitä kehotetaan välittämään tiedoksi toimenpiteet, joihin se aikoo tapahtuneen johdosta ryhtyä. |
| --- | --- |

48.

Komission täytäntöönpanemassa seuranta- ja hälytysjärjestelmässä on kyse kunkin kiintiöön kuuluvan kannan (52) osalta kiintiömäärien ja raportoitujen saaliiden automaattisesta vertailusta. Kun käyttöaste saavuttaa ennalta määrätyn rajan, kyseiselle jäsenvaltiolle lähetetään varoitusviesti ja sitä kehotetaan välittämään tiedoksi toimenpiteet, joihin se aikoo tapahtuneen johdosta ryhtyä.

| 49. | Kyseisen menettelyn vaikuttavuutta heikentävät seuraavat tekijät: saalisilmoitukset annetaan ja jäsenvaltioiden välistä kiintiökauppaa seurataan viipeellä, erityisehdot (53), eri korvausmahdollisuudet ja eri ehtojen perusteella seuraavalle vuodelle tehdyt siirrot tai painotetut vähennykset tekevät menettelystä monimutkaisen eikä toimintaan ole varattu riittävästi henkilöstöä. Vuonna 2005 järjestelmä ei estänyt 26 kiintiön virallista ylittämistä; näistä 11 tapauksessa kyse oli huomattavasta kiintiön ylittämisestä (54). |
| --- | --- |

49.

Kyseisen menettelyn vaikuttavuutta heikentävät seuraavat tekijät: saalisilmoitukset annetaan ja jäsenvaltioiden välistä kiintiökauppaa seurataan viipeellä, erityisehdot (53), eri korvausmahdollisuudet ja eri ehtojen perusteella seuraavalle vuodelle tehdyt siirrot tai painotetut vähennykset tekevät menettelystä monimutkaisen eikä toimintaan ole varattu riittävästi henkilöstöä. Vuonna 2005 järjestelmä ei estänyt 26 kiintiön virallista ylittämistä; näistä 11 tapauksessa kyse oli huomattavasta kiintiön ylittämisestä (54).

Rajalliset toimintamahdollisuudet

| 50. | Komissiolla on oikeus lopettaa kalastus omasta aloitteestaan (55). Tarve kerätä riittävästi todisteaineistoa varmuuden saamiseksi siitä, että kiintiö on käytetty loppuun, tarkoittaa käytännössä sitä, että kyseistä säännöstä voidaan soveltaa ainoastaan kantoihin, joiden osalta alusten ja purettujen saaliiden määrä on vähäinen. Halutessaan välttää kaikenlaisia juridisia riskejä komissio vaatii toimintansa edellytykseksi erittäin korkean luottamustason, mikä lykkää päätöksentekoa ja täten toimenpiteen vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

50.

Komissiolla on oikeus lopettaa kalastus omasta aloitteestaan (55). Tarve kerätä riittävästi todisteaineistoa varmuuden saamiseksi siitä, että kiintiö on käytetty loppuun, tarkoittaa käytännössä sitä, että kyseistä säännöstä voidaan soveltaa ainoastaan kantoihin, joiden osalta alusten ja purettujen saaliiden määrä on vähäinen. Halutessaan välttää kaikenlaisia juridisia riskejä komissio vaatii toimintansa edellytykseksi erittäin korkean luottamustason, mikä lykkää päätöksentekoa ja täten toimenpiteen vaikuttavuutta.

| 51. | Lopuksi voidaan todeta, että kiintiöiden seuranta on puutteellista, koska se perustuu laadultaan kyseenalaisiin tietoihin ja komission sitä koskeva valvonta on vähäistä eikä pakkotoimia ole tosiasiassa mahdollista käyttää. Lisäksi hallinnolliset tarkastukset, vaikka ne olisivat tehokkaita, eivät takaa kaikissa tapauksissa ilmoitustietojen todenmukaisuutta. Niitä on täydennettävä fyysisillä tarkastuksilla. |
| --- | --- |

51.

Lopuksi voidaan todeta, että kiintiöiden seuranta on puutteellista, koska se perustuu laadultaan kyseenalaisiin tietoihin ja komission sitä koskeva valvonta on vähäistä eikä pakkotoimia ole tosiasiassa mahdollista käyttää. Lisäksi hallinnolliset tarkastukset, vaikka ne olisivat tehokkaita, eivät takaa kaikissa tapauksissa ilmoitustietojen todenmukaisuutta. Niitä on täydennettävä fyysisillä tarkastuksilla.

Kansalliset tarkastukset eivät ole kovin vaikuttavia

| 52. | Kestävän vesiluonnonvarojen hoitopolitiikan toteuttamisen onnistuminen edellyttää, että asianomaisia säännöksiä sovelletaan vaikuttavalla tavalla. Näin ollen on oltava vaikuttavat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, joiden avulla rikkomukset voidaan ehkäistä ja havaita. Tämä edellyttää yleisiä viitestandardeja, riittävää valvontapainetta ja tarkastustoimintojen optimointia. Yhdestäkään näiden kolmen ehdon täyttymisestä ei ollut näyttöä. |
| --- | --- |

52.

Kestävän vesiluonnonvarojen hoitopolitiikan toteuttamisen onnistuminen edellyttää, että asianomaisia säännöksiä sovelletaan vaikuttavalla tavalla. Näin ollen on oltava vaikuttavat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, joiden avulla rikkomukset voidaan ehkäistä ja havaita. Tämä edellyttää yleisiä viitestandardeja, riittävää valvontapainetta ja tarkastustoimintojen optimointia. Yhdestäkään näiden kolmen ehdon täyttymisestä ei ollut näyttöä.

Yleiset valvontastandardit puuttuvat

Yleisten standardien puuttuminen ...

| 53. | Yhteisön lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että valvonta ja yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä koskevat tarkastukset pannaan täytäntöön vaikuttavalla tavalla (56). Tästä huolimatta ei kuitenkaan ole olemassa suuntaviivoja, joissa kyseiset käsitteet määriteltäisiin. |
| --- | --- |

53.

Yhteisön lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että valvonta ja yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä koskevat tarkastukset pannaan täytäntöön vaikuttavalla tavalla (56). Tästä huolimatta ei kuitenkaan ole olemassa suuntaviivoja, joissa kyseiset käsitteet määriteltäisiin.

| 54. | Yhteisen kalastuspolitiikan vuonna 2002 toteutetun uudistuksen jälkeen ja erityisesti elvyttämissuunnitelmien yhteydessä komissio sisällytti säännöksiin tarkastusstandardeja, määrällisiä tavoitteita valvonnalle ja kansallisten valvontaohjelmien olemassaolovelvoitteita. Nämä koskevat tosin vain tiettyjä tapauksia ja riskinä on, että kyseisten vaatimusten lisääminen johtaa päällekkäisyyksiin ja sekaviin velvoitteisiin, joita on vaikeaa hallinnoida ja noudattaa alentamatta huomattavasti sellaisen kalastustoiminnan valvonnan tasoa, jota kyseiset suunnitelmat eivät koske. |
| --- | --- |

54.

Yhteisen kalastuspolitiikan vuonna 2002 toteutetun uudistuksen jälkeen ja erityisesti elvyttämissuunnitelmien yhteydessä komissio sisällytti säännöksiin tarkastusstandardeja, määrällisiä tavoitteita valvonnalle ja kansallisten valvontaohjelmien olemassaolovelvoitteita. Nämä koskevat tosin vain tiettyjä tapauksia ja riskinä on, että kyseisten vaatimusten lisääminen johtaa päällekkäisyyksiin ja sekaviin velvoitteisiin, joita on vaikeaa hallinnoida ja noudattaa alentamatta huomattavasti sellaisen kalastustoiminnan valvonnan tasoa, jota kyseiset suunnitelmat eivät koske.

... johtaa eroaviin käytäntöihin, joita on vaikeaa hyväksyä ...

| 55. | Yhteisten standardien puuttuessa kukin jäsenvaltio on ottanut käyttöön vastuualueellaan oman järjestelmänsä, jolla on erityisominaisuutensa. Kansallisia järjestelmiä on useita ja tämä ilmenee siten, että sovelletut menettelyt ja käytännöt eroavat toisistaan. Tämä käytäntöjen kirjo antaa toimijoille mahdollisuuden kritisoida syrjivinä pitämiään käytäntöjä ja epäillä yhteisen kalastuspolitiikan tarkoituksenmukaisuutta, eivätkä he näin ollen ole niinkään halukkaita noudattamaan sen sääntöjä. |
| --- | --- |

55.

Yhteisten standardien puuttuessa kukin jäsenvaltio on ottanut käyttöön vastuualueellaan oman järjestelmänsä, jolla on erityisominaisuutensa. Kansallisia järjestelmiä on useita ja tämä ilmenee siten, että sovelletut menettelyt ja käytännöt eroavat toisistaan. Tämä käytäntöjen kirjo antaa toimijoille mahdollisuuden kritisoida syrjivinä pitämiään käytäntöjä ja epäillä yhteisen kalastuspolitiikan tarkoituksenmukaisuutta, eivätkä he näin ollen ole niinkään halukkaita noudattamaan sen sääntöjä.

... ja rajoittaa komission arviointien soveltamisalaa

| 56. | Komission tehtävänä on arvioida ja valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä (57) ja erityisesti sitä, miten ne selviytyvät velvoitteestaan ottaa käyttöön vaikuttava valvonta- ja tarkastusjärjestelmä. Komissio julkaisee työstään kolmesti vuodessa ilmestyviä kertomuksia (58). |
| --- | --- |

56.

Komission tehtävänä on arvioida ja valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä (57) ja erityisesti sitä, miten ne selviytyvät velvoitteestaan ottaa käyttöön vaikuttava valvonta- ja tarkastusjärjestelmä. Komissio julkaisee työstään kolmesti vuodessa ilmestyviä kertomuksia (58).

| 57. | Komissio ei ole suorittanut yleisarviointeja jäsenvaltioissa käytettävistä järjestelmistä, koska sillä ei ole säännöksiin perustuvia standardeja eikä se ole kehittänyt yleisesti hyväksyttyjä standardeja. Komissiolla on tapana kohdistaa tarkastustyönsä erityisten säännöksiin perustuvien standardien alaisiin kansallisten järjestelmien menettelyihin. Itse asiassa ainoastaan niiden perusteella voidaan tehdä päätelmiä, joita voidaan käyttää oikeudenkäyntimenettelyssä. Tämä lähestymistapa ei mahdollista sitä, että komissio voisi ottaa kantaa niiden kaikkien tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuteen, josta kunkin jäsenvaltion on huolehdittava yhteisön säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

57.

Komissio ei ole suorittanut yleisarviointeja jäsenvaltioissa käytettävistä järjestelmistä, koska sillä ei ole säännöksiin perustuvia standardeja eikä se ole kehittänyt yleisesti hyväksyttyjä standardeja. Komissiolla on tapana kohdistaa tarkastustyönsä erityisten säännöksiin perustuvien standardien alaisiin kansallisten järjestelmien menettelyihin. Itse asiassa ainoastaan niiden perusteella voidaan tehdä päätelmiä, joita voidaan käyttää oikeudenkäyntimenettelyssä. Tämä lähestymistapa ei mahdollista sitä, että komissio voisi ottaa kantaa niiden kaikkien tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuteen, josta kunkin jäsenvaltion on huolehdittava yhteisön säännösten mukaisesti.

| 58. | Tilintarkastustuomioistuin puolestaan arvioi tarkastuskäyntiensä kohteina olleiden jäsenvaltioiden tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta valvontajärjestelmiin yleisesti sovellettavien standardien perusteella (59). Kyseiset standardit voidaan jakaa kahteen luokkaan: niihin, joiden avulla varmistetaan riittävä valvontapaine, ja niihin, jotka takaavat tarkastusten onnistuneen kohdentamisen. |
| --- | --- |

58.

Tilintarkastustuomioistuin puolestaan arvioi tarkastuskäyntiensä kohteina olleiden jäsenvaltioiden tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta valvontajärjestelmiin yleisesti sovellettavien standardien perusteella (59). Kyseiset standardit voidaan jakaa kahteen luokkaan: niihin, joiden avulla varmistetaan riittävä valvontapaine, ja niihin, jotka takaavat tarkastusten onnistuneen kohdentamisen.

Valvontapainetta on vaikeaa arvioida ja se on usein riittämätön

| 59. | Ollakseen vaikuttava valvontajärjestelmään on sisällyttävä vähimmäismäärä fyysisiä tarkastuksia, joiden tarkoituksena on arvioida paikan päällä säännösten noudattamista. Valvontatasoa on arvioitava määrällisesti mutta myös laadullisesti. Tämän vuoksi on määriteltävä tarkastuksen vähimmäisominaisuudet, tarkastustoiminnan seuranta ja tarkastustoimien tosiasiallisuuden ja laadun valvonta. |
| --- | --- |

59.

Ollakseen vaikuttava valvontajärjestelmään on sisällyttävä vähimmäismäärä fyysisiä tarkastuksia, joiden tarkoituksena on arvioida paikan päällä säännösten noudattamista. Valvontatasoa on arvioitava määrällisesti mutta myös laadullisesti. Tämän vuoksi on määriteltävä tarkastuksen vähimmäisominaisuudet, tarkastustoiminnan seuranta ja tarkastustoimien tosiasiallisuuden ja laadun valvonta.

Yleisiä säännöksiin perustuvia tarkastusstandardeja ei ole olemassa

| 60. | Kuten jo aiemmin mainittiin, tarkastuksen käsitettä ei ole määritelty yhteisön lainsäädännössä. Ilmaisulla ”tarkastus” voidaan täten tarkoittaa yhtä hyvin muutaman minuutin mittaista tarkastusta, jossa tarkastetaan ainoastaan kalastuslupa, kuin useita päiviä kestävää toimenpidettä, johon osallistuu useita tarkastajia ja joka koostuu lastin, pyydysten ja koko dokumentaation kattavasta tarkastuksesta. Tämän tilanteen takia tietyt jäsenvaltiot voivat sisällyttää valvontatilastoihinsa tarkastuksia, jotka eivät suoranaisesti koske varojen säilyttämistä koskevien säännöksien noudattamista vaan esimerkiksi hygienia- tai turvallisuusolosuhteita. |
| --- | --- |

60.

Kuten jo aiemmin mainittiin, tarkastuksen käsitettä ei ole määritelty yhteisön lainsäädännössä. Ilmaisulla ”tarkastus” voidaan täten tarkoittaa yhtä hyvin muutaman minuutin mittaista tarkastusta, jossa tarkastetaan ainoastaan kalastuslupa, kuin useita päiviä kestävää toimenpidettä, johon osallistuu useita tarkastajia ja joka koostuu lastin, pyydysten ja koko dokumentaation kattavasta tarkastuksesta. Tämän tilanteen takia tietyt jäsenvaltiot voivat sisällyttää valvontatilastoihinsa tarkastuksia, jotka eivät suoranaisesti koske varojen säilyttämistä koskevien säännöksien noudattamista vaan esimerkiksi hygienia- tai turvallisuusolosuhteita.

| 61. | Kaikkien tarkastusten ei tarvitse olla perusteellisia ollakseen hyödyllisiä. Kullakin tarkastuksella on kuitenkin oltava sen luonteesta riippuen tietyt ominaisuudet ollakseen vaikuttava. Esimerkiksi purkamista koskevassa tarkastuksessa, jossa tarkastajat eivät ole läsnä toimenpiteiden alusta loppuun eivätkä tarkista ruuman sisältöä töidensä päätteeksi, ei voida ottaa kantaa ilmoitettujen saalismäärien täsmällisyyteen. |
| --- | --- |

61.

Kaikkien tarkastusten ei tarvitse olla perusteellisia ollakseen hyödyllisiä. Kullakin tarkastuksella on kuitenkin oltava sen luonteesta riippuen tietyt ominaisuudet ollakseen vaikuttava. Esimerkiksi purkamista koskevassa tarkastuksessa, jossa tarkastajat eivät ole läsnä toimenpiteiden alusta loppuun eivätkä tarkista ruuman sisältöä töidensä päätteeksi, ei voida ottaa kantaa ilmoitettujen saalismäärien täsmällisyyteen.

| 62. | Kaikki jäsenvaltiot eivät ole määrittäneet kunkin keskeisen tarkastustyypin kohdalla niiden vaikuttavuuden edellyttämiä kriteereitä. Komissio ryhtyi toimiin vasta vuonna 2007 ja määritteli kriteerit, jotka kansallisten tarkastusten on täytettävä, jos ne on tarkoitus sellaisiksi laskea kolmesti vuodessa annettavissa kertomuksissa. Tästä huolimatta jäsenvaltiossa käytettävien tiedonsiirtojärjestelmien puutteet voivat kenties vaikeuttaa kyseiset kriteerit täyttävien tarkastusten yksilöintiä ja laskemista. |
| --- | --- |

62.

Kaikki jäsenvaltiot eivät ole määrittäneet kunkin keskeisen tarkastustyypin kohdalla niiden vaikuttavuuden edellyttämiä kriteereitä. Komissio ryhtyi toimiin vasta vuonna 2007 ja määritteli kriteerit, jotka kansallisten tarkastusten on täytettävä, jos ne on tarkoitus sellaisiksi laskea kolmesti vuodessa annettavissa kertomuksissa. Tästä huolimatta jäsenvaltiossa käytettävien tiedonsiirtojärjestelmien puutteet voivat kenties vaikeuttaa kyseiset kriteerit täyttävien tarkastusten yksilöintiä ja laskemista.

Tarkastukset ovat huonosti dokumentoituja ...

| 63. | On äärimmäisen tärkeää dokumentoida kunnolla yksittäiset tarkastukset. Dokumentoinnin avulla voidaan tarkistaa kunkin toimitetun tarkastuksen laatu ja laajuus ja täten se on korvaamaton osatekijä rikkomustapauksien yhteydessä mahdollisesti käynnistettävien syytetoimien vaikuttavuuden kannalta. |
| --- | --- |

63.

On äärimmäisen tärkeää dokumentoida kunnolla yksittäiset tarkastukset. Dokumentoinnin avulla voidaan tarkistaa kunkin toimitetun tarkastuksen laatu ja laajuus ja täten se on korvaamaton osatekijä rikkomustapauksien yhteydessä mahdollisesti käynnistettävien syytetoimien vaikuttavuuden kannalta.

| 64. | Yhteisön säännöissä ei määrätä tarkastuksia koskevista vakiolomakkeista, joita koko tarkastushenkilöstön olisi käytettävä (60). Tämä kuitenkin tekisi toiminnasta avoimempaa standardisoitujen käytäntöjen puuttuessa ja helpottaisi yhteistyötä jäsenvaltioiden tarkastushenkilöstöjen välillä. |
| --- | --- |

64.

Yhteisön säännöissä ei määrätä tarkastuksia koskevista vakiolomakkeista, joita koko tarkastushenkilöstön olisi käytettävä (60). Tämä kuitenkin tekisi toiminnasta avoimempaa standardisoitujen käytäntöjen puuttuessa ja helpottaisi yhteistyötä jäsenvaltioiden tarkastushenkilöstöjen välillä.

| 65. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on tullut esille seuraavia tarkastustyön dokumentointiin jäsenvaltioissa liittyviä puutteita:






  a) | Italiassa laaditaan kertomus ainoastaan tarkastuksista, joiden yhteydessä on todettu rikkomus, ja yksityiskohtaisia tietoja esitetään ainoastaan raskauttavista todisteista; |
| --- | --- | --- |

65.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on tullut esille seuraavia tarkastustyön dokumentointiin jäsenvaltioissa liittyviä puutteita:

a)

Italiassa laaditaan kertomus ainoastaan tarkastuksista, joiden yhteydessä on todettu rikkomus, ja yksityiskohtaisia tietoja esitetään ainoastaan raskauttavista todisteista;

| b) | Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastuskertomusten perusteella ei ole mahdollista varmistua siitä, että tietyt tarkastusten vaikuttavuuden kannalta välttämättömät ehdot täyttyvät (61), tai kertomuksissa esitettiin ristiriitaisia tietoja. |
| --- | --- |

b)

Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastuskertomusten perusteella ei ole mahdollista varmistua siitä, että tietyt tarkastusten vaikuttavuuden kannalta välttämättömät ehdot täyttyvät (61), tai kertomuksissa esitettiin ristiriitaisia tietoja.

... eivätkä ne vieläkään sisälly keskitettyihin tietokantoihin

| 66. | On erittäin tärkeää, että kaikki tarkastuskertomukset tallennetaan keskitetysti tietokantaan. Jo tämä helpottaa tietojen jäljitettävyyttä ja käyttöä ja tekee täten mahdolliseksi tarkastustoiminnan ja erityisesti sen laajuuden ja tulosten yleisen arvioinnin. |
| --- | --- |

66.

On erittäin tärkeää, että kaikki tarkastuskertomukset tallennetaan keskitetysti tietokantaan. Jo tämä helpottaa tietojen jäljitettävyyttä ja käyttöä ja tekee täten mahdolliseksi tarkastustoiminnan ja erityisesti sen laajuuden ja tulosten yleisen arvioinnin.

| 67. | Yhteisön lainsäädännössä ei tälläkään alalla ole määritelty minkäänlaisia velvoitteita eikä standardeja. Jäsenvaltioilla on täten mahdollisuus joko kehittää omanlaisensa järjestelmä tai jättää se kehittämättä. |
| --- | --- |

67.

Yhteisön lainsäädännössä ei tälläkään alalla ole määritelty minkäänlaisia velvoitteita eikä standardeja. Jäsenvaltioilla on täten mahdollisuus joko kehittää omanlaisensa järjestelmä tai jättää se kehittämättä.

| 68. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten aikana tarkastuskertomuksia tallentavaa keskitettyä järjestelmää ei ollut Espanjassa, Ranskassa, Italiassa eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

68.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten aikana tarkastuskertomuksia tallentavaa keskitettyä järjestelmää ei ollut Espanjassa, Ranskassa, Italiassa eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

Laadunvalvonta on vähäistä

| 69. | Valvontajärjestelmän vaikuttavuus riippuu siitä, onko olemassa laadunvalvontaa, jonka avulla voidaan taata, että tarkastukset on toimitettu asianomaisten standardien mukaisesti. Vaikka kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa maissa arvioidaan tarkastustyötä, jonka perusteella ehdotetaan määrättäväksi seuraamuksia, muita tarkastuskertomuksia ei arvioida, mikä estää havaitsemasta ja käsittelemästä tiettyjä tarkastusta koskevia poikkeamia. |
| --- | --- |

69.

Valvontajärjestelmän vaikuttavuus riippuu siitä, onko olemassa laadunvalvontaa, jonka avulla voidaan taata, että tarkastukset on toimitettu asianomaisten standardien mukaisesti. Vaikka kaikissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa maissa arvioidaan tarkastustyötä, jonka perusteella ehdotetaan määrättäväksi seuraamuksia, muita tarkastuskertomuksia ei arvioida, mikä estää havaitsemasta ja käsittelemästä tiettyjä tarkastusta koskevia poikkeamia.

| 70. | Tilintarkastustuomioistuin totesi viidessä kuudesta tarkastuskäynnin kohteina olleista jäsenvaltioista tapauksia, joissa rikkomuksia oli havaittu, mutta menettelyjen edellyttämiin seurantatoimiin ei ollut ryhdytty, ja että seurannan puuttumiseen johtaneita syitä ei ollut dokumentoitu. Kuudennessa jäsenvaltiossa, Italiassa ei ole mahdollista toimia tällä tavalla, koska siellä tarkastukset dokumentoidaan ainoastaan siinä tapauksessa, että niiden yhteydessä havaitaan rikkomus. |
| --- | --- |

70.

Tilintarkastustuomioistuin totesi viidessä kuudesta tarkastuskäynnin kohteina olleista jäsenvaltioista tapauksia, joissa rikkomuksia oli havaittu, mutta menettelyjen edellyttämiin seurantatoimiin ei ollut ryhdytty, ja että seurannan puuttumiseen johtaneita syitä ei ollut dokumentoitu. Kuudennessa jäsenvaltiossa, Italiassa ei ole mahdollista toimia tällä tavalla, koska siellä tarkastukset dokumentoidaan ainoastaan siinä tapauksessa, että niiden yhteydessä havaitaan rikkomus.

Tarkastajia on joskus liian vähän

| 71. | Tarkastajia on oltava riittävän paljon ja heidän kalastusalaan kohdistamansa toiminnan on oltava riittävää, jotta varmistetaan, että tarkastuksia toimitetaan tyydyttävä määrä ja niillä on varoittava vaikutus. Kaikkien käyttöön tarkoitettuja standardeja ei voida laatia paikallistilanteissa ilmenevien erojen (62) vuoksi. |
| --- | --- |

71.

Tarkastajia on oltava riittävän paljon ja heidän kalastusalaan kohdistamansa toiminnan on oltava riittävää, jotta varmistetaan, että tarkastuksia toimitetaan tyydyttävä määrä ja niillä on varoittava vaikutus. Kaikkien käyttöön tarkoitettuja standardeja ei voida laatia paikallistilanteissa ilmenevien erojen (62) vuoksi.

| 72. | Tarkastuksen päättyessä useissa jäsenvaltioissa kuitenkin myönnettiin ja pantiin merkille, että tarkastustoimintaa ei ollut riittävästi:






  a) | Espanjassa kansallisten viranomaisten vuonna 2003 tekemän arvion mukaan tarkastajia tarvittaisiin 139, kun taas vuonna 2006 tarkastajia oli 91; |
| --- | --- | --- |

72.

Tarkastuksen päättyessä useissa jäsenvaltioissa kuitenkin myönnettiin ja pantiin merkille, että tarkastustoimintaa ei ollut riittävästi:

a)

Espanjassa kansallisten viranomaisten vuonna 2003 tekemän arvion mukaan tarkastajia tarvittaisiin 139, kun taas vuonna 2006 tarkastajia oli 91;

| b) | Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannissa ja Walesissa) tarkastajien läsnäolo ei missään nimessä ollut riittävä, koska kukin kahden tarkastajan muodostama tiimi oli vastuussa keskimäärin 11 tai 10 purkamispaikasta, joissa saaliita puretaan useaan kertaan päivässä. |
| --- | --- |

b)

Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannissa ja Walesissa) tarkastajien läsnäolo ei missään nimessä ollut riittävä, koska kukin kahden tarkastajan muodostama tiimi oli vastuussa keskimäärin 11 tai 10 purkamispaikasta, joissa saaliita puretaan useaan kertaan päivässä.

| 73. | Sitä vastoin Ranskassa ja Italiassa ei ole mahdollista arvioida, minkä verran tietyillä tarkastusyksiköillä oli kalastukseen liittyvää toimintaa. Kyseiset yksiköt hoitivat valvontatehtäviä muillakin aloilla eikä niillä ollut käytössään riittäviä analyysivälineitä eli ne eivät täten pysty antamaan tarkkoja ja todennettavissa olevia tietoja kalastusalan valvontatoiminnastaan (ks. kohta 83). |
| --- | --- |

73.

Sitä vastoin Ranskassa ja Italiassa ei ole mahdollista arvioida, minkä verran tietyillä tarkastusyksiköillä oli kalastukseen liittyvää toimintaa. Kyseiset yksiköt hoitivat valvontatehtäviä muillakin aloilla eikä niillä ollut käytössään riittäviä analyysivälineitä eli ne eivät täten pysty antamaan tarkkoja ja todennettavissa olevia tietoja kalastusalan valvontatoiminnastaan (ks. kohta 83).

Valvontatoimia ei ole optimoitu

| 74. | Yleisen valvontapaineen riittävyyden lisäksi valvontajärjestelmän vaikuttavuus edellyttää, että käytettävissä olevat resurssit käytetään optimaalisella tavalla. |
| --- | --- |

74.

Yleisen valvontapaineen riittävyyden lisäksi valvontajärjestelmän vaikuttavuus edellyttää, että käytettävissä olevat resurssit käytetään optimaalisella tavalla.

Mahdollisuudet käyttää ohjelmoinnin ja valvontakohteiden valinnan kannalta hyödyllisiä tietoja ovat liian rajalliset

| 75. | Kaikenlaisen kalastustoiminnan, asianosaisten toimijoiden, todettujen rikkomusten ja aiemmin määrättyjen seuraamusten hyvä tuntemus on välttämätöntä, jotta voitaisiin laatia kunnolliset riskianalyysit, määritellä sovellettava valvontastrategia ja valmistella tarkoituksenmukainen ohjelma. |
| --- | --- |

75.

Kaikenlaisen kalastustoiminnan, asianosaisten toimijoiden, todettujen rikkomusten ja aiemmin määrättyjen seuraamusten hyvä tuntemus on välttämätöntä, jotta voitaisiin laatia kunnolliset riskianalyysit, määritellä sovellettava valvontastrategia ja valmistella tarkoituksenmukainen ohjelma.

| 76. | Operatiivisella tasolla tarkastusten vaikuttavuus riippuu tarkastajien kyvystä valita mahdollisista tarkastuskohteista ominaisuuksiensa (63) puolesta mielenkiintoisin. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että on olemassa nämä tiedot sisältäviä tietokantoja ja että kyseiset tiedot ovat luotettavia, perusteellisia ja ajan tasalla ja että kullakin tarkastajalla on mahdollisuus käyttää niitä suoraan tarkastettavasta paikasta käsin. |
| --- | --- |

76.

Operatiivisella tasolla tarkastusten vaikuttavuus riippuu tarkastajien kyvystä valita mahdollisista tarkastuskohteista ominaisuuksiensa (63) puolesta mielenkiintoisin. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että on olemassa nämä tiedot sisältäviä tietokantoja ja että kyseiset tiedot ovat luotettavia, perusteellisia ja ajan tasalla ja että kullakin tarkastajalla on mahdollisuus käyttää niitä suoraan tarkastettavasta paikasta käsin.

| 77. | Tietyissä tapauksissa jäsenvaltioilla ei ole tietojärjestelmää, jonka avulla tietoja kerätään, arkistoidaan ja haetaan:






  a) | Italiassa ei ole tarkastustiedot sisältävää tietokantaa ja Ranskassa tietokanta sisältää vain osan tiedoista; |
| --- | --- | --- |

77.

Tietyissä tapauksissa jäsenvaltioilla ei ole tietojärjestelmää, jonka avulla tietoja kerätään, arkistoidaan ja haetaan:

a)

Italiassa ei ole tarkastustiedot sisältävää tietokantaa ja Ranskassa tietokanta sisältää vain osan tiedoista;

| b) | saaliiden kirjaamisjärjestelmän avulla ei saada olennaisia tietoja; Ranskassa ei esimerkiksi ole mahdollista tietää satamakohtaisia purkamismääriä. |
| --- | --- |

b)

saaliiden kirjaamisjärjestelmän avulla ei saada olennaisia tietoja; Ranskassa ei esimerkiksi ole mahdollista tietää satamakohtaisia purkamismääriä.

| 78. | Muissa tapauksissa kyseiset järjestelmät eivät ole kaikkien niiden henkilöiden käytössä, jotka niitä tarvitsisivat:






  a) | Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaikki tarkastajat eivät voi käyttää suoraan pyyntitietoja ja/tai VMS-tietoja toimintapaikastaan käsin; |
| --- | --- | --- |

78.

Muissa tapauksissa kyseiset järjestelmät eivät ole kaikkien niiden henkilöiden käytössä, jotka niitä tarvitsisivat:

a)

Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaikki tarkastajat eivät voi käyttää suoraan pyyntitietoja ja/tai VMS-tietoja toimintapaikastaan käsin;

| b) | yhdessäkään maassa tarkastajat eivät voi käyttää toiminnassaan suoraan muiden jäsenvaltioiden tallentamia tietoja (toisessa maassa purettuja saaliita koskevia tietoja, ulkomaisten alusten sijaintia koskevia VMS-tietoja ennen kuin ne saapuvat tarkastajamaan lainkäyttövaltaan kuuluville vesille, ...). |
| --- | --- |

b)

yhdessäkään maassa tarkastajat eivät voi käyttää toiminnassaan suoraan muiden jäsenvaltioiden tallentamia tietoja (toisessa maassa purettuja saaliita koskevia tietoja, ulkomaisten alusten sijaintia koskevia VMS-tietoja ennen kuin ne saapuvat tarkastajamaan lainkäyttövaltaan kuuluville vesille, ...).

Strateginen ohjelmointi ja taktinen tavoitteenasettelu on riittämätöntä

| 79. | Suurin osa jäsenvaltioista ei tee tarkastuksen kustannusvaikuttavuuteen perustuvaa riskianalyysiä, jonka pohjalta laaditaan virallinen strategia-asiakirja, jossa yksilöidään tarkastuksen painopistealueet ja jota käytetään resurssien järkevän jakamisen perustana. Siinäkin tapauksessa, että on olemassa yleisiä tarkastusohjelmia, niissä ei aina selvitetä, mitä resursseja käytetään ja mitkä määrälliset tavoitteet on saavutettava. |
| --- | --- |

79.

Suurin osa jäsenvaltioista ei tee tarkastuksen kustannusvaikuttavuuteen perustuvaa riskianalyysiä, jonka pohjalta laaditaan virallinen strategia-asiakirja, jossa yksilöidään tarkastuksen painopistealueet ja jota käytetään resurssien järkevän jakamisen perustana. Siinäkin tapauksessa, että on olemassa yleisiä tarkastusohjelmia, niissä ei aina selvitetä, mitä resursseja käytetään ja mitkä määrälliset tavoitteet on saavutettava.

| 80. | Tällaisessa tilanteessa ei ole mahdollista taata asianmukaista tasapainoa käytettyjen resurssityyppien, ohjelmoitujen valvontatoimien ja kyseisen jäsenvaltion toimivalta-alueella harjoitetulle kalastustoiminnalle ominaisten keskeisten riskien välillä. Espanjassa kahdella tarkastetulla alueella pantiin merkille, että suuri osa tarkastuksista koski sellaista kalastustoimintaa, jonka kohdalla rikkomustaso oli suhteellisen alhainen. |
| --- | --- |

80.

Tällaisessa tilanteessa ei ole mahdollista taata asianmukaista tasapainoa käytettyjen resurssityyppien, ohjelmoitujen valvontatoimien ja kyseisen jäsenvaltion toimivalta-alueella harjoitetulle kalastustoiminnalle ominaisten keskeisten riskien välillä. Espanjassa kahdella tarkastetulla alueella pantiin merkille, että suuri osa tarkastuksista koski sellaista kalastustoimintaa, jonka kohdalla rikkomustaso oli suhteellisen alhainen.

| 81. | Epätarkoituksenmukainen tarkastustavoitteiden asettelu vähentää tarkastusten tehokkuutta operatiivisella tasolla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa esimerkiksi todettiin, että tarkastajat tekivät aiempaa enemmän tarkastuksia aluksiin, joiden kohdalla ei ollut havaittu lainkaan rikkomuksia, ja samanaikaisesti oli aluksia, jotka toimivat aktiivisesti ja jotka olivat kooltaan huomattavia, mutta joita ei ollut tarkastettu koskaan. |
| --- | --- |

81.

Epätarkoituksenmukainen tarkastustavoitteiden asettelu vähentää tarkastusten tehokkuutta operatiivisella tasolla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa esimerkiksi todettiin, että tarkastajat tekivät aiempaa enemmän tarkastuksia aluksiin, joiden kohdalla ei ollut havaittu lainkaan rikkomuksia, ja samanaikaisesti oli aluksia, jotka toimivat aktiivisesti ja jotka olivat kooltaan huomattavia, mutta joita ei ollut tarkastettu koskaan.

| 82. | Sellaisten tarkastusten toimittaminen, joiden osana tarkastetaan myös yritysten kirjanpitotiedot esimerkiksi yhdessä verohallinnon kanssa toteutettavien tarkastusten yhteydessä, on osoittautunut tehokkaaksi useissa maissa, kuten Tanskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näissä tarkastuksissa on mahdollista havaita, jos kalastushallinnolle toimitetut tiedot ja hallintotiedot ovat epäyhteneväisiä, erityisesti yrityksissä, jotka sekä harjoittavat kalastustoimintaa että toimivat ensimmäisinä ostajina. Säännöksiin perustuvien velvoitteiden puuttuessa tämä lähestymistapa on merkitykseltään toisarvoinen. |
| --- | --- |

82.

Sellaisten tarkastusten toimittaminen, joiden osana tarkastetaan myös yritysten kirjanpitotiedot esimerkiksi yhdessä verohallinnon kanssa toteutettavien tarkastusten yhteydessä, on osoittautunut tehokkaaksi useissa maissa, kuten Tanskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näissä tarkastuksissa on mahdollista havaita, jos kalastushallinnolle toimitetut tiedot ja hallintotiedot ovat epäyhteneväisiä, erityisesti yrityksissä, jotka sekä harjoittavat kalastustoimintaa että toimivat ensimmäisinä ostajina. Säännöksiin perustuvien velvoitteiden puuttuessa tämä lähestymistapa on merkitykseltään toisarvoinen.

... ja toiminnasta tekee monimutkaisemman se, että tarkastusorganisaatioita on useita

| 83. | Se, että tarkastusorganisaatioita on useita, voi kasvattaa toiminnan päällekkäisyyksiin ja ”sokeaan pisteeseen” liittyviä riskejä keskinäisessä toiminta-aluejaossa ja johtaa jäykkiin rakenteisiin, jotka rajoittavat tarkastusresurssien käytön uudelleenjärjestelyä painopistealueiden muuttuessa:






  a) | Ranskassa tarkastusta ja sääntöjen noudattamista koskevassa järjestelmässä on osallisena kahdeksan viiden eri ministeriön alaista hallinto-osastoa. Kalastusministeriö vastaa näiden osastojen toiminnan ja resurssien koordinoinnista ja sen toiminta tukeutuu niiden tekemään työhön, mutta siitä huolimatta sillä ei ole keinoja valvoa suoraan niiden toimintaa. |
| --- | --- | --- |

83.

Se, että tarkastusorganisaatioita on useita, voi kasvattaa toiminnan päällekkäisyyksiin ja ”sokeaan pisteeseen” liittyviä riskejä keskinäisessä toiminta-aluejaossa ja johtaa jäykkiin rakenteisiin, jotka rajoittavat tarkastusresurssien käytön uudelleenjärjestelyä painopistealueiden muuttuessa:

a)

Ranskassa tarkastusta ja sääntöjen noudattamista koskevassa järjestelmässä on osallisena kahdeksan viiden eri ministeriön alaista hallinto-osastoa. Kalastusministeriö vastaa näiden osastojen toiminnan ja resurssien koordinoinnista ja sen toiminta tukeutuu niiden tekemään työhön, mutta siitä huolimatta sillä ei ole keinoja valvoa suoraan niiden toimintaa.

| b) | Espanjassa esiintyy päällekkäisyyksiä niin sisävesillä (64) kuin ulkovesilläkin kalastustoimintaa harjoittavien alusten valvontaan liittyvissä toimivaltakysymyksissä; lisäksi ulkovesillä toimivan aluksen purettu lasti voidaan tarkistaa kahteen kertaan samassa paikassa ja samaan aikaan, sillä purkamisen tarkastavat kansalliset tarkastajat ja ensimmäisen myynnin alueelliset tarkastajat. |
| --- | --- |

b)

Espanjassa esiintyy päällekkäisyyksiä niin sisävesillä (64) kuin ulkovesilläkin kalastustoimintaa harjoittavien alusten valvontaan liittyvissä toimivaltakysymyksissä; lisäksi ulkovesillä toimivan aluksen purettu lasti voidaan tarkistaa kahteen kertaan samassa paikassa ja samaan aikaan, sillä purkamisen tarkastavat kansalliset tarkastajat ja ensimmäisen myynnin alueelliset tarkastajat.

| c) | Ranskassa ja Italiassa kansalliset viranomaiset eivät pysty arvioimaan tarkasti kalastustoiminnan valvontaan tarkoitettuja rahoitus-, henkilöstö- ja aineellisia resurssejaan. Näiden tietojen puuttuminen itse asiassa vähentää resurssienjakovalmiuksia. |
| --- | --- |

c)

Ranskassa ja Italiassa kansalliset viranomaiset eivät pysty arvioimaan tarkasti kalastustoiminnan valvontaan tarkoitettuja rahoitus-, henkilöstö- ja aineellisia resurssejaan. Näiden tietojen puuttuminen itse asiassa vähentää resurssienjakovalmiuksia.

Tarkastusten osalta ei ole suoritusten seurantaa

| 84. | Suoritusten mittaaminen on yksi vaikuttavan tarkastusjärjestelmän perustekijöistä. Koko valvontajärjestelmän laadun ja yksittäisillä aloilla sovellettavien lähestymistapojen arviointi edellyttää indikaattorien käyttämistä. |
| --- | --- |

84.

Suoritusten mittaaminen on yksi vaikuttavan tarkastusjärjestelmän perustekijöistä. Koko valvontajärjestelmän laadun ja yksittäisillä aloilla sovellettavien lähestymistapojen arviointi edellyttää indikaattorien käyttämistä.

| 85. | Tutkituista jäsenvaltioista ainoastaan yksi on kehittänyt todellisen suoritusindikaattorin, mutta sen laatua heikensivät tarkastusten seurantaan tarkoitetun järjestelmän heikkoudet (65). Muissa tapauksissa käytetyillä arviointi-indikaattoreilla ei mitata kuin yleistä operatiivista toimintaa (66) eli niiden avulla ei saada tietoja tietystä alueesta tai tietystä kalastustoiminnasta. Niiden perusteella ei siis voida ottaa kantaa valvonta- ja tarkastustoiminnan vaikuttavuuteen. |
| --- | --- |

85.

Tutkituista jäsenvaltioista ainoastaan yksi on kehittänyt todellisen suoritusindikaattorin, mutta sen laatua heikensivät tarkastusten seurantaan tarkoitetun järjestelmän heikkoudet (65). Muissa tapauksissa käytetyillä arviointi-indikaattoreilla ei mitata kuin yleistä operatiivista toimintaa (66) eli niiden avulla ei saada tietoja tietystä alueesta tai tietystä kalastustoiminnasta. Niiden perusteella ei siis voida ottaa kantaa valvonta- ja tarkastustoiminnan vaikuttavuuteen.

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto (Vigo) on koordinointiväline, jolla on vähän toimivaltaa

| 86. | Yhteisön kalastuksenvalvontaviraston, jonka toimipaikka on Vigossa (Espanja), tehtävänä on ”järjestää jäsenvaltioiden kalastuksen valvonta- ja tarkastustoimien koordinointi ja auttaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamiseksi sen tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi” (67). Päinvastoin kuin mitä sen nimi antaa ymmärtää, virastolla ei ole kalastustoiminnan valvontaan liittyvää toimivaltaa. |
| --- | --- |

86.

Yhteisön kalastuksenvalvontaviraston, jonka toimipaikka on Vigossa (Espanja), tehtävänä on ”järjestää jäsenvaltioiden kalastuksen valvonta- ja tarkastustoimien koordinointi ja auttaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamiseksi sen tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi” (67). Päinvastoin kuin mitä sen nimi antaa ymmärtää, virastolla ei ole kalastustoiminnan valvontaan liittyvää toimivaltaa.

| 87. | Virasto hyväksyi ensimmäisen työohjelmansa vuodeksi 2007, joten on vielä liian aikaista arvioida, miten sen toiminta on mahdollisesti vaikuttanut tarkastuksen yhteydessä havaittuihin puutteisiin. Joka tapauksessa nyt jo voidaan pahoitella sitä, että ns. yhteisön tarkastajilla (68) on niin vähän valtaa merellä toteutettavien toimien osalta ja että rikkomusten ja niiden johdosta määrättyjen seuraamusten seurantaan liittyvä yhteistyö ei kuulu viraston toimivaltaan. |
| --- | --- |

87.

Virasto hyväksyi ensimmäisen työohjelmansa vuodeksi 2007, joten on vielä liian aikaista arvioida, miten sen toiminta on mahdollisesti vaikuttanut tarkastuksen yhteydessä havaittuihin puutteisiin. Joka tapauksessa nyt jo voidaan pahoitella sitä, että ns. yhteisön tarkastajilla (68) on niin vähän valtaa merellä toteutettavien toimien osalta ja että rikkomusten ja niiden johdosta määrättyjen seuraamusten seurantaan liittyvä yhteistyö ei kuulu viraston toimivaltaan.

Rikkomusten ja seuraamusten seurantaan tarkoitetut järjestelmät ovat usein epätarkoituksenmukaisia

| 88. | Vaikuttava rikkomusten ja seuraamusten seurantaan tarkoitettu järjestelmä edellyttää, että kukin oletettu rikkomus käsitellään ja että kun seuraamuksia määrätään, niiden oltava varoittavia. Tämä pätee yhtäläisesti sekä kansallisten viranomaisten tuomiovallan alaisten taloudellisten toimijoiden rikkomuksiin että komission havaitsemiin tapauksiin, joissa jäsenvaltiot ovat jättäneet noudattamatta jäsenyysvelvoitteitaan. |
| --- | --- |

88.

Vaikuttava rikkomusten ja seuraamusten seurantaan tarkoitettu järjestelmä edellyttää, että kukin oletettu rikkomus käsitellään ja että kun seuraamuksia määrätään, niiden oltava varoittavia. Tämä pätee yhtäläisesti sekä kansallisten viranomaisten tuomiovallan alaisten taloudellisten toimijoiden rikkomuksiin että komission havaitsemiin tapauksiin, joissa jäsenvaltiot ovat jättäneet noudattamatta jäsenyysvelvoitteitaan.

Kansalliset järjestelmät eivät ole yleisesti ottaen kovin ankaria

| 89. | Kansallisilla seuranta- ja seuraamusjärjestelmillä on yhteisön säännösten mukaisesti varmistettava, että kunkin rikkomuksen kohdalla seuranta on asianmukaista ja että sen päätteeksi määrätään tarvittaessa varoittava seuraamus (69). Tämän velvoitteen noudattamista haittaavat sekä voimassa olevien menettelyjen että määrättyjen seuraamusten puutteet. |
| --- | --- |

89.

Kansallisilla seuranta- ja seuraamusjärjestelmillä on yhteisön säännösten mukaisesti varmistettava, että kunkin rikkomuksen kohdalla seuranta on asianmukaista ja että sen päätteeksi määrätään tarvittaessa varoittava seuraamus (69). Tämän velvoitteen noudattamista haittaavat sekä voimassa olevien menettelyjen että määrättyjen seuraamusten puutteet.

Seurantatoimet ovat joskus rajallisia oikeudellisista tai menettelyistä johtuvista syistä

| 90. | Tietyissä tapauksissa voimassa olevia menettelyjä ei sovelleta, sillä toimivaltaiset viranomaiset arvioivat niiden toteuttamisen liian kalliiksi tai niitä ei sovelleta oikeudellisista syistä, mikä estää kaikki tuomiot:






  a) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tarkemmin sanottuna Englannissa ja Walesissa ei ole hallinnollisten seuraamusten järjestelmää ja oikeustoimia koskevat päätökset tehdään ”yleisen edun” (”public interest”) arvioinnin perusteella eli arvioidaan, ovatko oikeudenkäyntikulut sovellettavaan rangaistukseen nähden liian korkeat. Täten 90 prosenttia (70) vuonna 2005 havaituista rikkomuksista ei johtanut syytteisiin vaan ainoastaan tarkastushenkilöstön antamiin varoituksiin. |
| --- | --- | --- |

90.

Tietyissä tapauksissa voimassa olevia menettelyjä ei sovelleta, sillä toimivaltaiset viranomaiset arvioivat niiden toteuttamisen liian kalliiksi tai niitä ei sovelleta oikeudellisista syistä, mikä estää kaikki tuomiot:

a)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tarkemmin sanottuna Englannissa ja Walesissa ei ole hallinnollisten seuraamusten järjestelmää ja oikeustoimia koskevat päätökset tehdään ”yleisen edun” (”public interest”) arvioinnin perusteella eli arvioidaan, ovatko oikeudenkäyntikulut sovellettavaan rangaistukseen nähden liian korkeat. Täten 90 prosenttia (70) vuonna 2005 havaituista rikkomuksista ei johtanut syytteisiin vaan ainoastaan tarkastushenkilöstön antamiin varoituksiin.

| b) | Ranskassa saalistietojen rekisteröinnissä havaittuja poikkeamia ei oikeudellisista syistä toimiteta tarkastajille mahdollisia syytteitä ajatellen (ks. kohta 35). |
| --- | --- |

b)

Ranskassa saalistietojen rekisteröinnissä havaittuja poikkeamia ei oikeudellisista syistä toimiteta tarkastajille mahdollisia syytteitä ajatellen (ks. kohta 35).

Seuraamuksia ja niitä edeltäviä tapauksia ei tunneta kattavasti

| 91. | Useissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa keskitettyä tietokoneistettua luetteloa, jossa olisi koottuna kaikki tiedot kalastustoimintaan liittyvistä rikkomuksista ja niiden tekijöistä. Näin ollen syyttäjäviranomaiset eivät voi perustella päätöksiään aiempien tapausten täydellisen tietämyksen nojalla. Koska kunkin tyyppisen rikkomuksen johdosta määrättyjä seuraamuksia ei tunneta, ei myöskään voida arvioida tarkastustoimien vaikuttavuutta. Tämä estää tekemästä hyvää strategista ohjelmointia ja kohdentamasta tarkastuksia tarkoituksenmukaisesti (ks. kohta 63). Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole tietokantaa, jossa olisi koottuna kaikki kalastusalalla määrätyt seuraamukset. Tanskassa se on ollut olemassa vasta vuodesta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

91.

Useissa tarkastuskäynnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa keskitettyä tietokoneistettua luetteloa, jossa olisi koottuna kaikki tiedot kalastustoimintaan liittyvistä rikkomuksista ja niiden tekijöistä. Näin ollen syyttäjäviranomaiset eivät voi perustella päätöksiään aiempien tapausten täydellisen tietämyksen nojalla. Koska kunkin tyyppisen rikkomuksen johdosta määrättyjä seuraamuksia ei tunneta, ei myöskään voida arvioida tarkastustoimien vaikuttavuutta. Tämä estää tekemästä hyvää strategista ohjelmointia ja kohdentamasta tarkastuksia tarkoituksenmukaisesti (ks. kohta 63). Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole tietokantaa, jossa olisi koottuna kaikki kalastusalalla määrätyt seuraamukset. Tanskassa se on ollut olemassa vasta vuodesta 2004 alkaen.

Toiminta ei ole integroitua eikä yhtenäistä yhteisön tasolla

| 92. | Seuraamusten vaikuttavuutta vähentää se, että toiminta ei ole integroitua eikä yhtenäistä yhteisön tasolla. Ensiksi ongelmana on panna täytäntöön vaikuttavalla tavalla ulkomaalaiselle määrätty seuraamus sen jälkeen, kun kyseinen henkilö on lähtenyt sen jäsenvaltion tuomiovallan alaiselta alueelta, jossa rikkomus tehtiin. Toiseksi viranomaisille on ongelmallista tai jopa mahdotonta ottaa huomioon toisen jäsenvaltion toteamia rikkomuksia joko tiedonsaantioikeuksiin liittyvistä syistä tai oikeudellisista syistä. |
| --- | --- |

92.

Seuraamusten vaikuttavuutta vähentää se, että toiminta ei ole integroitua eikä yhtenäistä yhteisön tasolla. Ensiksi ongelmana on panna täytäntöön vaikuttavalla tavalla ulkomaalaiselle määrätty seuraamus sen jälkeen, kun kyseinen henkilö on lähtenyt sen jäsenvaltion tuomiovallan alaiselta alueelta, jossa rikkomus tehtiin. Toiseksi viranomaisille on ongelmallista tai jopa mahdotonta ottaa huomioon toisen jäsenvaltion toteamia rikkomuksia joko tiedonsaantioikeuksiin liittyvistä syistä tai oikeudellisista syistä.

| 93. | Neuvoston on laadittava vakaviin rikkomuksiin jäsenvaltioiden soveltamien toimenpiteiden luettelo (71), mutta sitä ei ole vielä tehty. Komissio ei ole vielä tähän päivään mennessä tehnyt neuvostolle asiaa koskevaa ehdotusta. |
| --- | --- |

93.

Neuvoston on laadittava vakaviin rikkomuksiin jäsenvaltioiden soveltamien toimenpiteiden luettelo (71), mutta sitä ei ole vielä tehty. Komissio ei ole vielä tähän päivään mennessä tehnyt neuvostolle asiaa koskevaa ehdotusta.

Komission mukaan seuraamukset eivät ole yleisesti ottaen kovin varoittavia

| 94. | Vaikka käytössä ei ole tarkkoja välineitä, komissio päätteli, että yleisesti ottaen määrätyt seuraamukset eivät olleet kovin varoittavia. Komissio on ilmaissut tämän julkisesti seuraavasti: ”Kalastusalan vuonna 2004 seuraamuksista maksama määrä [...] on karkeasti ottaen kaksi tuhannesosaa purettujen saaliiden arvosta [...]. Tällaiseen määrään sisältyy riski siitä, että kalastusalan toimijat katsovat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen rikkomisista määrättyjen seuraamusten kuuluvan yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, jolloin seuraamukset eivät kannusta sääntöjen noudattamiseen” (72). |
| --- | --- |

94.

Vaikka käytössä ei ole tarkkoja välineitä, komissio päätteli, että yleisesti ottaen määrätyt seuraamukset eivät olleet kovin varoittavia. Komissio on ilmaissut tämän julkisesti seuraavasti: ”Kalastusalan vuonna 2004 seuraamuksista maksama määrä [...] on karkeasti ottaen kaksi tuhannesosaa purettujen saaliiden arvosta [...]. Tällaiseen määrään sisältyy riski siitä, että kalastusalan toimijat katsovat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen rikkomisista määrättyjen seuraamusten kuuluvan yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, jolloin seuraamukset eivät kannusta sääntöjen noudattamiseen” (72).

Jäsenvaltioihin kohdistetut painostuskeinot ovat vaikuttavia vain poikkeuksellisesti

| 95. | Saadakseen jäsenvaltiot täyttämään velvoitteensa, komissio voi joko turvautua yleiseen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaan menettelyyn tuomioistuimessa tai soveltaa yhtä yhteisen kalastuspolitiikan erityismenettelyistä. Kumpaakin on ominaisuuksiensa puolesta vaikeaa käyttää ja kummatkin ovat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta vain jossakin määrin vaikuttavia. |
| --- | --- |

95.

Saadakseen jäsenvaltiot täyttämään velvoitteensa, komissio voi joko turvautua yleiseen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaan menettelyyn tuomioistuimessa tai soveltaa yhtä yhteisen kalastuspolitiikan erityismenettelyistä. Kumpaakin on ominaisuuksiensa puolesta vaikeaa käyttää ja kummatkin ovat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta vain jossakin määrin vaikuttavia.

Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt ovat pitkällisiä ja raskaita sekä vaikuttavia vain poikkeustapauksissa ...

| 96. | Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt ovat luonteensa puolesta pitkällisiä. Ennen kuin asia johtaa tuomioistuinkäsittelyyn havaituista velvoitteiden noudattamatta jättämisistä on ehdottomasti annettava virallinen ilmoitus ja sen jälkeen lausunto perusteluineen. Nämä välivaiheet eivät vaadi ainoastaan huomattavaa valmistelutyötä ja kalastus- ja meriasioiden pääosaston alaisten yksiköiden välisiä neuvotteluja vaan myös komission oikeudellisen yksikön osallistumista. Näiden tehtävien suorittamiseen liittyvien määräaikojen lisäksi tilanteeseen vaikuttaa se, että komissio tekee rikkomuksia koskevia päätöksiä ainoastaan neljännesvuosittain. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kalastusalalla ja muillakin aloilla jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt kestävät useita vuosia. |
| --- | --- |

96.

Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt ovat luonteensa puolesta pitkällisiä. Ennen kuin asia johtaa tuomioistuinkäsittelyyn havaituista velvoitteiden noudattamatta jättämisistä on ehdottomasti annettava virallinen ilmoitus ja sen jälkeen lausunto perusteluineen. Nämä välivaiheet eivät vaadi ainoastaan huomattavaa valmistelutyötä ja kalastus- ja meriasioiden pääosaston alaisten yksiköiden välisiä neuvotteluja vaan myös komission oikeudellisen yksikön osallistumista. Näiden tehtävien suorittamiseen liittyvien määräaikojen lisäksi tilanteeseen vaikuttaa se, että komissio tekee rikkomuksia koskevia päätöksiä ainoastaan neljännesvuosittain. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kalastusalalla ja muillakin aloilla jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt kestävät useita vuosia.

| 97. | Lisäksi jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt, jotka liittyvät valvonta-, tarkastus- tai seuraamusmenettelyjen riittämättömään soveltamiseen, edellyttävät komissiolta huomattavaa määrää tarkastustöitä. Koska käytössä ei ole helposti tarkastettavia arviointikriteereitä, komission on saatava monin verroin enemmän näyttöä siitä, että noudattamatta jättämiset ovat sekä yleisiä että jatkuvia. Tämä edellyttää lukuisia tarkastuskäyntejä erityisesti siitä syystä, että käytännössä komission tarkastajat eivät voi todeta rikkomuksia ilman kansallisten tarkastajien läsnäoloa. Viime kädessä itse asiassa tehtävän laajuudesta johtuen on vaikeaa ryhtyä syytetoimiin kerrallaan useamman kuin yhden tämäntyyppisen tapauksen kohdalla (73). |
| --- | --- |

97.

Lisäksi jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt, jotka liittyvät valvonta-, tarkastus- tai seuraamusmenettelyjen riittämättömään soveltamiseen, edellyttävät komissiolta huomattavaa määrää tarkastustöitä. Koska käytössä ei ole helposti tarkastettavia arviointikriteereitä, komission on saatava monin verroin enemmän näyttöä siitä, että noudattamatta jättämiset ovat sekä yleisiä että jatkuvia. Tämä edellyttää lukuisia tarkastuskäyntejä erityisesti siitä syystä, että käytännössä komission tarkastajat eivät voi todeta rikkomuksia ilman kansallisten tarkastajien läsnäoloa. Viime kädessä itse asiassa tehtävän laajuudesta johtuen on vaikeaa ryhtyä syytetoimiin kerrallaan useamman kuin yhden tämäntyyppisen tapauksen kohdalla (73).

| 98. | Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä annettu tuomio (74) ei ole itsessään vaikuttava, koska jäsenvaltion velvollisuutena on vain toteuttaa tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Taloudellisten seuraamusten määrääminen edellyttää, että ensimmäistä tuomiota seuraa toinen tuomio (75), koska ensimmäisen tuomion määräyksiä ei ole pantu täytäntöön. Tämän vuoksi komissiolla on oltava näyttöä siitä, että jäsenyysvelvoitteita on jätetty noudattamatta keskeytyksettä ensimmäisestä tuomiosta lähtien. |
| --- | --- |

98.

Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä annettu tuomio (74) ei ole itsessään vaikuttava, koska jäsenvaltion velvollisuutena on vain toteuttaa tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Taloudellisten seuraamusten määrääminen edellyttää, että ensimmäistä tuomiota seuraa toinen tuomio (75), koska ensimmäisen tuomion määräyksiä ei ole pantu täytäntöön. Tämän vuoksi komissiolla on oltava näyttöä siitä, että jäsenyysvelvoitteita on jätetty noudattamatta keskeytyksettä ensimmäisestä tuomiosta lähtien.

| 99. | Käytännössä kalastusalalla on todettu vain yksi tapaus, jossa jäsenvaltio tuomittiin taloudellisiin seuraamuksiin (76). Vastaava tuomio annettiin vuonna 2005, koska vuonna 1991 annettua tuomiota ei ollut pantu täytäntöön; kyseinen tuomio koski asiaa, jonka osalta rikkomuksia oli todettu ensimmäisen kerran vuonna 1984 eli 21 vuotta aikaisemmin. |
| --- | --- |

99.

Käytännössä kalastusalalla on todettu vain yksi tapaus, jossa jäsenvaltio tuomittiin taloudellisiin seuraamuksiin (76). Vastaava tuomio annettiin vuonna 2005, koska vuonna 1991 annettua tuomiota ei ollut pantu täytäntöön; kyseinen tuomio koski asiaa, jonka osalta rikkomuksia oli todettu ensimmäisen kerran vuonna 1984 eli 21 vuotta aikaisemmin.

| 100. | Kyseisen yksittäisen päätöksen vaikutus oli erittäin merkittävä. Sen avulla viranomaiset voivat edellyttää, että monia tähän saakka puuttuneita, vaikkakin jo vuosia pakollisia, tai puutteellisia menettelyitä otetaan käyttöön ja aletaan soveltaa muutamassa kuukaudessa. Tämä ei koske ainoastaan tuomittuja maita vaan myös muita jäsenvaltioita, joiden osalta vastaavanlaiset oikeusmenettelyt olivat käynnissä. |
| --- | --- |

100.

Kyseisen yksittäisen päätöksen vaikutus oli erittäin merkittävä. Sen avulla viranomaiset voivat edellyttää, että monia tähän saakka puuttuneita, vaikkakin jo vuosia pakollisia, tai puutteellisia menettelyitä otetaan käyttöön ja aletaan soveltaa muutamassa kuukaudessa. Tämä ei koske ainoastaan tuomittuja maita vaan myös muita jäsenvaltioita, joiden osalta vastaavanlaiset oikeusmenettelyt olivat käynnissä.

... ja erityismenettelyt ovat rajallisia ja vaikeita panna täytäntöön ...

| 101. | Kun kalastustoimet voivat johtaa vakavaan uhkaan vesiluonnonvarojen säilyttämiselle, yksi komission käytössä olevista toimintatavoista on mahdollisuus toteuttaa ehkäiseviä toimia (77). Tarvittavan näytön keräämiseen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen liittyvät vaikeudet ovat kuitenkin tähän asti saaneet komission luopumaan niiden toteuttamisesta varsinkin siitä syystä, että kyseisen päätöksen vaikutus olisi vähäinen, koska sen soveltamisaika on enintään kuusi kuukautta. |
| --- | --- |

101.

Kun kalastustoimet voivat johtaa vakavaan uhkaan vesiluonnonvarojen säilyttämiselle, yksi komission käytössä olevista toimintatavoista on mahdollisuus toteuttaa ehkäiseviä toimia (77). Tarvittavan näytön keräämiseen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen liittyvät vaikeudet ovat kuitenkin tähän asti saaneet komission luopumaan niiden toteuttamisesta varsinkin siitä syystä, että kyseisen päätöksen vaikutus olisi vähäinen, koska sen soveltamisaika on enintään kuusi kuukautta.

| 102. | Jos todetaan aiempien kiintiöiden ylityksiä (78), komissiolla on valta vähentää rikkomuksen tehneen jäsenvaltion tulevia kalastusmahdollisuuksia (79). Tämä mahdollisuus edellyttää, että komissiolla on riittävästi näyttöä jäsenvaltioiden toimittamien lopullisten pyyntilukujen virheellisyydestä. Käytännössä tätä säännöstä ei ole voitu panna täytäntöön kuin yhden kerran (80). Täytäntöönpanoperusteena olivat yhdestä seuraamuksiin tuomituista jäsenvaltioista kansallisten tarkastusten yhteydessä saadut tiedot. |
| --- | --- |

102.

Jos todetaan aiempien kiintiöiden ylityksiä (78), komissiolla on valta vähentää rikkomuksen tehneen jäsenvaltion tulevia kalastusmahdollisuuksia (79). Tämä mahdollisuus edellyttää, että komissiolla on riittävästi näyttöä jäsenvaltioiden toimittamien lopullisten pyyntilukujen virheellisyydestä. Käytännössä tätä säännöstä ei ole voitu panna täytäntöön kuin yhden kerran (80). Täytäntöönpanoperusteena olivat yhdestä seuraamuksiin tuomituista jäsenvaltioista kansallisten tarkastusten yhteydessä saadut tiedot.

| 103. | Komissiolla ei ole mahdollisuutta keskeyttää jäsenvaltiolle myönnettyjen yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien tukien antamista, jos valvontasääntöjä jätetään noudattamatta. |
| --- | --- |

103.

Komissiolla ei ole mahdollisuutta keskeyttää jäsenvaltiolle myönnettyjen yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien tukien antamista, jos valvontasääntöjä jätetään noudattamatta.

| 104. | Komissio ei ole myöskään koskaan arvioinut, missä määrin jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön niitä koskevan velvoitteen, jonka mukaan niiden on perittävä takaisin kalastusalan rakennerahastoista myönnetyt tuet edunsaajilta, jotka eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä (81). |
| --- | --- |

104.

Komissio ei ole myöskään koskaan arvioinut, missä määrin jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön niitä koskevan velvoitteen, jonka mukaan niiden on perittävä takaisin kalastusalan rakennerahastoista myönnetyt tuet edunsaajilta, jotka eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä (81).

... ja sen vuoksi vakavat puutteet eivät häviä jäsenvaltioista

| 105. | Edellä mainitut seuraamusjärjestelmän puutteet huomioon ottaen ei ole hämmästyttävää, että tilintarkastustuomioistuin totesi vakavia puutteita siinä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön kalavarojen kestävään hoitoon tähtääviä toimenpiteitä, vaikka komissio on ollut tietoinen tilanteesta jo useita vuosia. |
| --- | --- |

105.

Edellä mainitut seuraamusjärjestelmän puutteet huomioon ottaen ei ole hämmästyttävää, että tilintarkastustuomioistuin totesi vakavia puutteita siinä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön kalavarojen kestävään hoitoon tähtääviä toimenpiteitä, vaikka komissio on ollut tietoinen tilanteesta jo useita vuosia.

| 106. | Tilanne johtuu myös siitä, että tarkastuskertomuksensa annettuaan komissio ei pyydä virallisesti kansallisia viranomaisia ottamaan kantaa todettuihin jäsenyysvelvollisuuksien noudattamatta jättämistä koskeviin tapauksiin ja esittämään tarvittaessa toimintasuunnitelmaa puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

106.

Tilanne johtuu myös siitä, että tarkastuskertomuksensa annettuaan komissio ei pyydä virallisesti kansallisia viranomaisia ottamaan kantaa todettuihin jäsenyysvelvollisuuksien noudattamatta jättämistä koskeviin tapauksiin ja esittämään tarvittaessa toimintasuunnitelmaa puutteiden korjaamiseksi.

Tarkastusolosuhteet: kalastuksen liikakapasiteetti vaikuttaa sääntöjen noudattamiseen ja tarkastusten vaikuttavuuteen

| 107. | Edellä mainittujen puutteiden lisäksi tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta haittaa erittäin korkea toimintariski, joka liittyy huomattavaan kalastuksen liikakapasiteettiin. Tällainen tilanne toimii vahvana kannustimena kalastajille olla noudattamatta säännöksiä. Koska muut tekijät ovat samanlaisia, tarkastuksia ei saada vaikuttaviksi muilla tavoin kun lisäämällä tarkastusresursseja ja valvontapainetta. Vaikka asiantila on ollut tiedossa jo useita vuosia, tilannetta ei ole käsitelty vaikuttavalla tavalla. |
| --- | --- |

107.

Edellä mainittujen puutteiden lisäksi tarkastus- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta haittaa erittäin korkea toimintariski, joka liittyy huomattavaan kalastuksen liikakapasiteettiin. Tällainen tilanne toimii vahvana kannustimena kalastajille olla noudattamatta säännöksiä. Koska muut tekijät ovat samanlaisia, tarkastuksia ei saada vaikuttaviksi muilla tavoin kun lisäämällä tarkastusresursseja ja valvontapainetta. Vaikka asiantila on ollut tiedossa jo useita vuosia, tilannetta ei ole käsitelty vaikuttavalla tavalla.

Liikakapasiteetti on merkittävä riskitekijä ja osoitus yhteisön toiminnan epäonnistumisesta

| 108. | Liikakapasiteetti voidaan määritellä laivaston liian suureksi pyyntikapasiteetiksi varojen kestävää hyödyntämistä vastaavaan pyyntitasoon verrattuna. Mittausvaikeuksista huolimatta vihreässä kirjassa (82) todetaan, että yhteisössä esiintyy liikakapasiteettia. Komission mukaan yhteisön laivasto ”on aivan liian suuri. [...] kantojen turvallista hoitoa edellyttävää kalastuskuolleisuutta olisi alennettava noin 40 prosenttia.” |
| --- | --- |

108.

Liikakapasiteetti voidaan määritellä laivaston liian suureksi pyyntikapasiteetiksi varojen kestävää hyödyntämistä vastaavaan pyyntitasoon verrattuna. Mittausvaikeuksista huolimatta vihreässä kirjassa (82) todetaan, että yhteisössä esiintyy liikakapasiteettia. Komission mukaan yhteisön laivasto ”on aivan liian suuri. [...] kantojen turvallista hoitoa edellyttävää kalastuskuolleisuutta olisi alennettava noin 40 prosenttia.”

Liikakapasiteetti kannustaa liikakalastukseen

| 109. | Liikakapasiteetti vaikuttaa liikakalastukseen. Se vaikuttaa alan ammattilaisten ja lainsäätäjän käytökseen, sillä se vähentää alan yritysten kannattavuutta, koska heidän on huolehdittava tuotantovälineiden liikakapasiteettiin liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

109.

Liikakapasiteetti vaikuttaa liikakalastukseen. Se vaikuttaa alan ammattilaisten ja lainsäätäjän käytökseen, sillä se vähentää alan yritysten kannattavuutta, koska heidän on huolehdittava tuotantovälineiden liikakapasiteettiin liittyvistä kustannuksista.

| 110. | Kalastajilla on houkutus hyödyntää maksimaalisesti liian suuria aluksiaan ja täten kalastaa enemmän hyväksytyistä rajoituksista piittaamatta. Riskinä on, että he ilmoittavat saaliinsa liian pieninä tai heittävät vähemmän voittoa tuottavan osan saalista takaisin mereen (ks. kohta 25). |
| --- | --- |

110.

Kalastajilla on houkutus hyödyntää maksimaalisesti liian suuria aluksiaan ja täten kalastaa enemmän hyväksytyistä rajoituksista piittaamatta. Riskinä on, että he ilmoittavat saaliinsa liian pieninä tai heittävät vähemmän voittoa tuottavan osan saalista takaisin mereen (ks. kohta 25).

| 111. | Ministerineuvoston tehtävänä on TAC:eja ja kiintiöitä hyväksyttäessä toimia sovittelijana erilaisten ympäristöllisten ja sosioekonomisten lyhyen aikavälin intressien välillä. Tämä voi johtaa siihen, että hyväksytään tiedemiesten antamien suositusten ylittäviä pyyntimääriä (ks. taulukko 2), jotta suojattaisiin kalastusalan ammattilaisten välittömiä intressejä. Lisäksi valinnat tehdään ilman välineitä, joiden avulla olisi mahdollista arvioida objektiivisesti, millainen vaikutus eri pyyntiasteilla on näihin intresseihin nähden. |
| --- | --- |

111.

Ministerineuvoston tehtävänä on TAC:eja ja kiintiöitä hyväksyttäessä toimia sovittelijana erilaisten ympäristöllisten ja sosioekonomisten lyhyen aikavälin intressien välillä. Tämä voi johtaa siihen, että hyväksytään tiedemiesten antamien suositusten ylittäviä pyyntimääriä (ks. taulukko 2), jotta suojattaisiin kalastusalan ammattilaisten välittömiä intressejä. Lisäksi valinnat tehdään ilman välineitä, joiden avulla olisi mahdollista arvioida objektiivisesti, millainen vaikutus eri pyyntiasteilla on näihin intresseihin nähden.

Taulukko 3

Esimerkkejä tieteellisten lausuntojen ja TAC:ien välisistä eroista

| | Turska Pohjanmeri | Silli Pohjanmeri | Piikkimakrilli Pohjanmeri | Valkoturska Pohjanmeri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tieteellinen lausunto 2006 (tonneina) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| TAC 2006 (tonneina) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Tieteellinen lausunto 2007 (tonneina) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| TAC 2007 (tonneina) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Turska Pohjanmeri

Silli Pohjanmeri

Piikkimakrilli Pohjanmeri

Valkoturska Pohjanmeri

Tieteellinen lausunto 2006 (tonneina)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

TAC 2006 (tonneina)

23 205

454 751

42 727

23 800

Tieteellinen lausunto 2007 (tonneina)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

TAC 2007 (tonneina)

19 957

341 063

42 727

23 800

Kapasiteetin vähentämistoimet ovat aiemmin epäonnistuneet

| 112. | Ensimmäiset yhteisön laivaston liikakapasiteetin vähentämistoimet toteutettiin vuonna 1986, jolloin myös otettiin käyttöön ensimmäinen monivuotinen ohjausohjelma (MOO). Tämän jälkeen toteutettiin vielä kolme samanlaista ohjelmaa, joissa vahvistettiin kapasiteetin tai pyyntiponnistusten (83) rajat yhteisön laivaston eri osa-alueille. Ohjelmat epäonnistuivat seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksesta: liian vaatimattomat tavoitteet, hallintovaikeudet ja rakennerahastovarojen käyttö alusten uudenaikaistamiseen ja rakentamiseen. Tämän vuoksi komissio luopui tästä lähestymistavasta vuonna 2003. |
| --- | --- |

112.

Ensimmäiset yhteisön laivaston liikakapasiteetin vähentämistoimet toteutettiin vuonna 1986, jolloin myös otettiin käyttöön ensimmäinen monivuotinen ohjausohjelma (MOO). Tämän jälkeen toteutettiin vielä kolme samanlaista ohjelmaa, joissa vahvistettiin kapasiteetin tai pyyntiponnistusten (83) rajat yhteisön laivaston eri osa-alueille. Ohjelmat epäonnistuivat seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksesta: liian vaatimattomat tavoitteet, hallintovaikeudet ja rakennerahastovarojen käyttö alusten uudenaikaistamiseen ja rakentamiseen. Tämän vuoksi komissio luopui tästä lähestymistavasta vuonna 2003.

Vastedes sovelletaan pääasiassa pyyntiponnistusten rajoittamiseen perustuvaa lähestymistapaa

| 113. | Vuonna 2002 toteutetun yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä Euroopan yhteisö luovutti kalastuskapasiteetin vähentämiseen liittyvät etuoikeutensa jäsenvaltioille ja keskittyi pyyntiponnistusten hallinnointiin tähtääviin säännöksiin. |
| --- | --- |

113.

Vuonna 2002 toteutetun yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä Euroopan yhteisö luovutti kalastuskapasiteetin vähentämiseen liittyvät etuoikeutensa jäsenvaltioille ja keskittyi pyyntiponnistusten hallinnointiin tähtääviin säännöksiin.

Kalastuskapasiteetin vähentämiseen tähtäävän yhteisötavoitteen hylkääminen

| 114. | Kapasiteetin vähentämistä koskevan tavoitteen tilalle on tullut raja-arvon käsite. Raja-arvo ilmaistaan kapasiteettiyksikköinä ja kyse on enimmäismääristä, joita kansalliset laivastot eivät saa ylittää. Kyseisiä aiempien raja-arvojen perusteella vahvistettavia raja-arvoja vähennetään ainoastaan siinä tapauksessa, että yhteisön tuen turvin laivastosta poistetaan aluksia. Tämä järjestelmä ei velvoita eikä edes kannusta jäsenvaltioita vähentämään liikakapasiteettiaan. |
| --- | --- |

114.

Kapasiteetin vähentämistä koskevan tavoitteen tilalle on tullut raja-arvon käsite. Raja-arvo ilmaistaan kapasiteettiyksikköinä ja kyse on enimmäismääristä, joita kansalliset laivastot eivät saa ylittää. Kyseisiä aiempien raja-arvojen perusteella vahvistettavia raja-arvoja vähennetään ainoastaan siinä tapauksessa, että yhteisön tuen turvin laivastosta poistetaan aluksia. Tämä järjestelmä ei velvoita eikä edes kannusta jäsenvaltioita vähentämään liikakapasiteettiaan.

Pyyntiponnistusten vähentäminen ei välttämättä merkitse kapasiteetin vähentämistä

| 115. | Vastedes yhteisön toiminta keskittyy ensisijaisesti pyyntiponnistusten rajoittamiseen. Koska pyyntiponnistus määritellään kapasiteetin (GT tai kW) ja toiminnan (merelläolopäivien) tulona, sitä voidaan pienentää yksinkertaisesti vähentämällä yhtä näistä tekijöistä eli toimintaa. Tässä tapauksessa liikakapasiteetti vaikuttaa yhä suoraan kalastuselinkeinoalan kannattavuuteen. Kalastuselinkeinoala saattaa jopa tuntea houkutusta lisätä tuottavuuttaan toiminnan vähentämisen vastapainoksi investoimalla tekniseen välineistöön, kuten tehokkaampiin ääniluotaimiin tai pyydyksiin, jotka tulevat tosiasiassa lisäämään todellista kalastuskapasiteettia. |
| --- | --- |

115.

Vastedes yhteisön toiminta keskittyy ensisijaisesti pyyntiponnistusten rajoittamiseen. Koska pyyntiponnistus määritellään kapasiteetin (GT tai kW) ja toiminnan (merelläolopäivien) tulona, sitä voidaan pienentää yksinkertaisesti vähentämällä yhtä näistä tekijöistä eli toimintaa. Tässä tapauksessa liikakapasiteetti vaikuttaa yhä suoraan kalastuselinkeinoalan kannattavuuteen. Kalastuselinkeinoala saattaa jopa tuntea houkutusta lisätä tuottavuuttaan toiminnan vähentämisen vastapainoksi investoimalla tekniseen välineistöön, kuten tehokkaampiin ääniluotaimiin tai pyydyksiin, jotka tulevat tosiasiassa lisäämään todellista kalastuskapasiteettia.

Mekanismeja on vaikeaa valvoa

| 116. | Pyyntiponnistuksen rajoittamista koskevia lakisääteisiä mekanismeja sovelletaan aina vain laajemmin kalastustoimintaan, joka tekee niiden täytäntöönpanosta ja valvonnasta yhä monimutkaisempaa ja ongelmallisempaa. |
| --- | --- |

116.

Pyyntiponnistuksen rajoittamista koskevia lakisääteisiä mekanismeja sovelletaan aina vain laajemmin kalastustoimintaan, joka tekee niiden täytäntöönpanosta ja valvonnasta yhä monimutkaisempaa ja ongelmallisempaa.

| 117. | Kalastuskapasiteetin mittayksiköissä – bruttovetoisuus (GT) ja moottorin teho (kW) – on kahdenlaisia keskeisiä puutteita. Toinen johtuu siitä, että viiteraja-arvot, joilla arvioidaan todellista pyyntikapasiteettia ja erityisesti teknologian edistymisestä johtuvaa tuottavuuden kasvua, ovat riittämättömiä. Komission mukaan tuottavuus voisi kasvaa jopa 1–3 prosenttia vuodessa ja tietynlaisen kalastustoiminnan osalta jopa enemmän (84). Toinen puute liittyy siihen, että kyseisiä mittayksiköitä vastaavia tietoja (85) on vaikeaa mitata johdonmukaisella ja tarkalla tavalla. |
| --- | --- |

117.

Kalastuskapasiteetin mittayksiköissä – bruttovetoisuus (GT) ja moottorin teho (kW) – on kahdenlaisia keskeisiä puutteita. Toinen johtuu siitä, että viiteraja-arvot, joilla arvioidaan todellista pyyntikapasiteettia ja erityisesti teknologian edistymisestä johtuvaa tuottavuuden kasvua, ovat riittämättömiä. Komission mukaan tuottavuus voisi kasvaa jopa 1–3 prosenttia vuodessa ja tietynlaisen kalastustoiminnan osalta jopa enemmän (84). Toinen puute liittyy siihen, että kyseisiä mittayksiköitä vastaavia tietoja (85) on vaikeaa mitata johdonmukaisella ja tarkalla tavalla.

| 118. | Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus pyrkimyksistään saavuttaa kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välinen kestävä tasapaino (86). Ainoastaan muutamat niistä arvioivat tilannettaan liikakapasiteetin kannalta. Jäsenvaltioiden soveltamissa metodologisissa lähestymistavoissa on niin ikään eroja. Tämän seurauksena komissiolla ei ole tarkkaa kuvaa vallitsevista epätasapainotiloista eikä se ole vielä tähän mennessä tarkistanut toimitettujen arviointien laatua. |
| --- | --- |

118.

Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus pyrkimyksistään saavuttaa kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välinen kestävä tasapaino (86). Ainoastaan muutamat niistä arvioivat tilannettaan liikakapasiteetin kannalta. Jäsenvaltioiden soveltamissa metodologisissa lähestymistavoissa on niin ikään eroja. Tämän seurauksena komissiolla ei ole tarkkaa kuvaa vallitsevista epätasapainotiloista eikä se ole vielä tähän mennessä tarkistanut toimitettujen arviointien laatua.

Riskinä on, että yhteisön tuki voi johtaa kapasiteetin kasvuun

| 119. | Uusi Euroopan kalatalousrahasto myöntää tukea kalastusalusten moottorien uusimiseen, jos uusi moottori on olosuhteista riippuen teholtaan vähäisempi tai yhtä tehokas kuin entinen. Kun otetaan huomioon, että kilowattien valvontaan liittyvät ongelmat ovat tiedossa, voidaan olettaa, että tämäntyyppinen säännös voi johtaa kalastuskapasiteetin tosiasialliseen kasvuun. |
| --- | --- |

119.

Uusi Euroopan kalatalousrahasto myöntää tukea kalastusalusten moottorien uusimiseen, jos uusi moottori on olosuhteista riippuen teholtaan vähäisempi tai yhtä tehokas kuin entinen. Kun otetaan huomioon, että kilowattien valvontaan liittyvät ongelmat ovat tiedossa, voidaan olettaa, että tämäntyyppinen säännös voi johtaa kalastuskapasiteetin tosiasialliseen kasvuun.

| 120. | Lopuksi voidaan todeta, että yhteisön toiminnalla ei ole pystytty poistamaan eurooppalaisen laivaston huomattavaa liikakapasiteettia (87). Nykyisen järjestelmän mukaisesti kapasiteetin hallinnointivastuu kuuluu jäsenvaltioille. Yhteisön toiminnan kohdentaminen pyyntiponnistuksen rajoittamiseen ei pidä sisällään minkäänlaista sitovaa mekanismia, jonka avulla liikakapasiteettia saataisiin vähennetyksi. Liikakapasiteettiongelma tulee siis vaivaamaan vielä vuosia ja vaikuttamaan yleisellä tasolla yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamiseen ja erityisesti TAC:hin ja kiintiöihin. |
| --- | --- |

120.

Lopuksi voidaan todeta, että yhteisön toiminnalla ei ole pystytty poistamaan eurooppalaisen laivaston huomattavaa liikakapasiteettia (87). Nykyisen järjestelmän mukaisesti kapasiteetin hallinnointivastuu kuuluu jäsenvaltioille. Yhteisön toiminnan kohdentaminen pyyntiponnistuksen rajoittamiseen ei pidä sisällään minkäänlaista sitovaa mekanismia, jonka avulla liikakapasiteettia saataisiin vähennetyksi. Liikakapasiteettiongelma tulee siis vaivaamaan vielä vuosia ja vaikuttamaan yleisellä tasolla yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamiseen ja erityisesti TAC:hin ja kiintiöihin.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 121. | Pyyntitietojen epätäydellisyys ja epämääräinen laatu estävät yhteisön vesiluonnonvarojen hoidon kulmakiven muodostavia suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja kiintiöitä toimimasta kunnolla. Lainsäädäntökehys ja voimassa olevat menettelyt eivät takaa perusteellista tietojenkeruuta, eikä tietojen varmentamisvaiheessa havaita niissä esiintyviä epäyhteneväisyyksiä. Komissio ei yleisesti ottaen pysty yksilöimään jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa esiintyviä virheitä ja poikkeamia eikä tekemään oikea-aikaisesti kaikkia tarvittavia varojen suojelua koskevia päätöksiä (ks. kohdat 18–51). |
| --- | --- |

121.

Pyyntitietojen epätäydellisyys ja epämääräinen laatu estävät yhteisön vesiluonnonvarojen hoidon kulmakiven muodostavia suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja kiintiöitä toimimasta kunnolla. Lainsäädäntökehys ja voimassa olevat menettelyt eivät takaa perusteellista tietojenkeruuta, eikä tietojen varmentamisvaiheessa havaita niissä esiintyviä epäyhteneväisyyksiä. Komissio ei yleisesti ottaen pysty yksilöimään jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa esiintyviä virheitä ja poikkeamia eikä tekemään oikea-aikaisesti kaikkia tarvittavia varojen suojelua koskevia päätöksiä (ks. kohdat 18–51).

| 122. | Tarkastusjärjestelmät eivät anna varmuutta siitä, että rikkomukset ehkäistään tai havaitaan vaikuttavalla tavalla. Yleisten standardien puuttuminen ilmenee eroina kansallisten järjestelmien välillä. Tämän vuoksi valvontapaine ei ole riittävän voimakas eikä tarkastustoimintaa voida optimoida. Tosiasiassa tämä rajoittaa niin ikään kansallisia menettelyjä koskevien komission arviointien laajuutta ja sisältöä ja täten komission valmiuksia ottaa kantaa kansallisten järjestelmien yleiseen vaikuttavuuteen (ks. kohdat 52–87). |
| --- | --- |

122.

Tarkastusjärjestelmät eivät anna varmuutta siitä, että rikkomukset ehkäistään tai havaitaan vaikuttavalla tavalla. Yleisten standardien puuttuminen ilmenee eroina kansallisten järjestelmien välillä. Tämän vuoksi valvontapaine ei ole riittävän voimakas eikä tarkastustoimintaa voida optimoida. Tosiasiassa tämä rajoittaa niin ikään kansallisia menettelyjä koskevien komission arviointien laajuutta ja sisältöä ja täten komission valmiuksia ottaa kantaa kansallisten järjestelmien yleiseen vaikuttavuuteen (ks. kohdat 52–87).

| 123. | Todettujen rikkomusten käsittelymenettelyjen avulla ei voida osoittaa, että kutakin tapausta seurattaisiin ja vielä vähemmän sitä, että kukin käsittely johtaisi seuraamuksiin. Siinäkin tapauksessa, että seuraamuksia määrätään, niiden varoittava vaikutus jää yleisesti ottaen vähäiseksi. Kun jäsenvaltio jättää noudattamatta yhteisön lainsäädäntöä, komission ainoana tehokkaaksi osoittautuneena keinona on nostaa kanne jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä yhteisöjen tuomioistuimessa. Tietyt tälle toiminnalle ominaiset tekijät kuitenkin rajoittavat kyseisen keinon käyttöä ja saavat aikaan sen, että kyseinen väline ei ole reaktioherkkyydeltään riittävä (ks. kohdat 88–106). |
| --- | --- |

123.

Todettujen rikkomusten käsittelymenettelyjen avulla ei voida osoittaa, että kutakin tapausta seurattaisiin ja vielä vähemmän sitä, että kukin käsittely johtaisi seuraamuksiin. Siinäkin tapauksessa, että seuraamuksia määrätään, niiden varoittava vaikutus jää yleisesti ottaen vähäiseksi. Kun jäsenvaltio jättää noudattamatta yhteisön lainsäädäntöä, komission ainoana tehokkaaksi osoittautuneena keinona on nostaa kanne jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä yhteisöjen tuomioistuimessa. Tietyt tälle toiminnalle ominaiset tekijät kuitenkin rajoittavat kyseisen keinon käyttöä ja saavat aikaan sen, että kyseinen väline ei ole reaktioherkkyydeltään riittävä (ks. kohdat 88–106).

| 124. | Liikakapasiteetti vähentää kalastuselinkeinon kannattavuutta ja sallittujen saaliiden pienentämisen olleessa kyseessä, kannustaa kalastajia olemaan noudattamatta kyseisiä rajoitteita. Näin ollen se heikentää myös toimitettujen tietojen laatua. Kalastuskapasiteetin mukauttamisohjelmien epäonnistumisen jälkeen käyttöön otettu nykyinen lähestymistapa, joka perustuu pääasiassa pyyntiponnistusten hallinnointiin, ei todennäköisesti riitä ratkaisemaan liikakapasiteettiongelmaa (ks. kohdat 107–120). |
| --- | --- |

124.

Liikakapasiteetti vähentää kalastuselinkeinon kannattavuutta ja sallittujen saaliiden pienentämisen olleessa kyseessä, kannustaa kalastajia olemaan noudattamatta kyseisiä rajoitteita. Näin ollen se heikentää myös toimitettujen tietojen laatua. Kalastuskapasiteetin mukauttamisohjelmien epäonnistumisen jälkeen käyttöön otettu nykyinen lähestymistapa, joka perustuu pääasiassa pyyntiponnistusten hallinnointiin, ei todennäköisesti riitä ratkaisemaan liikakapasiteettiongelmaa (ks. kohdat 107–120).

| 125. | Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuimen tekemän työn perusteella kävi ilmi, että valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmien avulla ei viimeaikaisista parannuksista huolimatta pystytä varmistamaan vesiluonnonvarojen hoitoa koskevien sääntöjen ja erityisesti TAC- ja kiintiöjärjestelmän vaikuttavaa soveltamista. Tilanteesta tekee entistä ongelmallisemman se, että kapasiteettien ja pyyntimahdollisuuksien välinen epäsuhta ei suosi säännösten oma-aloitteista noudattamista. Viime vuosina purettujen saaliiden määrät ovat olleet laskusuunnassa ja tilanteen jatkumisesta voi olla ainoastaan vakavia seurauksia niin varojen kuin kalastuselinkeinon ja siihen liittyvien alueiden tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

125.

Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuimen tekemän työn perusteella kävi ilmi, että valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmien avulla ei viimeaikaisista parannuksista huolimatta pystytä varmistamaan vesiluonnonvarojen hoitoa koskevien sääntöjen ja erityisesti TAC- ja kiintiöjärjestelmän vaikuttavaa soveltamista. Tilanteesta tekee entistä ongelmallisemman se, että kapasiteettien ja pyyntimahdollisuuksien välinen epäsuhta ei suosi säännösten oma-aloitteista noudattamista. Viime vuosina purettujen saaliiden määrät ovat olleet laskusuunnassa ja tilanteen jatkumisesta voi olla ainoastaan vakavia seurauksia niin varojen kuin kalastuselinkeinon ja siihen liittyvien alueiden tulevaisuuden kannalta.

| 126. | Jos poliittiset viranomaiset toivovat, että yhteisen kalastuspolitiikan avulla saavutetaan vesiluonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva tavoite, nykyisiä valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmiä on huomattavasti lujitettava erityisesti panemalla täytäntöön alla mainitut suositukset. |
| --- | --- |

126.

Jos poliittiset viranomaiset toivovat, että yhteisen kalastuspolitiikan avulla saavutetaan vesiluonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva tavoite, nykyisiä valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmiä on huomattavasti lujitettava erityisesti panemalla täytäntöön alla mainitut suositukset.

Pyyntitietojen laatu

| 127. | Kalavarojen hoidossa käytettävien pyyntitietojen laatua parannetaan erityisesti parantamalla pyyntitietojen keruu-, varmentamis- ja seurantajärjestelmiä. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot:






  a) | varmistavat, että kaikki lakisääteiset ilmoitukset todellakin tehdään ja laaditaan asianmukaisesti ja että toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät ne mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- | --- |

127.

Kalavarojen hoidossa käytettävien pyyntitietojen laatua parannetaan erityisesti parantamalla pyyntitietojen keruu-, varmentamis- ja seurantajärjestelmiä. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot:

a)

varmistavat, että kaikki lakisääteiset ilmoitukset todellakin tehdään ja laaditaan asianmukaisesti ja että toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät ne mahdollisimman nopeasti;

| b) | tarkistavat järjestelmällisesti it-välineen avulla näihin asiakirjoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaisuuden ja vertaavat niitä tarvittaessa VMS-tietoihin; |
| --- | --- |

b)

tarkistavat järjestelmällisesti it-välineen avulla näihin asiakirjoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaisuuden ja vertaavat niitä tarvittaessa VMS-tietoihin;

| c) | huolehtivat asianomaisten järjestelmiensä yhteentoimivuudesta voidakseen tarkistaa, ovatko asiakirjat yhdenmukaisia, kun on kyse saaliista, jotka on purettu ja myyty ensimmäistä kertaa eri maissa; |
| --- | --- |

c)

huolehtivat asianomaisten järjestelmiensä yhteentoimivuudesta voidakseen tarkistaa, ovatko asiakirjat yhdenmukaisia, kun on kyse saaliista, jotka on purettu ja myyty ensimmäistä kertaa eri maissa;

| d) | todistavat, että komissiolle toimitetut tiedot ovat luotettavia antamalla riippumattoman organisaation varmentaa joka vuosi viimeisimmät kuukausittain annettavat kertomukset. |
| --- | --- |

d)

todistavat, että komissiolle toimitetut tiedot ovat luotettavia antamalla riippumattoman organisaation varmentaa joka vuosi viimeisimmät kuukausittain annettavat kertomukset.

| 128. | Nämä parannukset edellyttävät lisäksi, että komissio:






  a) | laatii ja hyväksyy mahdollisimman nopeasti kalastustoimia koskevien tietojen sähköistä kirjaamista ja toimittamista sekä kaukohavaintokeinoja koskevan asetuksen (88) täytäntöönpanosäännöt ja varmistaa, että kyseisen välineen täytäntöönpanoehdoilla estetään mahdollisimman hyvin rikkomukset ja helpotetaan kansallisten järjestelmien yhteentoimivuutta; |
| --- | --- | --- |

128.

Nämä parannukset edellyttävät lisäksi, että komissio:

a)

laatii ja hyväksyy mahdollisimman nopeasti kalastustoimia koskevien tietojen sähköistä kirjaamista ja toimittamista sekä kaukohavaintokeinoja koskevan asetuksen (88) täytäntöönpanosäännöt ja varmistaa, että kyseisen välineen täytäntöönpanoehdoilla estetään mahdollisimman hyvin rikkomukset ja helpotetaan kansallisten järjestelmien yhteentoimivuutta;

| b) | määrittelee uudelleen, minkälaisen kertomuksen jäsenvaltioiden on toimitettava, helpottaakseen kyseisten kertomusten analysointia ja tehdäkseen valvonnasta vaikuttavaa; |
| --- | --- |

b)

määrittelee uudelleen, minkälaisen kertomuksen jäsenvaltioiden on toimitettava, helpottaakseen kyseisten kertomusten analysointia ja tehdäkseen valvonnasta vaikuttavaa;

| c) | käyttää säännöllisesti oikeuttaan käyttää olennaisia tietoja sisältävien tiedostojen kopioita; ennalta esitettävää käyttöanomusta koskevasta vaatimuksesta olisi luovuttava; |
| --- | --- |

c)

käyttää säännöllisesti oikeuttaan käyttää olennaisia tietoja sisältävien tiedostojen kopioita; ennalta esitettävää käyttöanomusta koskevasta vaatimuksesta olisi luovuttava;

| d) | yhdenmukaistaa eri jäsenvaltioissa sovellettavat muuntokertoimet saadakseen määrät ”elopainona” ilmoitettuina; |
| --- | --- |

d)

yhdenmukaistaa eri jäsenvaltioissa sovellettavat muuntokertoimet saadakseen määrät ”elopainona” ilmoitettuina;

| e) | varmistaa, että Eurostatilta ja kalastus- ja meriasioiden pääosastolta saadut tiedot ovat yhdenmukaisia. |
| --- | --- |

e)

varmistaa, että Eurostatilta ja kalastus- ja meriasioiden pääosastolta saadut tiedot ovat yhdenmukaisia.

Tarkastusjärjestelmien vaikuttavuus

| 129. | Jotta jäsenvaltioiden toteuttamat valvontatoimet ja tarkastukset olisivat vaikuttavia ja yhdenmukaisia ja komissio tuntisi ja arvioisi niitä paremmin, jäsenvaltioiden on huolehdittava seuraavista seikoista, mikäli ne eivät sitä vielä tee:






  a) | määritettävä tarkastuksia ja keskeisiä valvontamenettelyjä koskevat vähimmäiskriteerit, jotka niiden on täytettävä; |
| --- | --- | --- |

129.

Jotta jäsenvaltioiden toteuttamat valvontatoimet ja tarkastukset olisivat vaikuttavia ja yhdenmukaisia ja komissio tuntisi ja arvioisi niitä paremmin, jäsenvaltioiden on huolehdittava seuraavista seikoista, mikäli ne eivät sitä vielä tee:

a)

määritettävä tarkastuksia ja keskeisiä valvontamenettelyjä koskevat vähimmäiskriteerit, jotka niiden on täytettävä;

| b) | varmistettava, että kaikki suunnittelun ja valvontatoimien kohdentamisen kannalta hyödylliset tiedot ovat asianmukaisesti käytettävissä; |
| --- | --- |

b)

varmistettava, että kaikki suunnittelun ja valvontatoimien kohdentamisen kannalta hyödylliset tiedot ovat asianmukaisesti käytettävissä;

| c) | laadittava riskianalyysiin perustuva valvontastrategia; |
| --- | --- |

c)

laadittava riskianalyysiin perustuva valvontastrategia;

| d) | arvioitava valvontatoimintaansa oleellisiin tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

d)

arvioitava valvontatoimintaansa oleellisiin tavoitteisiin nähden;

| e) | varmistettava tarkastustyön laatu valvomalla tarkastuksia; |
| --- | --- |

e)

varmistettava tarkastustyön laatu valvomalla tarkastuksia;

| f) | tallennettava kaikki tarkastustyönsä keskitettyihin tietokantoihin. |
| --- | --- |

f)

tallennettava kaikki tarkastustyönsä keskitettyihin tietokantoihin.

| 130. | Toisaalta olisi suotavaa, että komissio:






  a) | ehdottaisi neuvostolle, että säännöksiin sisällytettäisiin kaikki edellisessä kohdassa annetut suositukset, sillä ne ovat välttämättömiä säännösten vaikuttavuuden kannalta; |
| --- | --- | --- |

130.

Toisaalta olisi suotavaa, että komissio:

a)

ehdottaisi neuvostolle, että säännöksiin sisällytettäisiin kaikki edellisessä kohdassa annetut suositukset, sillä ne ovat välttämättömiä säännösten vaikuttavuuden kannalta;

| b) | vaatii jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelmia kunkin havaitun keskeisen puutteen osalta. |
| --- | --- |

b)

vaatii jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelmia kunkin havaitun keskeisen puutteen osalta.

Varoittavien seuraamusten soveltaminen

| 131. | Jäsenvaltioiden olisi seuraamusten varoittavuudesta varmistuakseen muistutettava toimivaltaisille viranomaisille, että ennen seuraamusten määräämistä niiden velvollisuutena on eurooppalaisen lainsäädännön mukaisesti ottaa huomioon sekä rangaistuksen varoittava luonne suhteessa taloudelliseen etuun, jonka toimija saa rikkomuksestaan, että toimijan yhteisön varoille aiheuttaman vahingon vakavuus. |
| --- | --- |

131.

Jäsenvaltioiden olisi seuraamusten varoittavuudesta varmistuakseen muistutettava toimivaltaisille viranomaisille, että ennen seuraamusten määräämistä niiden velvollisuutena on eurooppalaisen lainsäädännön mukaisesti ottaa huomioon sekä rangaistuksen varoittava luonne suhteessa taloudelliseen etuun, jonka toimija saa rikkomuksestaan, että toimijan yhteisön varoille aiheuttaman vahingon vakavuus.

| 132. | Välttääkseen sen, että rikkomustentekijät muuttavat jäsenvaltioihin, joissa sääntöjenvastaisuuksista annetaan lievempiä rangaistuksia, on toivottavaa, että neuvosto kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan määrättyjä seuraamuksia erityisesti julkaisemalla listoja, joista käy ilmi jäsenvaltioiden kaikkein vakavimpien rikkomusten kohdalla soveltamat lakisääteiset toimenpiteet (89). |
| --- | --- |

132.

Välttääkseen sen, että rikkomustentekijät muuttavat jäsenvaltioihin, joissa sääntöjenvastaisuuksista annetaan lievempiä rangaistuksia, on toivottavaa, että neuvosto kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan määrättyjä seuraamuksia erityisesti julkaisemalla listoja, joista käy ilmi jäsenvaltioiden kaikkein vakavimpien rikkomusten kohdalla soveltamat lakisääteiset toimenpiteet (89).

| 133. | Jotta komissio voisi painostaa jäsenvaltioita tehokkaammin, on suotavaa, että yhteisön lainsäätäjä varmistaa, että sen vahvistamia hallinnointitoimia on mahdollista valvoa, tarkastelee mahdollisuutta lisätä komission tarkastajien valtuuksia sekä laajentaa yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivaltaa ja ottaa lisäksi käyttöön reaktioherkkyydeltään parempia seuraamusmekanismeja, kuten esimerkiksi oikeuden keskeyttää kalastusalan yhteisötukien maksaminen, jos jäsenvaltio ei täytä valvontavelvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

133.

Jotta komissio voisi painostaa jäsenvaltioita tehokkaammin, on suotavaa, että yhteisön lainsäätäjä varmistaa, että sen vahvistamia hallinnointitoimia on mahdollista valvoa, tarkastelee mahdollisuutta lisätä komission tarkastajien valtuuksia sekä laajentaa yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivaltaa ja ottaa lisäksi käyttöön reaktioherkkyydeltään parempia seuraamusmekanismeja, kuten esimerkiksi oikeuden keskeyttää kalastusalan yhteisötukien maksaminen, jos jäsenvaltio ei täytä valvontavelvollisuuksiaan.

Liikakapasiteetin vähentäminen ja asianmukaiset liitännäistoimet

| 134. | Jäsenvaltioiden ja komission pyrkimyksiä vähentää liikakalastuspainetta on vahvistettava asettamalla kunnianhimoisia kapasiteetin vähentämiseen tähtääviä tavoitteita ja hyväksymällä sosioekonomisia toimenpiteitä kalastuselinkeinosta elävän väestön hyväksi. |
| --- | --- |

134.

Jäsenvaltioiden ja komission pyrkimyksiä vähentää liikakalastuspainetta on vahvistettava asettamalla kunnianhimoisia kapasiteetin vähentämiseen tähtääviä tavoitteita ja hyväksymällä sosioekonomisia toimenpiteitä kalastuselinkeinosta elävän väestön hyväksi.

| 135. | Tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden määrittely edellyttää hyvää kalastuselinkeinon sosioekonomisen todellisuuden ja pyyntirajoituksia koskevien päätösten vaikutuksen tuntemusta. Tämän vuoksi on tarpeen, että komissio kehittää kyseiseen alaan soveltamaansa tietojärjestelmää ja analysointivälineitään. |
| --- | --- |

135.

Tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden määrittely edellyttää hyvää kalastuselinkeinon sosioekonomisen todellisuuden ja pyyntirajoituksia koskevien päätösten vaikutuksen tuntemusta. Tämän vuoksi on tarpeen, että komissio kehittää kyseiseen alaan soveltamaansa tietojärjestelmää ja analysointivälineitään.

| 136. | Valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän suositeltavien teknisten parannusten lisäksi yhteisen kalastuspolitiikan onnistuminen ja kyseisen toiminnan jatkuminen on mahdollista ainoastaan siten, että kaikki alalla toimivat tahot ovat tietoisia asioiden tilasta ja että myönnetään tarkoituksenmukaista rahoitusta, jonka avulla näiden luonnonvarojen hyödyntämisen rinnalle kehitetään muita tai vaihtoehtoisia tulolähteitä. |
| --- | --- |

136.

Valvonta-, tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän suositeltavien teknisten parannusten lisäksi yhteisen kalastuspolitiikan onnistuminen ja kyseisen toiminnan jatkuminen on mahdollista ainoastaan siten, että kaikki alalla toimivat tahot ovat tietoisia asioiden tilasta ja että myönnetään tarkoituksenmukaista rahoitusta, jonka avulla näiden luonnonvarojen hyödyntämisen rinnalle kehitetään muita tai vaihtoehtoisia tulolähteitä.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 25. lokakuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Wales).

1

(2)  Lähde: Eurostat, Facts and figures on the FCP, painos 2006.

2

(3)  Kansainvälisen oikeuden mukaisesti rantavaltiot harjoittavat suvereniteettioikeuksiaan kaikkiin luonnonvaroihin niiden ”talousvyöhykkeellä” eli enintään 200 meripeninkulman päässä niiden rannikosta sijaitsevilla vesillä. Välimerellä ei kuitenkaan ole talousvyöhykettä ja kansalliseen suvereniteettiin kuuluvat vedet rajoittuvat aluemereen eli 12 meripeninkulman alueelle. Yhteisön tasolla vesiluonnonvarojen hoito kunkin jäsenvaltion aluevesillä tai talousvyöhykkeellä on yksinomaan Euroopan unionin vastuulla. Näiden rajojen ulkopuolella olevia varoja hoidetaan kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59), 2 artiklan 1 kohta.

4

(5)  Council Regulation (EEC) No 170/83 of 25 January 1983 establishing a Community system for the conservation and management of fishery resources (EYVL L 24, 27.1.1983, s. 1).

5

(6)  Vihreä kirja yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta, KOM(2001) 135 lopull., 20. maaliskuuta 2001.

6

(7)  Vuonna 2005 Koillis-Atlantin osuus oli 76 prosenttia siitä 5,6 miljoonan tonnin kokonaissaaliista, jonka yhteisön laivasto pyysi koko maailman kattavalla alueella.

7

Lähde: Eurostat, Statistics in focus 10/2007, 15. tammikuuta 2007.

Lähde:

(8)  Komissio, Memo/06/268, 5. heinäkuuta 2006.

8

(9)  Komissio toimittaa kansainvälisen merentutkimusneuvoston antamat tieteelliset lausunnot tieteellis-teknis-taloudelliselle kalastuskomitealle, johon kuuluu kansallisia asiantuntijoita, kalastusalan edustajia ja muita asianosaisia, joita ovat erityisesti ympäristösuojelualan kansalaisjärjestöt.

9

(10)  Kukin jäsenvaltio valvoo suvereniteettiinsa tai tuomiovaltaansa kuuluvilla alueilla tai vesillä harjoitettavaa toimintaa.

10

(11)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 23 artiklan 1 kohta.

11

(12)  Kaikissa määrärahoja koskevissa luvuissa on kyse vuoden 2007 maksumäärärahoista.

12

(13)  Asetus (EY) N:o 2371/2002.

13

(14)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93, annettu 12 päivänä lokakuuta 1993, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä (EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1).

14

(15)  Komission asetus (ETY) N:o 2807/83, annettu 22 päivänä syyskuuta 1983, jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 276, 10.10.1983, s. 1).

15

(16)  Neuvoston asetus (EY) N:o 27/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2004 yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 (EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1).

16

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 423/2004, annettu 26 päivänä helmikuuta 2004, turskakantojen elvytystoimenpiteistä;

17

neuvoston asetus (EY) N:o 811/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, pohjoisen kummeliturskakannan elvytystoimenpiteistä;

neuvoston asetus (EY) N:o 2166/2005, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, etelänkummeliturska- ja keisarihummerikantojen elvytystoimenpiteistä Cantabrian merellä ja Iberian niemimaan länsipuolella;

neuvoston asetus (EY) N:o 388/2006, annettu 23 päivänä helmikuuta 2006, monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta kielikampelakannan kestäväksi hyödyntämiseksi Biskajanlahdella.

(18)  Kyseiset standardit ovat peräisin seuraavista lähteistä: Yleiset vaatimukset erityyppisten tarkastuslaitosten toiminnalle (ISO/IEC 17 020: 1998), Kokonaisvaltainen ajatusmalli organisaation riskienhallintaan (COSO Enterprise Risk Management integrated framework) (2004), Norjan valtion tilintarkastusviraston selvitys kalavarojen hoidosta, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunto yhtenäisestä tarkastusmallista (EUVL C 107, 30.4.2004), komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti yhteisen kalastuspolitiikan yhtenäistä ja tehokasta toteutusta (KOM(2003) 130 lopull.), seuraavat Euroopan komission sisäisen valvonnan standardit: 11 Riskien analyysi ja hallinta, 17 Valvonta, 7 Tavoitteiden asettelu, 10 Suorituksen seuranta ja 9 Vuosityösuunnitelma.

18

(19)  Vuoden 2003 saaliita ja vuoden 2002 purettuja saaliita koskevat luvut on julkaissut Eurostat.

19

(20)  Aluspäiväkirja on asiakirja, johon aluksen päällikkö kirjaa päivittäin lajikohtaisesti arvioidun aluksella säilytettävän saalismäärän sekä pyyntipäivän- ja paikan; aluspäiväkirjasta on toimitettava jäljennös sen jäsenvaltion viranomaisille, jonka lipun alla kyseinen alus purjehtii; asetus (ETY) N:o 2807/83; liite IV, 4 kohta.

20

(21)  Purkamisilmoitus on asiakirja, jossa aluksen päällikkö ilmoittaa lajikohtaisesti tarkat tiedot purettujen saaliiden määristä; ilmoituksesta on toimitettava jäljennös sen jäsenvaltion viranomaisille, jonka lipun alla kyseinen alus purjehtii, sekä purkauspaikkana olevan jäsenvaltion viranomaisille, jos kyseessä ei ole sama jäsenvaltio; asetus (ETY) N:o 2807/83, liite IV, 4 kohta.

21

(22)  Myynti-ilmoitus on huutokauppakeskusten tai ensimmäisen ostajan laatima asiakirja, jossa mainitaan lajikohtaisesti paino ja maantieteellinen alkuperäalue; myynti-ilmoitus on toimitettava jäsenvaltiolle, jonka alueella kalat on asetettu ensimmäistä kertaa markkinoille; asetus (ETY) N:o 2847/93, 9 artikla.

22

(23)  Asetus (ETY) N:o 2807/83, liite IV, 4.2 kohta.

23

(24)  Erotus on 48,7 prosenttia Puolassa purettujen turskasaaliiden osalta; lähde kalastus- ja meriasioiden pääosasto: Evaluation Report Catch Registration Baltic Sea 2005 to 2006.

24

(25)  Jos esimerkiksi saaliin tarkka määrä on 1 000 kg ja sen määräksi ilmoitetaan aluspäiväkirjassa 800 kg, purettua saalista koskevassa tarkastuksessa sen katsotaan olevan 20 prosentin marginaalin sisällä. Jos valvontaa ei ole ja 640:tä kg:aa koskevassa purkamisilmoituksessa ero aluspäiväkirjaan nähden on 20 prosenttia ja jos kyseinen ero näiden kahden ilmoituksen välillä havaitaan, tästä ei voida määrätä seuraamuksia, vaikka määrä on ilmoitettu yleisesti ottaen 36 prosenttia liian pienenä.

25

(26)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1966/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalastustoimia koskevien tietojen sähköisestä kirjaamisesta ja toimittamisesta sekä kaukohavaintokeinoista (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 1).

26

(27)  Huutokaupalla ei tarkoiteta fyysistä paikkaa vaan ainoastaan täysin automatisoitua järjestelmää, jonka avulla myyntiorganisaatio toimittaa vielä merellä ollessaan saaliistaan tiedot ostajille, jotka tekevät ”etätarjouksia” näkemättä tuotteita.

27

(28)  Kalastajien purkamissa saaliissa ei saa olla alamittaisia kaloja eikä kalalajeja, joita heillä ei ole oikeutta pyytää (kiintiö käytetty loppuun, ei kalastuslupaa jne.).

28

(29)  Kalastajat eivät kenties halua pitää aluksella vähempiarvoisia kaloja, koska ne vaativat käsittelyä ja vievät tilaa ruumassa, tai kiintiöön kuuluvia kaloja, joiden arvo on suhteellisesti vähäisempi niiden koon takia.

29

(30)  Discards in the world's marine fisheries An update, FAO, 2005.

30

(31)  Pituudeltaan alle 10 m olevien alusten osuus on 67 prosenttia laivaston alusten kokonaismäärästä ja vastaavasti 11 prosenttia kilowatteina ja 3 prosenttia bruttovetoisuutena ilmaistuna kapasiteettina.

31

(32)  Maatalous-, kalatalous- ja elintarvikeministeriön kaupan pitämisestä vastaavan pääosaston alaisen osaston mukaisesti Espanjassa niiden määrä oli 298 000 tonnia vuonna 2005; INSEE-tietojen mukaisesti Ranskassa niiden osuus puretuista määristä oli 40 prosenttia vuonna 2005.

32

(33)  Järjestelmä, jonka avulla alukset raportoivat valvontaviranomaisille sijainnistaan säännöllisin väliajoin.

33

(34)  Oikaisuja tehtiin osittain kirjausviipeiden vuoksi ja osittain siitä syystä, että kansalliset tarkastajat havaitsivat purettuja saaliita, joita ei ollut ilmoitettu.

34

(35)  Asetus (ETY) N:o 2847/93, 19 artikla.

35

(36)  Huomioon otetaan ainoastaan huutokauppamyyntitiedot, vaikka merkittävä osa myynnistä (yli 20 prosenttia puretuista määristä) ei ole huutokauppamyyntiä.

36

(37)  Huutokauppatiedot pitävät sisällään ne myydyt tuotteet, jotka on purettu jossain toisessa jäsenvaltiossa ja joista kyseisen maan eikä Ranskan on raportoitava komissiolle.

37

(38)  Erityisesti purkamisilmoituksissa ja/tai myynti-ilmoituksissa mainittujen määrien ja aluspäiväkirjoissa esiintyvien määrien välisiä, lakisääteisen hyväksyttävyysrajan ylittäviä eroavaisuuksia.

38

(39)  Asetuksen N:o (ETY) 2847/93 mukaisesti jäljennös aluspäiväkirjasta ja purkamisilmoituksesta on toimitettava sekä sen jäsenvaltion viranomaisille, jossa saalis puretaan, että sen jäsenvaltion viranomaisille, jonka lipun alla alus purjehtii, mutta myynti-ilmoitus on toimitettava ainoastaan sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka alueella tuotteet pidetään kaupan ensimmäistä kertaa.

39

(40)  Purkamisilmoitukset ja myynti-ilmoitukset.

40

(41)  Käytännöt ovat peräisin suurimpaan sallittuun saaliiseen ja kiintiöihin perustuvan yhteisön järjestelmän täytäntöönpanoa edeltävältä ajalta.

41

(42)  100 kg tuoretta perattua turskaa tarkoittaa, että kiintiötä on käytetty 124 kg, jos saalis puretaan Ranskassa, ja vastaavasti 111 kg, jos purkaminen tapahtuu Liettuassa.

42

100 kg tuoretta merikrottia, joka on perattu/jolta on poistettu pää, tarkoittaa, että kiintiötä on käytetty 250 kg, jos saalis puretaan Ruotsissa, ja 325 kg, jos purkaminen tapahtuu Saksassa.

(43)  Määrät ovat 262,9 ja 431,9 tuhatta tonnia eli niiden välinen ero on 169,0 tuhatta tonnia.

43

(44)  Kahdessa aluksessa ei itse asiassa ollut kyseistä järjestelmää ja viiden muun kohdalla purkamispäivänä ei vastaanotettu signaaleja (yhdessä tapauksessa alus ei ollut lähettänyt signaaleja yli kolmeen vuoteen ja toisessa tapauksessa yli kahteen vuoteen purkamispäivästä laskettuna).

44

(45)  Asetus (ETY) N:o 2847/93, 19 artiklan 5 kohta.

45

(46)  Asetus (EY) N:o 2846/98, 1 artiklan 13 kohdan c alakohta.

46

(47)  Vuoden 2005 tulostaulussa (s. 12) todetaan seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden komissiolle lähettämät tiedot perustuvat alusten omistajien tai asiamiesten tekemiin saalis- ja purkamisilmoituksiin. Komission mukaan nämä tiedot eivät ole aina todenmukaisia. Tieteellisissä raporteissa on toistamiseen korostettu, että pyyntimäärien tai purettujen saalismäärien ilmoittaminen virheellisesti tai liian pieninä voi vaikuttaa kielteisesti keskeisiä kantoja koskevien arviointien tarkkuuteen. Komission tarkastajien monien vuosien aikana tekemät havainnot tukevat tätä epäilystä.” http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

(48)  Asetus (ETY) N:o 2847/93, 21 artiklan 3 kohta.

48

(49)  Italian viranomaiset ilmoittivat vuonna 2005 kiintiöön kuuluvia tonnikalasaaliita kiintiöön kuulumattomien lajien otsakkeen alla.

49

(50)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1382/91, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, kalastustuotteiden maihintuontia jäsenvaltioissa koskevien tietojen toimittamisesta (EYVL L 133, 28.5.1991, s. 1).

50

(51)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2846/98, annettu 17 päivänä joulukuuta 1998, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 5).

51

(52)  Vuonna 2005 kiintiöön kuuluvia lajeja oli 229.

52

(53)  Esimerkkinä voidaan mainita, että tietyistä kiintiöistä on joskus mahdollista vähentää tietyissä rajoissa tiettyjä tiettynä vuodenaikana toisella alueella pyydettyjä saaliita tai että joidenkin kiintiöiden osalta tiettyjen lajien lisäsaaliit otetaan osittain huomioon kohdelajin hyväksytyissä määrissä.

53

(54)  Huomattavalla ylityksellä tarkoitetaan yli 5:tä prosenttia kiintiöstä ja/tai 10:tä prosenttia suurimman sallitun saaliin kohdalla ja/tai yli 100:aa tonnia. Kun nämä 26 ylitystä huomattiin, ne vähennettiin vastaavista vuoden 2006 kiintiöistä. Asetus (EY) N:o 742/2006.

54

(55)  Asetus (ETY) N:o 2847/93, 21 artiklan 3 kohta ja asetus (EY) N:o 2371/2002, 26 artiklan 4 kohta.

55

(56)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 23 artikla.

56

(57)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 26 artiklan 1 kohta.

57

(58)  Asetuksen (ETY) N:o 2847/93 35 artiklan mukaisesti. Uusin kertomus: komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon valvonnasta jäsenvaltioissa 2003–2005, KOM(2007) 167 lopull., 10.4.2007.

58

(59)  Ks. kohta 15.

59

(60)  Komission yksiköt laativat vuonna 1999 ehdotuksen yhdenmukaisista tarkastuskertomuksista, mutta asia ei ole edennyt sitä pidemmälle.

60

(61)  Esimerkiksi purkamista koskevan tarkastuksen yhteydessä: tarkastajan läsnäolo purkamistoimien alusta loppuun saakka, riittävän edustavan lastista poimitun otoksen punnitus; merellä tapahtuvan tarkastuksen yhteydessä: saaliin ja aluspäiväkirjaan tehtyjen merkintöjen yhdenmukaisuus.

61

(62)  Esimerkiksi harjoitettu kalastustyyppi, laivaston koko ja koostumus, rannikkojen pituus ja luonne, lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien pinta-ala ja kaupanpitämistä koskevat käytännöt.

62

(63)  Kuten kalastusluvat, kalastusoikeudet, aiemmat pyyntitiedot, aiemmat tarkastukset, aiemmat seuraamukset, liikevaihto ja aiemmat sijaintia koskevat VMS-tiedot.

63

(64)  Espanjassa sisävesillä tarkoitetaan alaa, joka ulottuu tietyn alueen rannikolta kuvitteelliseen suoraan viivaan (”Lineas de base recta”), joka yhdistää kyseisen alueen rannikon kaksi ääripäätä.

64

(65)  Ranskassa rikkomusaste (havaittujen rikkomusten ja tarkastusten määrän suhde) on viranomaisten julkaisemien tietojen mukaan 6,6 prosenttia ja tarkastajien saamien tietojen perusteella laskettuna 12,4 prosenttia.

65

(66)  Kuten maalla tai merellä toimitettujen tarkastusten kokonaismäärä ja tarkastuksiin käytetty kokonaistuntimäärä.

66

(67)  Neuvoston asetus (EY) N:o 768/2005, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2005, yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta ja yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1).

67

(68)  Itse asiassa kyse on kunkin jäsenvaltion nimeämistä kansallisista tarkastajista, joiden tehtävänä on osallistua viraston koordinoimien toimien yhteydessä toimitettaviin tarkastuksiin.

68

(69)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 25 artikla.

69

(70)  Aluksella toimitetun purkamista koskevan tarkastuksen yhteydessä todettujen 202 rikkomuksen kohdalla annettiin 167 suullista varoitusta, 14 kirjallista varoitusta ja 20 tapausta oikeusviranomaisten käsiteltäväksi ja yhden tapauksen osalta päätöstä ei ole vielä tehty.

70

(71)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 25 artiklan 4 kohta.

71

(72)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Jäsenvaltioiden raportit vuonna 2004 havaituista käyttäytymistavoista, joilla rikottiin vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä, KOM(2006) 387, 14. heinäkuuta 2006. Ks. myös yhteisen kalastuspolitiikan tulostaulun kolmas painos (s. 40).

72

(73)  Komissio arvioi, että 15 prosenttia sen tarkastusyksikön resursseista oli vuonna 2005 kohdistettava töihin, jotka liittyivät Ranskaa koskeviin riita-asioihin.

73

(74)  Perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti.

74

(75)  Perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti.

75

(76)  Asia C-304/02 komissio/Ranska; EY 228 artiklaan perustuva jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne; Ranska tuomittiin maksamaan kiinteämääräinen hyvitys, jonka määrä on 20 miljoonaa euroa, ja uhkasakkoa 57,8 miljoonaa euroa kultakin kuuden kuukauden jaksolta (tuomio annettiin 12. heinäkuuta 2005); todellisuudessa Ranska maksoi kiinteämääräisen hyvityksen ja yhden uhkasakon.

76

(77)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 26 artiklan 3 kohta.

77

(78)  Toisin sanoen kyse on muista kuin kuluneen kalastusvuoden kiintiöistä, joihin sovelletaan hallintomekanismia, jonka avulla vuoden ylijäämät voidaan tietyin ehdoin osoittaa seuraavan vuoden vastaaviin kiintiöihin.

78

(79)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 23 artiklan 4 kohta.

79

(80)  Komission asetus (EY) N:o 147/2007, annettu 15 päivänä helmikuuta 2007, eräiden vuosien 2007–2012 kalakiintiöiden mukauttamisesta elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan nojalla.

80

(81)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10), 18 artikla.

81

(82)  Vihreä kirja yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta (KOM(2001) 135), 3.3 luku.

82

(83)  Pyyntiponnistus määritellään kapasiteetin ja kalastustoiminnan keston tulona.

83

(84)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen indikaattoreiden parantamisesta yhteisessä kalastuspolitiikassa, KOM(2007) 39 lopullinen, 5.2.2007.

84

(85)  Moottorin tehon osalta sähköisten nopeudenrajoittimien käyttö tekee ilmoitettujen lukujen todenmukaisuuden tarkastamisen ongelmalliseksi; vetoisuuden osalta käytetyn yksikön yhdenmukaistamisesta on kulunut liian vähän aikaa, joten aiempiin tietoihin tehtyihin vertailuihin ei voida luottaa.

85

(86)  Asetus (EY) N:o 2371/2002, 14 artikla.

86

(87)  Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) korostaa, että ”raportoidut vähennykset ovat aika yhdentekeviä, kun niitä verrataan kalastusmahdollisuuksien ja laivastokapasiteetin väliseen epäsuhtaan. Tasapainotilaan pääseminen edellyttää, että on vähennettävä EU:n laivaston pyyntikapasiteettia (kykyä) eikä ainoastaan sen fyysistä kapasiteettia.” Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden toimista vuonna 2005 kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen kestävän tasapainon saavuttamiseksi (KOM(2006) 872 lopullinen, 9. tammikuuta 2007), liite.

87

(88)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1966/2006.

88

(89)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002, 25 artiklan 4 kohta.

89

---

LIITE

PYYNTITIETOJEN KERUUTA JA SEURANTAA KOSKEVA YKSINKERTAISTETTU KAAVIO

Image

---

KOMISSION VASTAUKSET

YHTEENVETO

| I. | Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteena on turvata vesiluonnonvarojen säilyminen ja asianmukainen hoito. Yhteisöllä on toimivalta antaa asiasta lainsäädäntöä siten, että neuvosto tekee päätökset parlamenttia kuultuaan. YKP:n sääntöjen soveltaminen ja täytäntöönpano on puolestaan jäsenvaltioiden vastuulla.
  YKP:n onnistuminen riippuu pitkälti valvonnan laadusta sekä tarkastuksista ja seuraamuksista.
  Valvonnan ja täytäntöönpanon alalla yhteisön lainsäädännön tarkoituksena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden toimia ja estää politiikan epäonnistuminen silloin, kun jäsenvaltiot eivät ole hoitaneet velvollisuuksiaan riittävän hyvin.
  Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen päätelmistä valvontaa, tarkastusta ja täytäntöönpanoa koskevien säännösten puutteista, jotka vaarantavat YKP:n tehokkuuden.
  Tilanteen huomioon ottaen komissio on jo aloittanut keskustelut EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan kunnianhimoisesta uudistuksesta.
  Tilintarkastustuomioistuimen nyt esittämät suositukset tilanteen parantamiseksi voivat edistää tehokkaasti uudistuksen onnistumista.
  Viime vuosina on kuitenkin jo toteutettu joitakin toimia YKP:n sääntöjen valvonnan ja täytäntöönpanon tehostamiseksi ja jäsenvaltioissa toteutettavien toimien yhtenäistämiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Uusia mahdollisuuksia ovat avanneet erityisesti vuoden 2002 YKP:n uudistus ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustaminen.
  Jotta YKP olisi tehokas, menettelyjä on yksinkertaistettava ja komission toimivaltaa ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston valtuutusta lujitettava.
  YKP:n onnistuminen riippuu suurelta osin siitä, miten vahvasti jäsenvaltiot sitoutuvat politiikkaan ja miten tehokkaasti ne valvovat ja panevat täytäntöön YKP:n sääntöjä. Joitakin komission ehdotuksia on ollut vaikea saada hyväksytyksi neuvostossa etenkin silloin, jos niiden tarkoituksena on ollut rajoittaa niukkojen vesiluonnonvarojen hyödyntämistä, mukauttaa kalastuskapasiteettia käytettävissä oleviin kalavaroihin tai lisätä komission toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

I.

Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteena on turvata vesiluonnonvarojen säilyminen ja asianmukainen hoito. Yhteisöllä on toimivalta antaa asiasta lainsäädäntöä siten, että neuvosto tekee päätökset parlamenttia kuultuaan. YKP:n sääntöjen soveltaminen ja täytäntöönpano on puolestaan jäsenvaltioiden vastuulla.

YKP:n onnistuminen riippuu pitkälti valvonnan laadusta sekä tarkastuksista ja seuraamuksista.

Valvonnan ja täytäntöönpanon alalla yhteisön lainsäädännön tarkoituksena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden toimia ja estää politiikan epäonnistuminen silloin, kun jäsenvaltiot eivät ole hoitaneet velvollisuuksiaan riittävän hyvin.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen päätelmistä valvontaa, tarkastusta ja täytäntöönpanoa koskevien säännösten puutteista, jotka vaarantavat YKP:n tehokkuuden.

Tilanteen huomioon ottaen komissio on jo aloittanut keskustelut EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan kunnianhimoisesta uudistuksesta.

Tilintarkastustuomioistuimen nyt esittämät suositukset tilanteen parantamiseksi voivat edistää tehokkaasti uudistuksen onnistumista.

Viime vuosina on kuitenkin jo toteutettu joitakin toimia YKP:n sääntöjen valvonnan ja täytäntöönpanon tehostamiseksi ja jäsenvaltioissa toteutettavien toimien yhtenäistämiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Uusia mahdollisuuksia ovat avanneet erityisesti vuoden 2002 YKP:n uudistus ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustaminen.

Jotta YKP olisi tehokas, menettelyjä on yksinkertaistettava ja komission toimivaltaa ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston valtuutusta lujitettava.

YKP:n onnistuminen riippuu suurelta osin siitä, miten vahvasti jäsenvaltiot sitoutuvat politiikkaan ja miten tehokkaasti ne valvovat ja panevat täytäntöön YKP:n sääntöjä. Joitakin komission ehdotuksia on ollut vaikea saada hyväksytyksi neuvostossa etenkin silloin, jos niiden tarkoituksena on ollut rajoittaa niukkojen vesiluonnonvarojen hyödyntämistä, mukauttaa kalastuskapasiteettia käytettävissä oleviin kalavaroihin tai lisätä komission toimivaltuuksia.

| II. | YKP:n sääntöjen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio on aika ajoin puuttunut kansallisten valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyjen heikkouksiin käynnistämällä tarvittaessa määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä ja muita täytäntöönpanotoimia tukemalla aktiivisesti yhteistyön parantamista kansallisten viranomaisten välillä, antamalla uutta lainsäädäntöä ja tarjoamalla suoraa tukea jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille. Nämä toimet eivät kuitenkaan aina ole olleet riittävän tehokkaita tai onnistuneita.
  Tiedonkeruun ja raportoinnin alalla jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat kalastustoimintaa koskevien tietojen keruu-, ristiintarkastus- ja varmentamisjärjestelmät ja parannettava ilmoitusvelvollisuuksien valvontaa ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

II.

YKP:n sääntöjen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio on aika ajoin puuttunut kansallisten valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyjen heikkouksiin käynnistämällä tarvittaessa määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä ja muita täytäntöönpanotoimia tukemalla aktiivisesti yhteistyön parantamista kansallisten viranomaisten välillä, antamalla uutta lainsäädäntöä ja tarjoamalla suoraa tukea jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille. Nämä toimet eivät kuitenkaan aina ole olleet riittävän tehokkaita tai onnistuneita.

Tiedonkeruun ja raportoinnin alalla jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat kalastustoimintaa koskevien tietojen keruu-, ristiintarkastus- ja varmentamisjärjestelmät ja parannettava ilmoitusvelvollisuuksien valvontaa ja täytäntöönpanoa.

| III. | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomioihin ja päätelmiin. Komissio on jo aiemmin laatinut ehdotuksia näiden suositusten pohjalta, ja ne on syytä sisällyttää EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan tulevaan uudistukseen.
  Kansallisten seuraamusjärjestelmien soveltaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Tällaisten järjestelmien yhdenmukaistamisesta koko yhteisön tasolla päättää yhteisön lainsäätäjä. |
| --- | --- |

III.

Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomioihin ja päätelmiin. Komissio on jo aiemmin laatinut ehdotuksia näiden suositusten pohjalta, ja ne on syytä sisällyttää EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan tulevaan uudistukseen.

Kansallisten seuraamusjärjestelmien soveltaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Tällaisten järjestelmien yhdenmukaistamisesta koko yhteisön tasolla päättää yhteisön lainsäätäjä.

JOHDANTO

| 1.–9. | YKP:n tavoitteena on varmistaa, että eläviä vesiluonnonvaroja hyödynnetään taloudellisesti ja sosiaalisesti sekä ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Siksi nykyisessä YKP:tä koskevassa lainsäädännössä määritellään puitteet kalastustoiminnan sääntelylle saaliita, kalastuskapasiteettia ja pyyntiponnistusta koskevien rajoitusten sekä teknisten toimenpiteiden avulla.
  YKP:n onnistuminen riippuu ennen kaikkea eri sidosryhmien osallistumisesta. Vaikka komission vastuulla on ehdottaa uutta lainsäädäntöä ja valvoa sääntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, jäsenvaltioiden sitoutuminen politiikkaan on ratkaisevaa YKP:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Vain jäsenvaltiot voivat varmistaa YKP:n sääntöjen muodollisen hyväksymisen ja toteuttaa tarvittavat toimet niiden asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.
  Järjestelmän tehostamiseksi vuoden 2002 uudistuksessa otettiin kalastuksenhoidossa käyttöön uusi lähestymistapa, joka perustuu pitkän aikavälin hoitosuunnitelmiin ja kiireellisemmissä tapauksissa sovellettaviin elvyttämissuunnitelmiin. Lisäksi siinä muutettiin pitkäaikaista kalastuskapasiteetin hallintajärjestelmää tiukentamalla pyyntiponnistusten hallintaa kalastuskapasiteetin senhetkisissä rajoissa.
  Perusasetuksen (1) V luvun ja valvonta-asetuksen (2) mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jaettava taloudelliset ja henkilöresurssit ja luotava tarvittavat hallinnolliset ja tekniset rakenteet YKP:tä koskevan lainsäädännön tehokkaan valvonnan, tarkastuksen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi.
  Säännöt perustuvat jäsenvaltioiden velvollisuuteen perustaa tehokas valvontajärjestelmä, joka toteutetaan soveltuvin osin komission vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
  Tältä osin komission lähestymistapana on ollut antaa valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanotehtävistä yksityiskohtaisia sääntöjä, joita on kohdistettu joko suoraan tiettyihin kalastuksiin tai kalastusalueisiin tai sovellettu yleisemmin siinä tapauksessa, että yhteisiä tekijöitä on ollut. Komissio arvioi YKP:n sääntöjen soveltamista jäsenvaltioissa sille myönnettyjen toimivaltuuksien rajoissa ja keskittyy arvioinnissa YKP:n tavoitteiden kannalta ensisijaisiin ongelmiin.
  Tätä silmällä pitäen komissio tekee jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä horisontaalisten ja erityisten tarkastusohjelmien mukaisesti. Tarkastuskäynneillä havaittuihin puutteisiin komissio on tarttunut asianmukaiseksi ja tehokkaaksi katsomallaan tavalla sen mukaan, kuinka vakavasta virheestä on ollut kyse ja miten kiireelliseksi ja poliittisesti arkaluonteiseksi ongelma on katsottu.
  Suurinta osaa komission tarkastajien tekemistä havainnoista seuraa joko yhteydenotto kyseisen jäsenvaltion viranomaisiin tai lisää tarkastuksia. Vakavammista rikkomuksista tai periaatekysymyksistä neuvotellaan poliittisella tasolla. Jos laiminlyönti on vakavaa tai jatkuvaa, kyseistä jäsenvaltiota vastaan käynnistetään määräysten rikkomisesta johtuva menettely.
  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-304/02, komissio v. Ranska, antama tuomio (3) vahvisti yhteisölle selkeästi, mitkä ovat jäsenvaltioiden tehtävät ja velvollisuudet YKP:n sääntöjen valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tuomiossa Ranska velvoitettiin maksamaan 20 miljoonan euron kiinteämääräinen hyvitys ja uhkasakkona 57 761 250 euroa kultakin kuuden kuukauden jaksolta, jonka päättyessä tuomiota ei ollut pantu täytäntöön. Toisen kuuden kuukauden jakson päätyttyä komissio totesi, että Ranskan voitiin yleisesti ottaen katsoa edistyneen tyydyttävästi valvonta-, syytteeseenpano- ja seuraamusjärjestelmänsä parantamisessa ja että toisen uhkasakon periminen olisi näin ollen kohtuutonta. Ranskalle kuitenkin huomautettiin, että sen olisi tulevaisuudessa olennaista jatkaa parannuksia ja vakiinnuttaa tämä kehitys.
  Näiden määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen lisäksi, jotka ovat varsin pitkällisiä, komissio avustaa jäsenvaltioita niiden velvollisuuksissa tarjoamalla niille tietoja ja ohjausta, luomalla foorumeita parhaiden käytäntöjen vaihdolle ja laatimalla tietyille kalastuksille luettelot kussakin tarkastustyypissä noudatettavista vähimmäisvaatimuksista.
  Jäsenvaltioihin tekemillään tarkastuskäynneillä komissio hankkii tietoja, joita se tarvitsee arvioidessaan YKP:n nykyistä puitelainsäädäntöä, ja tarpeen tullen se esittää neuvostolle uusia lainsäädäntöehdotuksia nykyisten puutteiden ja eroavaisuuksien poistamiseksi. |
| --- | --- |

1.–9.

YKP:n tavoitteena on varmistaa, että eläviä vesiluonnonvaroja hyödynnetään taloudellisesti ja sosiaalisesti sekä ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Siksi nykyisessä YKP:tä koskevassa lainsäädännössä määritellään puitteet kalastustoiminnan sääntelylle saaliita, kalastuskapasiteettia ja pyyntiponnistusta koskevien rajoitusten sekä teknisten toimenpiteiden avulla.

YKP:n onnistuminen riippuu ennen kaikkea eri sidosryhmien osallistumisesta. Vaikka komission vastuulla on ehdottaa uutta lainsäädäntöä ja valvoa sääntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, jäsenvaltioiden sitoutuminen politiikkaan on ratkaisevaa YKP:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Vain jäsenvaltiot voivat varmistaa YKP:n sääntöjen muodollisen hyväksymisen ja toteuttaa tarvittavat toimet niiden asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

Järjestelmän tehostamiseksi vuoden 2002 uudistuksessa otettiin kalastuksenhoidossa käyttöön uusi lähestymistapa, joka perustuu pitkän aikavälin hoitosuunnitelmiin ja kiireellisemmissä tapauksissa sovellettaviin elvyttämissuunnitelmiin. Lisäksi siinä muutettiin pitkäaikaista kalastuskapasiteetin hallintajärjestelmää tiukentamalla pyyntiponnistusten hallintaa kalastuskapasiteetin senhetkisissä rajoissa.

Perusasetuksen (1) V luvun ja valvonta-asetuksen (2) mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jaettava taloudelliset ja henkilöresurssit ja luotava tarvittavat hallinnolliset ja tekniset rakenteet YKP:tä koskevan lainsäädännön tehokkaan valvonnan, tarkastuksen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Säännöt perustuvat jäsenvaltioiden velvollisuuteen perustaa tehokas valvontajärjestelmä, joka toteutetaan soveltuvin osin komission vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

Tältä osin komission lähestymistapana on ollut antaa valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanotehtävistä yksityiskohtaisia sääntöjä, joita on kohdistettu joko suoraan tiettyihin kalastuksiin tai kalastusalueisiin tai sovellettu yleisemmin siinä tapauksessa, että yhteisiä tekijöitä on ollut. Komissio arvioi YKP:n sääntöjen soveltamista jäsenvaltioissa sille myönnettyjen toimivaltuuksien rajoissa ja keskittyy arvioinnissa YKP:n tavoitteiden kannalta ensisijaisiin ongelmiin.

Tätä silmällä pitäen komissio tekee jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä horisontaalisten ja erityisten tarkastusohjelmien mukaisesti. Tarkastuskäynneillä havaittuihin puutteisiin komissio on tarttunut asianmukaiseksi ja tehokkaaksi katsomallaan tavalla sen mukaan, kuinka vakavasta virheestä on ollut kyse ja miten kiireelliseksi ja poliittisesti arkaluonteiseksi ongelma on katsottu.

Suurinta osaa komission tarkastajien tekemistä havainnoista seuraa joko yhteydenotto kyseisen jäsenvaltion viranomaisiin tai lisää tarkastuksia. Vakavammista rikkomuksista tai periaatekysymyksistä neuvotellaan poliittisella tasolla. Jos laiminlyönti on vakavaa tai jatkuvaa, kyseistä jäsenvaltiota vastaan käynnistetään määräysten rikkomisesta johtuva menettely.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-304/02, komissio v. Ranska, antama tuomio (3) vahvisti yhteisölle selkeästi, mitkä ovat jäsenvaltioiden tehtävät ja velvollisuudet YKP:n sääntöjen valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tuomiossa Ranska velvoitettiin maksamaan 20 miljoonan euron kiinteämääräinen hyvitys ja uhkasakkona 57 761 250 euroa kultakin kuuden kuukauden jaksolta, jonka päättyessä tuomiota ei ollut pantu täytäntöön. Toisen kuuden kuukauden jakson päätyttyä komissio totesi, että Ranskan voitiin yleisesti ottaen katsoa edistyneen tyydyttävästi valvonta-, syytteeseenpano- ja seuraamusjärjestelmänsä parantamisessa ja että toisen uhkasakon periminen olisi näin ollen kohtuutonta. Ranskalle kuitenkin huomautettiin, että sen olisi tulevaisuudessa olennaista jatkaa parannuksia ja vakiinnuttaa tämä kehitys.

Näiden määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen lisäksi, jotka ovat varsin pitkällisiä, komissio avustaa jäsenvaltioita niiden velvollisuuksissa tarjoamalla niille tietoja ja ohjausta, luomalla foorumeita parhaiden käytäntöjen vaihdolle ja laatimalla tietyille kalastuksille luettelot kussakin tarkastustyypissä noudatettavista vähimmäisvaatimuksista.

Jäsenvaltioihin tekemillään tarkastuskäynneillä komissio hankkii tietoja, joita se tarvitsee arvioidessaan YKP:n nykyistä puitelainsäädäntöä, ja tarpeen tullen se esittää neuvostolle uusia lainsäädäntöehdotuksia nykyisten puutteiden ja eroavaisuuksien poistamiseksi.

TARKASTUKSEN OMINAISUUDET

| 17. | Tässä kertomuksessa esitetyt huomautukset otetaan huomioon valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen valmistelussa. |
| --- | --- |

17.

Tässä kertomuksessa esitetyt huomautukset otetaan huomioon valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen valmistelussa.

HUOMAUTUKSET

| 18. | Jäsenvaltioissa käytössä olevien saalistietojen kirjaamis- ja varmentamisjärjestelmien arviointi päättyy vuonna 2008, sillä ongelman perimmäisenä syynä on tietojen epäluotettavuus. Asiaa käsitellään valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

18.

Jäsenvaltioissa käytössä olevien saalistietojen kirjaamis- ja varmentamisjärjestelmien arviointi päättyy vuonna 2008, sillä ongelman perimmäisenä syynä on tietojen epäluotettavuus. Asiaa käsitellään valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 19. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kansallisten pyyntitietojen kirjaamisjärjestelmien puutteet on pantu merkille myös kalastuksen ja meriasioiden pääosaston yksiköissä.
  Tietojen luotettavuuden parantamiseksi etenkin kansainvälisten sopimusten kohteena olevien kalakantojen osalta (esim. grönlanninpallas, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö NAFO) komissio suorittaa oma-aloitteisesti ristiintarkastuksia vertaamalla tietoja kolmansista maista saatuihin tietoihin, ja se on ottanut käyttöön varoitusjärjestelmiä.
  Lisäksi komissio on käynnistänyt joitakin jäsenvaltioita vastaan määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä, jotka koskevat mm. saalistietojen luotettavuutta (esim. Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Espanja, Portugali ja Puola). |
| --- | --- |

19.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kansallisten pyyntitietojen kirjaamisjärjestelmien puutteet on pantu merkille myös kalastuksen ja meriasioiden pääosaston yksiköissä.

Tietojen luotettavuuden parantamiseksi etenkin kansainvälisten sopimusten kohteena olevien kalakantojen osalta (esim. grönlanninpallas, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö NAFO) komissio suorittaa oma-aloitteisesti ristiintarkastuksia vertaamalla tietoja kolmansista maista saatuihin tietoihin, ja se on ottanut käyttöön varoitusjärjestelmiä.

Lisäksi komissio on käynnistänyt joitakin jäsenvaltioita vastaan määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä, jotka koskevat mm. saalistietojen luotettavuutta (esim. Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Espanja, Portugali ja Puola).

| 20. | Jotta tietojen ilmoittaminen jäsenvaltioiden ja komission välillä paranisi, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 velvoitetaan nimeämään kussakin jäsenvaltiossa yksi viranomainen, joka on vastuussa kalastustoimintaa koskevien tietojen keräämisen ja tarkistamisen yhteensovittamisesta, tietojen toimittamisesta komissiolle sekä yhteistyöstä komission kanssa. Lisäksi asetuksella tehostetaan järjestelmää säätämällä niin, että ensimmäinen myynti on aina suoritettava rekisteröidyissä huutokaupoissa tai rekisteröidyille ostajille.
  Komission asetusehdotus tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä lisää entisestään varmentamisjärjestelmien tehokkuutta. Siinä esimerkiksi velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoitus mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta tietoja voidaan verrata purkamisilmoitukseen. |
| --- | --- |

20.

Jotta tietojen ilmoittaminen jäsenvaltioiden ja komission välillä paranisi, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 velvoitetaan nimeämään kussakin jäsenvaltiossa yksi viranomainen, joka on vastuussa kalastustoimintaa koskevien tietojen keräämisen ja tarkistamisen yhteensovittamisesta, tietojen toimittamisesta komissiolle sekä yhteistyöstä komission kanssa. Lisäksi asetuksella tehostetaan järjestelmää säätämällä niin, että ensimmäinen myynti on aina suoritettava rekisteröidyissä huutokaupoissa tai rekisteröidyille ostajille.

Komission asetusehdotus tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä lisää entisestään varmentamisjärjestelmien tehokkuutta. Siinä esimerkiksi velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoitus mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta tietoja voidaan verrata purkamisilmoitukseen.

| 21. | a) | Sähköisen aluspäiväkirjan käyttöönotto tuo helpotusta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin ongelmiin. Päivittäinen velvollisuus kirjata ja toimittaa sähköisesti aluspäiväkirjaan, purkamisilmoitukseen ja jälleenlaivausilmoitukseen merkityt tiedot lisää merkittävästi tarkkailu-, valvonta- ja seurantatoimien tehokkuutta ja toimivuutta niin merellä kuin maalla. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Sähköisen aluspäiväkirjan käyttöönotto tuo helpotusta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin ongelmiin. Päivittäinen velvollisuus kirjata ja toimittaa sähköisesti aluspäiväkirjaan, purkamisilmoitukseen ja jälleenlaivausilmoitukseen merkityt tiedot lisää merkittävästi tarkkailu-, valvonta- ja seurantatoimien tehokkuutta ja toimivuutta niin merellä kuin maalla.

| b) | Komissio on määrätietoisesti puoltanut yleisen järjestelmän kehittämistä kalojen painonmääritystä varten ja huomauttaa, että punnitsemisvelvollisuutta noudatetaan tietyissä kalastuksissa (esim. pelagisten lajien kalastus) jo nyt ja Itämeren alueella vuodesta 2008 lähtien. |
| --- | --- |

b)

Komissio on määrätietoisesti puoltanut yleisen järjestelmän kehittämistä kalojen painonmääritystä varten ja huomauttaa, että punnitsemisvelvollisuutta noudatetaan tietyissä kalastuksissa (esim. pelagisten lajien kalastus) jo nyt ja Itämeren alueella vuodesta 2008 lähtien.

| c) | Neuvosto on jo suostunut alentamaan hyväksyttävyysrajaa tietyissä kalastuksissa, joihin sovelletaan elvyttämissuunnitelmaa (esim. turska, kampela). Komission tarkoituksena on arvioida hyväksyttävyysrajoja siinä vaiheessa, kun valvonta-asetusta tarkistetaan ja muutetaan. |
| --- | --- |

c)

Neuvosto on jo suostunut alentamaan hyväksyttävyysrajaa tietyissä kalastuksissa, joihin sovelletaan elvyttämissuunnitelmaa (esim. turska, kampela). Komission tarkoituksena on arvioida hyväksyttävyysrajoja siinä vaiheessa, kun valvonta-asetusta tarkistetaan ja muutetaan.

| d) | Ostajan ja myyjän välisten eturistiriitojen yhteys myynti-ilmoituksen tietojen laatuun kuuluu niihin kysymyksiin, joita on tarkoitus käsitellä valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

d)

Ostajan ja myyjän välisten eturistiriitojen yhteys myynti-ilmoituksen tietojen laatuun kuuluu niihin kysymyksiin, joita on tarkoitus käsitellä valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 23. | Tietojen sähköistä kirjaamista ja toimittamista koskeva asetus lisää varmentamisjärjestelmien tehokkuutta esimerkiksi siten, että siinä velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoituksen jäljennös mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta nämä voivat verrata sitä purkamisilmoitukseen. Kun neuvoston asetus julkaistiin 30. joulukuuta 2006, komissio alkoi heti valmistella ehdotusta täytäntöönpanosäännöistä. Ehdotuksesta keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa jo vuoden 2007 alkupuoliskolla, ja se hyväksyttäneen ennen vuoden 2007 loppua. |
| --- | --- |

23.

Tietojen sähköistä kirjaamista ja toimittamista koskeva asetus lisää varmentamisjärjestelmien tehokkuutta esimerkiksi siten, että siinä velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoituksen jäljennös mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta nämä voivat verrata sitä purkamisilmoitukseen. Kun neuvoston asetus julkaistiin 30. joulukuuta 2006, komissio alkoi heti valmistella ehdotusta täytäntöönpanosäännöistä. Ehdotuksesta keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa jo vuoden 2007 alkupuoliskolla, ja se hyväksyttäneen ennen vuoden 2007 loppua.

| 24. | Komissio arvioi mahdollisuuksia tilanteen parantamiseen saalis- ja myyntitietojen sekä ilmoitusten ajoittamisen osalta.
  Norjassa käytössä olevaa purettujen saaliiden ja myynnin seurantajärjestelmää kuitenkin sovelletaan ainoastaan kansallisella tasolla, ja yhteisöllä on eriluonteiset velvollisuudet kuin Norjan valtiolla erityisesti siinä mielessä, että yhteisön kuuluu noudattaa toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

24.

Komissio arvioi mahdollisuuksia tilanteen parantamiseen saalis- ja myyntitietojen sekä ilmoitusten ajoittamisen osalta.

Norjassa käytössä olevaa purettujen saaliiden ja myynnin seurantajärjestelmää kuitenkin sovelletaan ainoastaan kansallisella tasolla, ja yhteisöllä on eriluonteiset velvollisuudet kuin Norjan valtiolla erityisesti siinä mielessä, että yhteisön kuuluu noudattaa toissijaisuusperiaatetta.

| 25.–26. | Komissio katsoo kansallisten hallintoviranomaisten ja tutkijoiden pystyvän luotettavasti arvioimaan poisheitettyjen kalojen määrät. Ne ovat kuitenkin ongelma, jota ei ole huomioitu saalisilmoituksissa. Useimmissa tapauksissa tutkijat (Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) ottavat kuitenkin poisheitetyt määrät (jotka ovat tavallisesti pelkkiä arvioita) huomioon arvioidessaan kalakantojen tilaa. Komissio esitti vuonna 2002 ensimmäisen toimintasuunnitelman poisheitettyjen määrien vähentämiseksi (4). Suunnitelma ei kuitenkaan tuottanut odotettua tulosta, ja nyt komissio ehdottaakin uutta lähestymistapaa tiedonannossaan ”Ei-toivottujen sivusaaliiden vähentämistä ja poisheittämisen lopettamista Euroopan kalastuksessa koskeva politiikka” (5). Tiedonnannosta on käynnissä laaja kuulemisprosessi, ja komission ensimmäiset konkreettiset ehdotukset uuden politiikan täytäntöönpanosta julkaistaan vuonna 2008. Uudessa lähestymistavassa on samoja piirteitä kuin joissakin kolmansissa maissa, kuten Norjassa, sovellettavissa poisheittämiskielloissa. |
| --- | --- |

25.–26.

Komissio katsoo kansallisten hallintoviranomaisten ja tutkijoiden pystyvän luotettavasti arvioimaan poisheitettyjen kalojen määrät. Ne ovat kuitenkin ongelma, jota ei ole huomioitu saalisilmoituksissa. Useimmissa tapauksissa tutkijat (Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) ottavat kuitenkin poisheitetyt määrät (jotka ovat tavallisesti pelkkiä arvioita) huomioon arvioidessaan kalakantojen tilaa. Komissio esitti vuonna 2002 ensimmäisen toimintasuunnitelman poisheitettyjen määrien vähentämiseksi (4). Suunnitelma ei kuitenkaan tuottanut odotettua tulosta, ja nyt komissio ehdottaakin uutta lähestymistapaa tiedonannossaan ”Ei-toivottujen sivusaaliiden vähentämistä ja poisheittämisen lopettamista Euroopan kalastuksessa koskeva politiikka” (5). Tiedonnannosta on käynnissä laaja kuulemisprosessi, ja komission ensimmäiset konkreettiset ehdotukset uuden politiikan täytäntöönpanosta julkaistaan vuonna 2008. Uudessa lähestymistavassa on samoja piirteitä kuin joissakin kolmansissa maissa, kuten Norjassa, sovellettavissa poisheittämiskielloissa.

| 27. | Määräysten rikkomisesta johtuva menettely aloitetaan, jos havaitaan puutteita jäsenvaltioiden valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmissä.






  a) | Espanjan saalistietojen kirjaamis- ja ilmoittamisjärjestelmässä todetut ongelmat otetaan esille Espanjaa vastaan käynnistettyjen määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

27.

Määräysten rikkomisesta johtuva menettely aloitetaan, jos havaitaan puutteita jäsenvaltioiden valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmissä.

a)

Espanjan saalistietojen kirjaamis- ja ilmoittamisjärjestelmässä todetut ongelmat otetaan esille Espanjaa vastaan käynnistettyjen määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen yhteydessä.

| b) | Välimerellä harjoitettavasta kalastuksesta on annettu Välimerta koskeva asetus ja tonnikalaa koskeva asetus (6), joissa kummassakin säädetään saaliiden tilastollisesta seurannasta. Lisäksi Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) ja Intian valtameren tonnikalakomissio (IOTC) ovat asettaneet joitakin saalis- ja pyyntiponnistustietojen tilastointiin liittyviä velvoitteita, joita sovelletaan Atlantilla ja Intian valtamerellä. Tässä yhteydessä Ranska toimittaa komissiolle tietoja, jotka välitetään edelleen näille alueellisille kalastusjärjestöille. |
| --- | --- |

b)

Välimerellä harjoitettavasta kalastuksesta on annettu Välimerta koskeva asetus ja tonnikalaa koskeva asetus (6), joissa kummassakin säädetään saaliiden tilastollisesta seurannasta. Lisäksi Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) ja Intian valtameren tonnikalakomissio (IOTC) ovat asettaneet joitakin saalis- ja pyyntiponnistustietojen tilastointiin liittyviä velvoitteita, joita sovelletaan Atlantilla ja Intian valtamerellä. Tässä yhteydessä Ranska toimittaa komissiolle tietoja, jotka välitetään edelleen näille alueellisille kalastusjärjestöille.

| 28. | Tilanteen korjaamiseksi komissio on sisällyttänyt tietojen ristiintarkastusta ja varmentamista koskevat ongelmat kyseisiä jäsenvaltioita vastaan käynnistämiinsä määräysten rikkomisesta johtuviin menettelyihin.






  b) | Italiassa ja Espanjassa kiintiön käytön seurannassa havaituista puutteista on käynnistety määräysten rikkomisesta johtuvat menettelyt. |
| --- | --- | --- |

28.

Tilanteen korjaamiseksi komissio on sisällyttänyt tietojen ristiintarkastusta ja varmentamista koskevat ongelmat kyseisiä jäsenvaltioita vastaan käynnistämiinsä määräysten rikkomisesta johtuviin menettelyihin.

b)

Italiassa ja Espanjassa kiintiön käytön seurannassa havaituista puutteista on käynnistety määräysten rikkomisesta johtuvat menettelyt.

| c) | Komissio on tietoinen saaliiden seurantaa koskevista ongelmista Espanjassa ja Ranskassa, ja se on tältä osin ryhtynyt tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tietoinen saaliiden seurantaa koskevista ongelmista Espanjassa ja Ranskassa, ja se on tältä osin ryhtynyt tarvittaviin toimiin.

| d) | Komissio on todennut tiettyjä puutteita Yhdistyneen kuningaskunnan valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmässä ja käynnistänyt tätä jäsenvaltiota vastaan määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Komissio on todennut tiettyjä puutteita Yhdistyneen kuningaskunnan valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmässä ja käynnistänyt tätä jäsenvaltiota vastaan määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn tilanteen korjaamiseksi.

| 29. | Kuten 27 ja 28 kohtaan annetuissa vastauksissa korostettiin, komissio on käynnistänyt määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä sellaisia valtioita vastaan, joiden valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmissä on havaittu puutteita.






  c) | Kuten tilintarkastustuomioistuinkin, myös komissio katsoo, että kysymys ilmoitusasiakirjojen tietojen puutteellisesta täyttämisestä on otettava esille valvontapolitiikan tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

29.

Kuten 27 ja 28 kohtaan annetuissa vastauksissa korostettiin, komissio on käynnistänyt määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä sellaisia valtioita vastaan, joiden valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmissä on havaittu puutteita.

c)

Kuten tilintarkastustuomioistuinkin, myös komissio katsoo, että kysymys ilmoitusasiakirjojen tietojen puutteellisesta täyttämisestä on otettava esille valvontapolitiikan tarkistuksen yhteydessä.

| d) | Heikkoudet alusten satelliittiseurannalla (VMS) saatujen tietojen ja ilmoitusasiakirjojen tietojen ristiintarkastuksessa on pantu merkille myös komissiossa. Italian, Ranskan, Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla näitä kysymyksiä käsitellään nyt käynnissä olevissa määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä. Alankomaista ja Tanskasta komissio ei ole löytänyt sellaisia puutteita, jotka riittäisivät perusteeksi määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn käynnistämiseen. |
| --- | --- |

d)

Heikkoudet alusten satelliittiseurannalla (VMS) saatujen tietojen ja ilmoitusasiakirjojen tietojen ristiintarkastuksessa on pantu merkille myös komissiossa. Italian, Ranskan, Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla näitä kysymyksiä käsitellään nyt käynnissä olevissa määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä. Alankomaista ja Tanskasta komissio ei ole löytänyt sellaisia puutteita, jotka riittäisivät perusteeksi määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn käynnistämiseen.

| 30. | Komissio on tietoinen tilanteesta. Juuri siitä syystä se ei luota ainoastaan jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin, vaan hyödyntää myös muita hallussaan olevia asiaankuuluvia tietoja. Se on kieltänyt kalastustoiminnan, jos se on omien arvioidensa perusteella katsonut, että kyseisen kannan kiintiö on kokonaan käytetty.






  a) | Yhdistyneen kuningaskunnan kiintiöylitykset vuonna 2005 on vähennetty täysimääräisinä sen vuoden 2006 kiintiöstä. |
| --- | --- | --- |

30.

Komissio on tietoinen tilanteesta. Juuri siitä syystä se ei luota ainoastaan jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin, vaan hyödyntää myös muita hallussaan olevia asiaankuuluvia tietoja. Se on kieltänyt kalastustoiminnan, jos se on omien arvioidensa perusteella katsonut, että kyseisen kannan kiintiö on kokonaan käytetty.

a)

Yhdistyneen kuningaskunnan kiintiöylitykset vuonna 2005 on vähennetty täysimääräisinä sen vuoden 2006 kiintiöstä.

| b) | Komissio on tietoinen Italian ongelmista tonnikalasaaliiden ilmoittamisessa, ja se valmistelee jatkotoimia tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Komissio on tietoinen Italian ongelmista tonnikalasaaliiden ilmoittamisessa, ja se valmistelee jatkotoimia tilanteen korjaamiseksi.

| 31. | Kunkin jäsenvaltion velvollisuutena on perustaa varmentamisjärjestelmä, johon kuuluu tietojen tehokas vertailu ja ristiintarkastus. Komissio on yhtä huolissaan kuin tilintarkastustuomioistuinkin siitä, ettei tietoja tällä hetkellä varmenneta ja ristiintarkasteta tarpeeksi tehokkaasti. |
| --- | --- |

31.

Kunkin jäsenvaltion velvollisuutena on perustaa varmentamisjärjestelmä, johon kuuluu tietojen tehokas vertailu ja ristiintarkastus. Komissio on yhtä huolissaan kuin tilintarkastustuomioistuinkin siitä, ettei tietoja tällä hetkellä varmenneta ja ristiintarkasteta tarpeeksi tehokkaasti.

| 32. | Jäsenvaltioissa suoritetuilla tarkastuskäynneillä tehtyjen havaintojen seurauksena jäsenvaltioiden ristiintarkastusjärjestelmien valvonnasta on tullut yksi komission prioriteeteista, ja se on otettu esille useissa määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä.
  Varmentamisjärjestelmien tehokkuus on yksi ensisijaisista kysymyksistä, jotka ratkaistaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

32.

Jäsenvaltioissa suoritetuilla tarkastuskäynneillä tehtyjen havaintojen seurauksena jäsenvaltioiden ristiintarkastusjärjestelmien valvonnasta on tullut yksi komission prioriteeteista, ja se on otettu esille useissa määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä.

Varmentamisjärjestelmien tehokkuus on yksi ensisijaisista kysymyksistä, jotka ratkaistaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 33. | Komissio on NAFO:n vuosiksi 2006 ja 2007 laatimien grönlanninpallaksen elvyttämissuunnitelmien puitteissa vaatinut Espanjaa oikaisemaan NAFO-alueelta tulevien alusten saalislukuja satamatarkastusten tulosten perusteella. Komissio pystyy siten seuraamaan tosiaikaisesti Espanjan kiintiön käyttöä. |
| --- | --- |

33.

Komissio on NAFO:n vuosiksi 2006 ja 2007 laatimien grönlanninpallaksen elvyttämissuunnitelmien puitteissa vaatinut Espanjaa oikaisemaan NAFO-alueelta tulevien alusten saalislukuja satamatarkastusten tulosten perusteella. Komissio pystyy siten seuraamaan tosiaikaisesti Espanjan kiintiön käyttöä.

| 34. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta asiasta on käynnistetty määräysten rikkomista koskevia menettelyjä useita jäsenvaltioita, esimerkiksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Irlantia, Espanjaa, Portugalia ja Puolaa vastaan. |
| --- | --- |

34.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta asiasta on käynnistetty määräysten rikkomista koskevia menettelyjä useita jäsenvaltioita, esimerkiksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Irlantia, Espanjaa, Portugalia ja Puolaa vastaan.

| 35. | Komissio käsitteli Ranskan valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmän puutteita seuratessaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 304/02 antaman tuomion täytäntöönpanoa. Se kuitenkin seuraa edelleen tiiviisti, että Ranska jatkaa toimenpiteitä tähän mennessä saavutetun edistyksen vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

35.

Komissio käsitteli Ranskan valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmän puutteita seuratessaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 304/02 antaman tuomion täytäntöönpanoa. Se kuitenkin seuraa edelleen tiiviisti, että Ranska jatkaa toimenpiteitä tähän mennessä saavutetun edistyksen vakiinnuttamiseksi.

| 36. | Komission tarkastajien tarkastusmatkoilla jäsenvaltioihin on tehty samanlaisia havaintoja, joista muutamia on otettu tai otetaan esille määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

36.

Komission tarkastajien tarkastusmatkoilla jäsenvaltioihin on tehty samanlaisia havaintoja, joista muutamia on otettu tai otetaan esille määräysten rikkomisesta johtuvien menettelyjen yhteydessä.

| 37. | Jäsenvaltioiden varmentamisjärjestelmien yhteentoimimattomuus on otettu tutkintaan komission yksiköissä.
  Myös tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä annettava komission asetus parantaa varmentamisjärjestelmien tehokkuutta. Siinä esimerkiksi velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoitus mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta tietoja voidaan verrata purkamisilmoitukseen. |
| --- | --- |

37.

Jäsenvaltioiden varmentamisjärjestelmien yhteentoimimattomuus on otettu tutkintaan komission yksiköissä.

Myös tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä annettava komission asetus parantaa varmentamisjärjestelmien tehokkuutta. Siinä esimerkiksi velvoitetaan toimittamaan myynti-ilmoitus mahdollisimman pian sähköisesti lippuvaltion ja purkamisvaltion viranomaisille, jotta tietoja voidaan verrata purkamisilmoitukseen.

| 38. | Yhteisön lainsäädännön mukaan kalastusaluksella olevien saaliiden laskennassa on käytettävä aluksen lippujäsenvaltion noudattamaa muuntokerrointa.
  Toimenpiteitä muuntokertoimien yhdenmukaistamiseksi on todellakin syytä jatkaa.
  ICCATissa sovittiin tonnikalaa koskevista muuntokertoimista ensimmäisen kerran vuoden 2006 marraskuussa.
  Asiasta keskustellaan parhaillaan yhteisön tasolla, ja suunnittelussa voitaisiin komission mielestä ottaa esimerkkiä ICCATissa saavutetusta edistyksestä.
  Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön tasolla on tarpeen vahvistaa yhtenäiset, tarkat ja johdonmukaiset muuntokertoimet. |
| --- | --- |

38.

Yhteisön lainsäädännön mukaan kalastusaluksella olevien saaliiden laskennassa on käytettävä aluksen lippujäsenvaltion noudattamaa muuntokerrointa.

Toimenpiteitä muuntokertoimien yhdenmukaistamiseksi on todellakin syytä jatkaa.

ICCATissa sovittiin tonnikalaa koskevista muuntokertoimista ensimmäisen kerran vuoden 2006 marraskuussa.

Asiasta keskustellaan parhaillaan yhteisön tasolla, ja suunnittelussa voitaisiin komission mielestä ottaa esimerkkiä ICCATissa saavutetusta edistyksestä.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön tasolla on tarpeen vahvistaa yhtenäiset, tarkat ja johdonmukaiset muuntokertoimet.

| 39. | Tietojen jäljitettävyyttä koskevista ongelmista voidaan todeta, että saalistietojen kirjaamisjärjestelmistä on käynnissä arviointi, jonka tulokset valmistuvat vuonna 2008. |
| --- | --- |

39.

Tietojen jäljitettävyyttä koskevista ongelmista voidaan todeta, että saalistietojen kirjaamisjärjestelmistä on käynnissä arviointi, jonka tulokset valmistuvat vuonna 2008.

| 41. | Valvonta-asetuksessa ei vaadita toimittamaan selvitystä siitä, millä tavalla tiedot on kerätty ja varmennettu 12 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot koostuivat enimmäkseen käytössä olevia järjestelmiä koskevista pitkistä yleiskuvauksista, eikä niiden sisältämistä tiedoista ollut juuri hyötyä varsinaisessa arviointityössä.
  Ilmoittamisvelvollisuuksien käyttöönotto on yksi niistä kysymyksistä, jotka on määrä ottaa tarkasteltavaksi valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

41.

Valvonta-asetuksessa ei vaadita toimittamaan selvitystä siitä, millä tavalla tiedot on kerätty ja varmennettu 12 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot koostuivat enimmäkseen käytössä olevia järjestelmiä koskevista pitkistä yleiskuvauksista, eikä niiden sisältämistä tiedoista ollut juuri hyötyä varsinaisessa arviointityössä.

Ilmoittamisvelvollisuuksien käyttöönotto on yksi niistä kysymyksistä, jotka on määrä ottaa tarkasteltavaksi valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 42. | Tietojen epäluotettavuus on mainittu yhteisön kalastuspolitiikan täytäntöönpanon valvonnasta jäsenvaltioissa vuosina 2003–2005 annetussa komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille (7).
  Tietojen heikkoon laatuun on viitattu myös vuosien 2003, 2004 ja 2005 YKP:n sääntöjen noudattamista koskevissa tulostauluissa. |
| --- | --- |

42.

Tietojen epäluotettavuus on mainittu yhteisön kalastuspolitiikan täytäntöönpanon valvonnasta jäsenvaltioissa vuosina 2003–2005 annetussa komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille (7).

Tietojen heikkoon laatuun on viitattu myös vuosien 2003, 2004 ja 2005 YKP:n sääntöjen noudattamista koskevissa tulostauluissa.

| 43. | Tietojen epämääräisyydestä komissio toteaa, että se laskee kiintiöiden ylitykset paitsi jäsenvaltioilta saatujen tietojen, myös muiden hallussaan olevien tietojen, esimerkiksi jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastuskäyntien tuloksista johdettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

43.

Tietojen epämääräisyydestä komissio toteaa, että se laskee kiintiöiden ylitykset paitsi jäsenvaltioilta saatujen tietojen, myös muiden hallussaan olevien tietojen, esimerkiksi jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastuskäyntien tuloksista johdettujen tietojen perusteella.

| 45. | Valvonta-asetusta tarkistettaessa ja muutettaessa on tarkoitus parantaa myös tietojen esitystapaa ja erittelyä. Ongelmat pystytään havaitsemaan ainoastaan tekemällä tarkastuskäyntejä, joiden aikana perustietoja analysoidaan paikan päällä, ja maihin purettujen saaliiden fyysisissä tarkastuksissa, jotka puolestaan kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle. |
| --- | --- |

45.

Valvonta-asetusta tarkistettaessa ja muutettaessa on tarkoitus parantaa myös tietojen esitystapaa ja erittelyä. Ongelmat pystytään havaitsemaan ainoastaan tekemällä tarkastuskäyntejä, joiden aikana perustietoja analysoidaan paikan päällä, ja maihin purettujen saaliiden fyysisissä tarkastuksissa, jotka puolestaan kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle.

| 46. | Tämän kysymyksen ratkaisemiseksi kalastuksen ja meriasioiden pääosasto ja Eurostat allekirjoittivat huhtikuussa 2006 yhteistoimintamuistion, jonka tarkoituksena on nimenomaan välttää eroavaisuudet kalastuksen ja meriasioiden pääosaston kiintiöseurantatietojen ja Eurostatin saalis- ja purkamistilastojen välillä.
  Komissio aikoo tutkia, voitaisiinko järjestelmää vielä parantaa ja millä tavalla. |
| --- | --- |

46.

Tämän kysymyksen ratkaisemiseksi kalastuksen ja meriasioiden pääosasto ja Eurostat allekirjoittivat huhtikuussa 2006 yhteistoimintamuistion, jonka tarkoituksena on nimenomaan välttää eroavaisuudet kalastuksen ja meriasioiden pääosaston kiintiöseurantatietojen ja Eurostatin saalis- ja purkamistilastojen välillä.

Komissio aikoo tutkia, voitaisiinko järjestelmää vielä parantaa ja millä tavalla.

| 49. | Niissä 26 tapauksessa, joissa vuoden 2005 kiintiö ylitettiin, komissio vähensi nämä ylitykset täysimääräisinä kyseisille jäsenvaltioille vuodeksi 2006 myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista. |
| --- | --- |

49.

Niissä 26 tapauksessa, joissa vuoden 2005 kiintiö ylitettiin, komissio vähensi nämä ylitykset täysimääräisinä kyseisille jäsenvaltioille vuodeksi 2006 myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista.

| 50. | Tavallisesti jäsenvaltio kieltää kalastuksen tilapäisesti heti komission tehtyä asiasta päätöksensä. Jos jäsenvaltio kuitenkin jättää toimimatta, komissio joutuu oma-aloitteisesti kieltämään kalastuksen. Tällaiset tapaukset ovat osoitus siitä, että komission tarkastajien valtuuksia kerätä vapaasti todisteita jäsenvaltioissa on tarpeen laajentaa. Komission tarkastajien valtuudet ovat kuitenkin edelleen rajalliset. Lisätoimet ovat siis tarpeen, ja komissio pitää tätä kiireellisenä kysymyksenä, jota on aiheellista käsitellä valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

50.

Tavallisesti jäsenvaltio kieltää kalastuksen tilapäisesti heti komission tehtyä asiasta päätöksensä. Jos jäsenvaltio kuitenkin jättää toimimatta, komissio joutuu oma-aloitteisesti kieltämään kalastuksen. Tällaiset tapaukset ovat osoitus siitä, että komission tarkastajien valtuuksia kerätä vapaasti todisteita jäsenvaltioissa on tarpeen laajentaa. Komission tarkastajien valtuudet ovat kuitenkin edelleen rajalliset. Lisätoimet ovat siis tarpeen, ja komissio pitää tätä kiireellisenä kysymyksenä, jota on aiheellista käsitellä valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 51. | Komissio hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia pakkokeinoja, myös määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä ja kalastuskieltoja. Lisäksi komission tarkastusyksikkö on mukauttanut strategiaansa niin, että sen painopiste kohdistuu purkamistietojen analysointiin ja fyysisiä tarkastuksia koskeviin raportteihin.
  Jotta komissio pystyisi paremmin tarkastamaan tietoja, kalastuksen ja meriasioiden pääosasto on pyytänyt Yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) kehittämään keinoja tietovirheiden havaitsemiseen nykyistä kehittyneemmillä tietojen analyysitekniikoilla. Petoksia on kuitenkin hyvin vaikea havaita analysoimalla pelkkiä koostettuja tietokantoja. |
| --- | --- |

51.

Komissio hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia pakkokeinoja, myös määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä ja kalastuskieltoja. Lisäksi komission tarkastusyksikkö on mukauttanut strategiaansa niin, että sen painopiste kohdistuu purkamistietojen analysointiin ja fyysisiä tarkastuksia koskeviin raportteihin.

Jotta komissio pystyisi paremmin tarkastamaan tietoja, kalastuksen ja meriasioiden pääosasto on pyytänyt Yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) kehittämään keinoja tietovirheiden havaitsemiseen nykyistä kehittyneemmillä tietojen analyysitekniikoilla. Petoksia on kuitenkin hyvin vaikea havaita analysoimalla pelkkiä koostettuja tietokantoja.

| 52. | Itse asiassa tämän kertomuksen aiheena olevat puutteet on havaittu juuri komission tarkastajien tekemien tarkastusten ansiosta, ja niiden perusteella jäsenvaltioiden laiminlyönteihin on pystytty puuttumaan.
  Kansallisissa tarkastusjärjestelmissä todettuja puutteita käsitellään määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä tai muilla toimilla. |
| --- | --- |

52.

Itse asiassa tämän kertomuksen aiheena olevat puutteet on havaittu juuri komission tarkastajien tekemien tarkastusten ansiosta, ja niiden perusteella jäsenvaltioiden laiminlyönteihin on pystytty puuttumaan.

Kansallisissa tarkastusjärjestelmissä todettuja puutteita käsitellään määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä tai muilla toimilla.

| 53. | Komissio on lähestynyt tätä kysymystä laatimalla yksityiskohtaiset erityissäännöt, joita sovelletaan hoito- ja elvyttämissuunnitelmiin sekä tiettyihin kalastusalueisiin ja kalastustyyppeihin.
  Komissio on tarpeen mukaan laatinut jäsenvaltioille luettelot kuhunkin tarkastustyyppiin sovellettavista vähimmäisvaatimuksista ja ehdottanut suuntaviivoja niiden noudatettaviksi. Komissio katsoo kuitenkin aiheelliseksi määritellä tarkastusmenettelyjä varten tiettyjä yleisiä sääntöjä (tarkastusraportin muoto, tarkastusmenettely, ohjeet rikkomusten seurannasta), joilla turvataan tehokkaasti tasavertaiset toimintamahdollisuudet. Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto voisi toimivaltansa rajoissa auttaa tässä hankkeessa. Komission aloitteesta samankaltaisia järjestelyjä on jo otettu käyttöön tiettyjen alueellisten kalastusjärjestöjen tasolla. |
| --- | --- |

53.

Komissio on lähestynyt tätä kysymystä laatimalla yksityiskohtaiset erityissäännöt, joita sovelletaan hoito- ja elvyttämissuunnitelmiin sekä tiettyihin kalastusalueisiin ja kalastustyyppeihin.

Komissio on tarpeen mukaan laatinut jäsenvaltioille luettelot kuhunkin tarkastustyyppiin sovellettavista vähimmäisvaatimuksista ja ehdottanut suuntaviivoja niiden noudatettaviksi. Komissio katsoo kuitenkin aiheelliseksi määritellä tarkastusmenettelyjä varten tiettyjä yleisiä sääntöjä (tarkastusraportin muoto, tarkastusmenettely, ohjeet rikkomusten seurannasta), joilla turvataan tehokkaasti tasavertaiset toimintamahdollisuudet. Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto voisi toimivaltansa rajoissa auttaa tässä hankkeessa. Komission aloitteesta samankaltaisia järjestelyjä on jo otettu käyttöön tiettyjen alueellisten kalastusjärjestöjen tasolla.

| 55. | Nykyinen järjestely perustuu jäsenvaltioiden velvollisuuteen perustaa tehokas valvontajärjestelmä.
  Komissio katsoo, että mahdollisuudet yhteisten sääntöjen kehittämiseen ovat rajalliset, koska yhteisiä tekijöitä ei ole.
  Lisäksi, kuten vastauksessa 53 kohtaan huomautetaan, yksityiskohtaisten sääntöjen puuttuminen ei poista jäsenvaltioiden velvollisuutta tehokkaan valvontajärjestelmän kehittämiseen. |
| --- | --- |

55.

Nykyinen järjestely perustuu jäsenvaltioiden velvollisuuteen perustaa tehokas valvontajärjestelmä.

Komissio katsoo, että mahdollisuudet yhteisten sääntöjen kehittämiseen ovat rajalliset, koska yhteisiä tekijöitä ei ole.

Lisäksi, kuten vastauksessa 53 kohtaan huomautetaan, yksityiskohtaisten sääntöjen puuttuminen ei poista jäsenvaltioiden velvollisuutta tehokkaan valvontajärjestelmän kehittämiseen.

| 57. | Tarkastukset ovat antaneet komissiolle hyvän käsityksen tiettyjen säännösten soveltamisesta ja tarkastus- ja seurantajärjestelmien toiminnasta jäsenvaltioissa, ja itse asiassa juuri niiden ansiosta komissio on pystynyt paljastamaan keskeisiä heikkouksia jäsenvaltioissa.
  Vaikka komissio pyrkii keskittämään resurssinsa tapauksiin, joihin liittyy erityisen suuri riski, se on myös suorittanut yleisiä arviointeja horisontaalisissa tarkastusohjelmissa, jotka ovat koskeneet saalistietojen ilmoittamista (vuosina 2005 ja 2006), markkinalainsäädäntöä (vuonna 2004), saaliiden purkamista kolmansien maiden aluksista (vuonna 2005), alusten satelliittiseurantajärjestelmän täytäntöönpanoa (vuosina 2004 ja 2006) ja syvänmerenkalastusta EU:n vesillä (vuosina 2005 ja 2006).
  Lisäksi komissio on vuodesta 2004 lähtien käyttänyt säännöllisesti kysely- ja arviointilomakkeita jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien arvioimisessa etenkin äskettäin käyttöön otettujen sääntöjen noudattamisen ja yksittäisten tarkastusten laadun osalta. Se on myös määrittänyt sääntöjen noudattamista kuvaavia indikaattoreita (tarkastusten tehokkuus ja laatu) ja käyttänyt niitä rikkomisesta johtuvissa menettelyissä arvioidessaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet YKP:n sääntöjä. |
| --- | --- |

57.

Tarkastukset ovat antaneet komissiolle hyvän käsityksen tiettyjen säännösten soveltamisesta ja tarkastus- ja seurantajärjestelmien toiminnasta jäsenvaltioissa, ja itse asiassa juuri niiden ansiosta komissio on pystynyt paljastamaan keskeisiä heikkouksia jäsenvaltioissa.

Vaikka komissio pyrkii keskittämään resurssinsa tapauksiin, joihin liittyy erityisen suuri riski, se on myös suorittanut yleisiä arviointeja horisontaalisissa tarkastusohjelmissa, jotka ovat koskeneet saalistietojen ilmoittamista (vuosina 2005 ja 2006), markkinalainsäädäntöä (vuonna 2004), saaliiden purkamista kolmansien maiden aluksista (vuonna 2005), alusten satelliittiseurantajärjestelmän täytäntöönpanoa (vuosina 2004 ja 2006) ja syvänmerenkalastusta EU:n vesillä (vuosina 2005 ja 2006).

Lisäksi komissio on vuodesta 2004 lähtien käyttänyt säännöllisesti kysely- ja arviointilomakkeita jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien arvioimisessa etenkin äskettäin käyttöön otettujen sääntöjen noudattamisen ja yksittäisten tarkastusten laadun osalta. Se on myös määrittänyt sääntöjen noudattamista kuvaavia indikaattoreita (tarkastusten tehokkuus ja laatu) ja käyttänyt niitä rikkomisesta johtuvissa menettelyissä arvioidessaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet YKP:n sääntöjä.

| 59. | Komissio on valmistellut tietyille kalastuksille vertailuarvoja ja prioriteetteja, jotka on aiemmin havaittu tehokkaiksi.
  Muita tämänsuuntaisia aloitteita pohditaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

59.

Komissio on valmistellut tietyille kalastuksille vertailuarvoja ja prioriteetteja, jotka on aiemmin havaittu tehokkaiksi.

Muita tämänsuuntaisia aloitteita pohditaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 60. | Komissio on äskeittäin (8) ryhtynyt toimiin vahvistaakseen tätä tarkoitusta varten vertailuarvoja, kuten selitetään vastauksessa 59 kohtaan.
  Lisäksi se on laatinut jäsenvaltioille ohjeet tarkastuksen vähimmäisvaatimusten määrittelyyn tarkastustyypeittäin. Jäsenvaltiot ovat arvostaneet näitä aloitteita.
  Valvonta-asetusta tarkistettaessa ja muutettaessa on hyvä tilaisuus sisällyttää nämä vaatimukset YKP:tä koskevaan lainsäädäntöön. Lisäksi jäsenvaltioiden on edelleen tarpeen jatkaa keskinäistä yhteistyötään. Erityisesti yhteisön kalastuksenvalvontaviraston odotetaan toimivan tältä osin keskeisessä roolissa. |
| --- | --- |

60.

Komissio on äskeittäin (8) ryhtynyt toimiin vahvistaakseen tätä tarkoitusta varten vertailuarvoja, kuten selitetään vastauksessa 59 kohtaan.

Lisäksi se on laatinut jäsenvaltioille ohjeet tarkastuksen vähimmäisvaatimusten määrittelyyn tarkastustyypeittäin. Jäsenvaltiot ovat arvostaneet näitä aloitteita.

Valvonta-asetusta tarkistettaessa ja muutettaessa on hyvä tilaisuus sisällyttää nämä vaatimukset YKP:tä koskevaan lainsäädäntöön. Lisäksi jäsenvaltioiden on edelleen tarpeen jatkaa keskinäistä yhteistyötään. Erityisesti yhteisön kalastuksenvalvontaviraston odotetaan toimivan tältä osin keskeisessä roolissa.

| 61. | Siltä osin, onko ruuman sisältö suotavaa tarkastaa saaliin purkamisen päätyttyä, komissio toteaa, että se pitää tätä menettelyä osana täysimääräistä tarkastusta. Tämä lähestymistapa on sisältynyt myös pelagisten lajien kalastusta koskevaan lainsäädäntöön vuodesta 2005 ja sisältyy Itämerellä harjoitettavaa kalastusta koskevaan lainsäädäntöön vuodesta 2008 lähtien. Ks. myös vastaukset 60 ja 62 kohtaan. |
| --- | --- |

61.

Siltä osin, onko ruuman sisältö suotavaa tarkastaa saaliin purkamisen päätyttyä, komissio toteaa, että se pitää tätä menettelyä osana täysimääräistä tarkastusta. Tämä lähestymistapa on sisältynyt myös pelagisten lajien kalastusta koskevaan lainsäädäntöön vuodesta 2005 ja sisältyy Itämerellä harjoitettavaa kalastusta koskevaan lainsäädäntöön vuodesta 2008 lähtien. Ks. myös vastaukset 60 ja 62 kohtaan.

| 62. | Komissio on seurannut tätä kysymystä järjestelmällisesti jo vuosia, kunnes se lopulta laati tehokkaan tarkastustoiminnan yleiset periaatteet vuonna 2007.
  Komissio kuitenkin huomauttaa, että jäsenvaltioiden välillä on eroja ja että muutamat niistä ovat laatineet menettelyohjeita tarkastajilleen.
  Monivuotisissa elvyttämis- ja hoitosuunnitelmissa on otettu käyttöön tarkastuksen vertailuarvoja mm. Pohjanmeren ja Itämeren turskakannan, tonnikalan ja grönlanninpallaksen elvyttämisohjelmissa. |
| --- | --- |

62.

Komissio on seurannut tätä kysymystä järjestelmällisesti jo vuosia, kunnes se lopulta laati tehokkaan tarkastustoiminnan yleiset periaatteet vuonna 2007.

Komissio kuitenkin huomauttaa, että jäsenvaltioiden välillä on eroja ja että muutamat niistä ovat laatineet menettelyohjeita tarkastajilleen.

Monivuotisissa elvyttämis- ja hoitosuunnitelmissa on otettu käyttöön tarkastuksen vertailuarvoja mm. Pohjanmeren ja Itämeren turskakannan, tonnikalan ja grönlanninpallaksen elvyttämisohjelmissa.

| 63. | Komissio aloitti keskustelut yksittäisten tarkastusten dokumentoimisesta jo vuonna 2005 ja jatkoi niitä vuonna 2006 Ranskaa vastaan asiassa C-304/02 annetun tuomion yhteydessä.
  Kuten komissio on joissakin tiedonannoissaan ilmoittanut (esim. tiedonanto YKP:n sääntöjen vakavista rikkomisista (9)), se aikoo perustaa tietokannan, johon kootaan kaikki tarkastusraportit, ja se aloitti asiaa koskevat keskustelut jäsenvaltioiden kanssa keväällä 2007. |
| --- | --- |

63.

Komissio aloitti keskustelut yksittäisten tarkastusten dokumentoimisesta jo vuonna 2005 ja jatkoi niitä vuonna 2006 Ranskaa vastaan asiassa C-304/02 annetun tuomion yhteydessä.

Kuten komissio on joissakin tiedonannoissaan ilmoittanut (esim. tiedonanto YKP:n sääntöjen vakavista rikkomisista (9)), se aikoo perustaa tietokannan, johon kootaan kaikki tarkastusraportit, ja se aloitti asiaa koskevat keskustelut jäsenvaltioiden kanssa keväällä 2007.

| 64. | Komissio odottaa yhteisön uuden kalastuksenvalvontaviraston parantavan merkittävästi avoimuutta ja yhdenmukaisuutta ja koordinoivan yhteisten käytäntöjen laatimista yhteiskäyttösuunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

64.

Komissio odottaa yhteisön uuden kalastuksenvalvontaviraston parantavan merkittävästi avoimuutta ja yhdenmukaisuutta ja koordinoivan yhteisten käytäntöjen laatimista yhteiskäyttösuunnitelmien mukaisesti.

| 65. | Komission mielestä tarkastustehtäviä ja -raportteja koskevien vaatimusten standardoiminen helpottaisi kalastukseen kohdistuvien tarkastusten laadunvalvontaa. Se aikoo paneutua tähän kysymykseen kiireellisesti valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

65.

Komission mielestä tarkastustehtäviä ja -raportteja koskevien vaatimusten standardoiminen helpottaisi kalastukseen kohdistuvien tarkastusten laadunvalvontaa. Se aikoo paneutua tähän kysymykseen kiireellisesti valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 66.–67. | Komissio pitää tätä hyvänä esimerkkinä parhaista käytännöistä ja aikoo tarkastella asiaa valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

66.–67.

Komissio pitää tätä hyvänä esimerkkinä parhaista käytännöistä ja aikoo tarkastella asiaa valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 68. | Jonkin verran edistystä on tapahtunut sen jälkeen, kun tilitarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit kyseisiin jäsenvaltioihin. Kaksi tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista neljästä jäsenvaltiosta (Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska) on jo ottanut käyttöön tällaisen järjestelmän. |
| --- | --- |

68.

Jonkin verran edistystä on tapahtunut sen jälkeen, kun tilitarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit kyseisiin jäsenvaltioihin. Kaksi tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista neljästä jäsenvaltiosta (Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska) on jo ottanut käyttöön tällaisen järjestelmän.

| 73. | Tarkastusten määrää ja ulottuvuutta arvioitaessa tulisi ottaa huomioon vain ne tarkastukset, jotka täyttävät laadulliset vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

73.

Tarkastusten määrää ja ulottuvuutta arvioitaessa tulisi ottaa huomioon vain ne tarkastukset, jotka täyttävät laadulliset vähimmäisvaatimukset.

| 77. | Ks. vastaus 63 kohtaan. |
| --- | --- |

77.

Ks. vastaus 63 kohtaan.

| 78. | Yhä useampi jäsenvaltio tarjoaa nykyisin tarkastajilleen mahdollisuuden tietojen tosiaikaiseen käyttöön työpaikaltaan käsin. Tilanne on kuitenkin edelleen epätyydyttävä, ja sen vuoksi VMS-tietojen saaminen käyttöön on yksi komission prioriteeteista. |
| --- | --- |

78.

Yhä useampi jäsenvaltio tarjoaa nykyisin tarkastajilleen mahdollisuuden tietojen tosiaikaiseen käyttöön työpaikaltaan käsin. Tilanne on kuitenkin edelleen epätyydyttävä, ja sen vuoksi VMS-tietojen saaminen käyttöön on yksi komission prioriteeteista.

| 79.–81. | Yhä useammat jäsenvaltiot ovat alkaneet soveltaa riskianalyysimenetelmiä niukkojen resurssien käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

79.–81.

Yhä useammat jäsenvaltiot ovat alkaneet soveltaa riskianalyysimenetelmiä niukkojen resurssien käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaasti.

| 82. | Saalistietoja on todellakin tärkeää verrata jäsenvaltioissa muihin tarkoituksiin (verotus-, tulli- ja/tai muu) kerättyihin tietoihin, ja komissio suhtautuu myönteisesti kaikkiin tämänsuuntaisiin toimenpiteisiin. Vertailuja on kuitenkin tehtävä varovasti ja niissä on otettava asianmukaisesti huomioon, että kyseiset tiedot on kerätty aivan eri käyttöön (tietojen vertailukelpoisuuden aiheuttamat ongelmat ja tietosuojavaatimukset). |
| --- | --- |

82.

Saalistietoja on todellakin tärkeää verrata jäsenvaltioissa muihin tarkoituksiin (verotus-, tulli- ja/tai muu) kerättyihin tietoihin, ja komissio suhtautuu myönteisesti kaikkiin tämänsuuntaisiin toimenpiteisiin. Vertailuja on kuitenkin tehtävä varovasti ja niissä on otettava asianmukaisesti huomioon, että kyseiset tiedot on kerätty aivan eri käyttöön (tietojen vertailukelpoisuuden aiheuttamat ongelmat ja tietosuojavaatimukset).

| 83. | Tarkastusorganisaatioiden vaihtelevuus voi tosiaan kasvattaa riskejä, ja komissio on jo korostanut tätä ongelmaa useissa eri yhteyksissä (10). EY:n perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti itse määritellä omat hallintorakenteensa. |
| --- | --- |

83.

Tarkastusorganisaatioiden vaihtelevuus voi tosiaan kasvattaa riskejä, ja komissio on jo korostanut tätä ongelmaa useissa eri yhteyksissä (10). EY:n perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti itse määritellä omat hallintorakenteensa.

| 84.–85. | Komissio otti vuoden 2007 alussa käyttöön vakiomallin, jota käytetään tarkastustoimintaa koskevien tilastotietojen raportoinnissa. Lisäksi voitaisiin soveltaa indikaattoreita niin, että toiminnan arvioinnissa olisi indikaattorina tarkastajien määrä; tulosten arviointi voisi perustua esimerkiksi VMS-lähetysten puutteiden määrään, tiedonkeruujärjestelmissä ilmoitettujen viipeiden määrään, aluspäiväkirjojen, purkamisilmoitusten ja VMS-tietojen vastaavuuteen jne. |
| --- | --- |

84.–85.

Komissio otti vuoden 2007 alussa käyttöön vakiomallin, jota käytetään tarkastustoimintaa koskevien tilastotietojen raportoinnissa. Lisäksi voitaisiin soveltaa indikaattoreita niin, että toiminnan arvioinnissa olisi indikaattorina tarkastajien määrä; tulosten arviointi voisi perustua esimerkiksi VMS-lähetysten puutteiden määrään, tiedonkeruujärjestelmissä ilmoitettujen viipeiden määrään, aluspäiväkirjojen, purkamisilmoitusten ja VMS-tietojen vastaavuuteen jne.

| 86.–87. | Komissio uskoo yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen parantavan tilannetta.
  Kalastuksenvalvontavirastolla on valtuudet toiminnallisen yhteistyön järjestämiseen jäsenvaltioiden välillä laatimalla yhteiskäyttösuunnitelmia tiettyjen valvonta- ja tarkastussuunnitelmien toteuttamiseksi. Viraston on muun muassa arvioitava, onko käytettävissä riittävästi kansallisia valvonta- ja tarkastusresursseja. Lisäksi sen kuuluu huolehtia koordinoinnista, jotta näitä resursseja käytetään järkevästi. Sen tehtävänä on myös avustaa jäsenvaltioita tarkastustapojen ja -menettelyjen yhdenmukaistamisessa. Näin valvonta- ja tarkastustoiminnan pitäisi parantua sekä määrällisesti että laadullisesti. Viraston valtuuksien laajentaminen saattaisi tuoda lisäparannuksia tilanteeseen. |
| --- | --- |

86.–87.

Komissio uskoo yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisen parantavan tilannetta.

Kalastuksenvalvontavirastolla on valtuudet toiminnallisen yhteistyön järjestämiseen jäsenvaltioiden välillä laatimalla yhteiskäyttösuunnitelmia tiettyjen valvonta- ja tarkastussuunnitelmien toteuttamiseksi. Viraston on muun muassa arvioitava, onko käytettävissä riittävästi kansallisia valvonta- ja tarkastusresursseja. Lisäksi sen kuuluu huolehtia koordinoinnista, jotta näitä resursseja käytetään järkevästi. Sen tehtävänä on myös avustaa jäsenvaltioita tarkastustapojen ja -menettelyjen yhdenmukaistamisessa. Näin valvonta- ja tarkastustoiminnan pitäisi parantua sekä määrällisesti että laadullisesti. Viraston valtuuksien laajentaminen saattaisi tuoda lisäparannuksia tilanteeseen.

| 88. | Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa ”Jäsenvaltioiden raportit käyttäytymistavoista, joilla rikottiin vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä” (11) kehotettiin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön seuraamusjärjestelmä, jolla on pelotusvaikutusta, sekä muuttamaan tarvittaessa lainsäädäntöään siten, että seuraamuksilla olisi ennalta ehkäisevä vaikutus. |
| --- | --- |

88.

Neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa ”Jäsenvaltioiden raportit käyttäytymistavoista, joilla rikottiin vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä” (11) kehotettiin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön seuraamusjärjestelmä, jolla on pelotusvaikutusta, sekä muuttamaan tarvittaessa lainsäädäntöään siten, että seuraamuksilla olisi ennalta ehkäisevä vaikutus.

| 92. | Toiminnan parempi integrointi ja yhtenäistäminen yhteisön tasolla tuottaisi varmasti sellaista lisäarvoa, joka houkuttelisi jäsenvaltioita tehostamaan seuraamusjärjestelmien soveltamista. Tältä osin komissio tutkii parhaillaan, voisiko se sisällyttää uusiin LIS-kalastusta (laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus) koskeviin aloitteisiinsa yhdenmukaistettuja seuraamuksia, joita sovellettaisiin joihinkin tiettyihin LIS-rikkomuksiin. Komissiolla on tilaisuus käsitellä tätä asiaa myös valvonta-asetuksen tulevan tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

92.

Toiminnan parempi integrointi ja yhtenäistäminen yhteisön tasolla tuottaisi varmasti sellaista lisäarvoa, joka houkuttelisi jäsenvaltioita tehostamaan seuraamusjärjestelmien soveltamista. Tältä osin komissio tutkii parhaillaan, voisiko se sisällyttää uusiin LIS-kalastusta (laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus) koskeviin aloitteisiinsa yhdenmukaistettuja seuraamuksia, joita sovellettaisiin joihinkin tiettyihin LIS-rikkomuksiin. Komissiolla on tilaisuus käsitellä tätä asiaa myös valvonta-asetuksen tulevan tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 93. | Ennen kuin seuraamusluetteloa koskeva ehdotus voidaan laatia, on ensin parannettava jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1447/1999 mukaisesti toimittamien vakavia rikkomisia koskevien tietojen yhtenäisyyttä ja perehdyttävä tarkemmin kyseisiin rikkomisiin. Kuten 92 kohtaan annetussa vastauksessa todetaan, komissio aikoo lähiaikoina tarttua tähän kysymykseen. |
| --- | --- |

93.

Ennen kuin seuraamusluetteloa koskeva ehdotus voidaan laatia, on ensin parannettava jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1447/1999 mukaisesti toimittamien vakavia rikkomisia koskevien tietojen yhtenäisyyttä ja perehdyttävä tarkemmin kyseisiin rikkomisiin. Kuten 92 kohtaan annetussa vastauksessa todetaan, komissio aikoo lähiaikoina tarttua tähän kysymykseen.

| 95. | Määräysten rikkomista koskevat menettelyt eivät suinkaan ole jääneet tuloksettomiksi. Komissio on aloittanut tällaisia menettelyjä jo useita jäsenvaltioita vastaan. Asiassa C-304/02 annetun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen menettelyn kohteena olevat jäsenvaltiot ovat alkaneet ryhtyä tiukkoihin toimenpiteisiin kyetäkseen paremmin noudattamaan velvoitteitaan.
  Rikkomisesta johtuvien menettelyjen lisäksi asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 annetaan komissiolle valtuudet toteuttaa ehkäiseviä toimenpiteitä ja kieltää kalastustoiminta, jos se katsoo jäsenvaltion kiintiön kokonaan käytetyksi, sekä peruuttaa väliaikaisesti yhteisön rahoitustuki. |
| --- | --- |

95.

Määräysten rikkomista koskevat menettelyt eivät suinkaan ole jääneet tuloksettomiksi. Komissio on aloittanut tällaisia menettelyjä jo useita jäsenvaltioita vastaan. Asiassa C-304/02 annetun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen menettelyn kohteena olevat jäsenvaltiot ovat alkaneet ryhtyä tiukkoihin toimenpiteisiin kyetäkseen paremmin noudattamaan velvoitteitaan.

Rikkomisesta johtuvien menettelyjen lisäksi asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 annetaan komissiolle valtuudet toteuttaa ehkäiseviä toimenpiteitä ja kieltää kalastustoiminta, jos se katsoo jäsenvaltion kiintiön kokonaan käytetyksi, sekä peruuttaa väliaikaisesti yhteisön rahoitustuki.

| 96.–97. | Jäsenvaltioita vastaan käynnistettyjä määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä rajoittavat EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan määräykset. Rikkomismenettelyjen aineellisten tavoitteiden ja menettelyvaiheiden muuttaminen edellyttäisi asiaa koskevien perustamissopimuksen määräysten tarkistamista.
  Komission toimintatavat määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä muotoutuvat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kehityksen mukaan. Komissiolla on rikkomismenettelyissä todistustaakka, jonka merkitys on erityisen oleellinen silloin, kun jäsenvaltion syyksi väitetty rikkominen koskee jotakin tiettyä hallintotapaa. Siinä tapauksessa on ratkaisevaa osoittaa, että rikkominen on ollut sekä yleistä että jatkuvaa. Tämä edellyttää komission puolelta sitä, että se kerää jatkuvasti pätevää todistusaineistoa. |
| --- | --- |

96.–97.

Jäsenvaltioita vastaan käynnistettyjä määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä rajoittavat EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan määräykset. Rikkomismenettelyjen aineellisten tavoitteiden ja menettelyvaiheiden muuttaminen edellyttäisi asiaa koskevien perustamissopimuksen määräysten tarkistamista.

Komission toimintatavat määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä muotoutuvat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kehityksen mukaan. Komissiolla on rikkomismenettelyissä todistustaakka, jonka merkitys on erityisen oleellinen silloin, kun jäsenvaltion syyksi väitetty rikkominen koskee jotakin tiettyä hallintotapaa. Siinä tapauksessa on ratkaisevaa osoittaa, että rikkominen on ollut sekä yleistä että jatkuvaa. Tämä edellyttää komission puolelta sitä, että se kerää jatkuvasti pätevää todistusaineistoa.

| 99. | Asian C-304/02 käsittelyssä korostui, miten vaikeaa on löytää asianmukaisia todistuskeinoja silloin, kun riita koskee jotakin jäsenvaltion noudattamaa hallintotapaa, ja juuri komission vaivannäkö sai aikaan sen, että sakko oli tässä tapauksessa paljon suurempi kuin yhdessäkään niistä viidestä aikaisemmasta oikeustapauksesta, joissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomioita EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

99.

Asian C-304/02 käsittelyssä korostui, miten vaikeaa on löytää asianmukaisia todistuskeinoja silloin, kun riita koskee jotakin jäsenvaltion noudattamaa hallintotapaa, ja juuri komission vaivannäkö sai aikaan sen, että sakko oli tässä tapauksessa paljon suurempi kuin yhdessäkään niistä viidestä aikaisemmasta oikeustapauksesta, joissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomioita EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan perusteella.

| 101. | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 26 artiklassa säädetyt ehkäisevät toimenpiteet ovat ainoastaan väliaikaisia ja niitä voidaan määrätä vain rajoitetuksia ajaksi (enintään 6 kuukaudeksi). Tämä tarkoittaa, että niihin voidaan turvautua vain poikkeustilanteissa. |
| --- | --- |

101.

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 26 artiklassa säädetyt ehkäisevät toimenpiteet ovat ainoastaan väliaikaisia ja niitä voidaan määrätä vain rajoitetuksia ajaksi (enintään 6 kuukaudeksi). Tämä tarkoittaa, että niihin voidaan turvautua vain poikkeustilanteissa.

| 102. | Ylitykset on vuodesta 1996 lähtien vähennetty vuosittain tulevista kalastusmahdollisuuksista soveltamalla asetusta (EY) N:o 847/96, jossa vahvistetaan edellytykset suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen. Tavallisesti kiintiöiden ylitykset havaitaan jo samana tai viimeistään seuraavana vuonna, ja sen vuoksi lisätoimiin ei ole ollut tarvetta.
  Vuonna 2007 kaksi jäsenvaltiota kuitenkin ilmoitti komissiolle ensimmäisen kerran kansallisen tarkastuksen jälkeen, että suuria määriä vuosina 2001–2004 maihin purettuja saaliita oli jätetty kirjaamatta. Koska asetuksessa (EY) N:o 847/96 ei ollut varauduttu tämänkaltaisten ”historiallisten” ylitysten vähennyksiin, komission oli annettava asiasta tilapäinen asetus. Asetuksessa (12) säädetty ratkaisu perustuu arvioon alkuperäisen asetuksen biologisista ja sosiaalis-taloudellisista seurauksista.
  Tilanteen korjaamiseksi neuvosto pyysi 11. ja 12. kesäkuuta 2007 pitämässään kokouksessa komissiota laatimaan EU:n valvonta-asetusten tulevan tarkistuksen yhteydessä periaatteet, joita sovellettaisiin aina, kun tämänkaltaisia ylityksiä tulee ilmi jossakin EU:n kalastuksessa. |
| --- | --- |

102.

Ylitykset on vuodesta 1996 lähtien vähennetty vuosittain tulevista kalastusmahdollisuuksista soveltamalla asetusta (EY) N:o 847/96, jossa vahvistetaan edellytykset suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen. Tavallisesti kiintiöiden ylitykset havaitaan jo samana tai viimeistään seuraavana vuonna, ja sen vuoksi lisätoimiin ei ole ollut tarvetta.

Vuonna 2007 kaksi jäsenvaltiota kuitenkin ilmoitti komissiolle ensimmäisen kerran kansallisen tarkastuksen jälkeen, että suuria määriä vuosina 2001–2004 maihin purettuja saaliita oli jätetty kirjaamatta. Koska asetuksessa (EY) N:o 847/96 ei ollut varauduttu tämänkaltaisten ”historiallisten” ylitysten vähennyksiin, komission oli annettava asiasta tilapäinen asetus. Asetuksessa (12) säädetty ratkaisu perustuu arvioon alkuperäisen asetuksen biologisista ja sosiaalis-taloudellisista seurauksista.

Tilanteen korjaamiseksi neuvosto pyysi 11. ja 12. kesäkuuta 2007 pitämässään kokouksessa komissiota laatimaan EU:n valvonta-asetusten tulevan tarkistuksen yhteydessä periaatteet, joita sovellettaisiin aina, kun tämänkaltaisia ylityksiä tulee ilmi jossakin EU:n kalastuksessa.

| 103. | Nykyisessä YKP:tä koskevassa lainsäädännössä annetaan komissiolle ainoastaan valtuudet peruuttaa väliaikaisesti yhteisön rahoitustuki, jos jäsenvaltio ei noudata kalastuskapasiteettia koskevia sääntöjä. Tällaisia toimenpiteitä kannattaisi komission mielestä laajentaa, ja se aikookin tutkia, olisiko tämänsuuntaisia ehdotuksia mahdollista esittää valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

103.

Nykyisessä YKP:tä koskevassa lainsäädännössä annetaan komissiolle ainoastaan valtuudet peruuttaa väliaikaisesti yhteisön rahoitustuki, jos jäsenvaltio ei noudata kalastuskapasiteettia koskevia sääntöjä. Tällaisia toimenpiteitä kannattaisi komission mielestä laajentaa, ja se aikookin tutkia, olisiko tämänsuuntaisia ehdotuksia mahdollista esittää valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 104. | Jäsenvaltioiden vastuulla on valvoa, että tuensaajat noudattavat YKP:n sääntöjä. Päätettäessä kalatalousalaa koskevia rakennerahaston ohjelmia (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 mukaisesti) komission tehtävänä on valvoa, että jäsenvaltiot ovat panneet ohjelmat asianmukaisesti täytäntöön, ja jos sääntöjenvastaisuuksia ilmenee, periä takaisin aiheettomasti maksetut yhteisön varat. |
| --- | --- |

104.

Jäsenvaltioiden vastuulla on valvoa, että tuensaajat noudattavat YKP:n sääntöjä. Päätettäessä kalatalousalaa koskevia rakennerahaston ohjelmia (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 mukaisesti) komission tehtävänä on valvoa, että jäsenvaltiot ovat panneet ohjelmat asianmukaisesti täytäntöön, ja jos sääntöjenvastaisuuksia ilmenee, periä takaisin aiheettomasti maksetut yhteisön varat.

| 105. | Useissa jäsenvaltioissa on tapahtunut todellisia parannuksia erityisesti pelagisten lajien kalastuksenvalvonnassa ja kolmansien maiden alusten valvonnassa satamavaltioissa. |
| --- | --- |

105.

Useissa jäsenvaltioissa on tapahtunut todellisia parannuksia erityisesti pelagisten lajien kalastuksenvalvonnassa ja kolmansien maiden alusten valvonnassa satamavaltioissa.

| 106. | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 27 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden tutustua tarkastusraportteihin ja esittää huomautuksensa tarkastuskäynnin tuloksista.
  Lisäksi on tarkoitus järjestää niin, että tarkastusraportteja toimitettaessa kyseistä jäsenvaltiota pyydetään ilmoittamaan komissiolle, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

106.

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 27 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden tutustua tarkastusraportteihin ja esittää huomautuksensa tarkastuskäynnin tuloksista.

Lisäksi on tarkoitus järjestää niin, että tarkastusraportteja toimitettaessa kyseistä jäsenvaltiota pyydetään ilmoittamaan komissiolle, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa puutteiden korjaamiseksi.

| 107. | EU:n kalastuslaivaston kapasiteetti ei ole tasapainossa saatavilla olevien kalavarojen kanssa, tosin jäsenvaltioiden välillä on tässä suhteessa suuria eroja. Komissio aikoo tehostaa pyrkimyksiään parantaa jäsenvaltioiden liikakapasiteetin arviointia ja kehottaa niitä mukauttamaan kapasiteettinsa kalastusmahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

107.

EU:n kalastuslaivaston kapasiteetti ei ole tasapainossa saatavilla olevien kalavarojen kanssa, tosin jäsenvaltioiden välillä on tässä suhteessa suuria eroja. Komissio aikoo tehostaa pyrkimyksiään parantaa jäsenvaltioiden liikakapasiteetin arviointia ja kehottaa niitä mukauttamaan kapasiteettinsa kalastusmahdollisuuksiin.

| 111. | Saalismäärien vaikutusten arvioinnissa on edistytty, sillä saatavilla on entistä enemmän tietoja ja lausuntoja TAC-määriä koskevien päätösten ekologisista, sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista. Komission panostus tiedonkeruuseen ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean yhä tiiviimpi osallistuminen ovat osaltaan tuomassa parannuksia tilanteeseen. Erityisesti uudella tiedonkeruuasetuksella pystytään korjaamaan merkittävästi tietojen määrällisiä ja laadullisia puutteita, jotka johtuvat jäsenvaltioilta saatujen tietojen vaillinaisuudesta. |
| --- | --- |

111.

Saalismäärien vaikutusten arvioinnissa on edistytty, sillä saatavilla on entistä enemmän tietoja ja lausuntoja TAC-määriä koskevien päätösten ekologisista, sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista. Komission panostus tiedonkeruuseen ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean yhä tiiviimpi osallistuminen ovat osaltaan tuomassa parannuksia tilanteeseen. Erityisesti uudella tiedonkeruuasetuksella pystytään korjaamaan merkittävästi tietojen määrällisiä ja laadullisia puutteita, jotka johtuvat jäsenvaltioilta saatujen tietojen vaillinaisuudesta.

| 113. | Yleinen lähestymistapa kalastuskapasiteettiin on muuttunut. Nykyisessä sääntelyjärjestelmässä kalastuskapasiteetin hallinta perustuu laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevaan järjestelyyn, jossa jäsenvaltioiden laivastojen kapasiteetti jäädytetään 1. tammikuuta 2003 (ja unioniin myöhemmin liittyneiden jäsenvaltioiden osalta näiden liittymispäivänä) vallinneelle tasolle. Myös pitkän aikavälin suunnitelmat ja pyyntiponnistuksen rajoitukset kannustavat laivaston kapasiteetin mukauttamiseen. Kapasiteetin vähennyksiä suositaan myös myöntämällä Euroopan kalatalousrahastosta tukia kalastusalusten romuttamiseen, ja näitä tukia on korotettu, jos käynnissä on elvyttämissuunnitelmia. |
| --- | --- |

113.

Yleinen lähestymistapa kalastuskapasiteettiin on muuttunut. Nykyisessä sääntelyjärjestelmässä kalastuskapasiteetin hallinta perustuu laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevaan järjestelyyn, jossa jäsenvaltioiden laivastojen kapasiteetti jäädytetään 1. tammikuuta 2003 (ja unioniin myöhemmin liittyneiden jäsenvaltioiden osalta näiden liittymispäivänä) vallinneelle tasolle. Myös pitkän aikavälin suunnitelmat ja pyyntiponnistuksen rajoitukset kannustavat laivaston kapasiteetin mukauttamiseen. Kapasiteetin vähennyksiä suositaan myös myöntämällä Euroopan kalatalousrahastosta tukia kalastusalusten romuttamiseen, ja näitä tukia on korotettu, jos käynnissä on elvyttämissuunnitelmia.

| 114. | Jäsenvaltiot voivat vapaasti pitää laivastonsa kapasiteetin 1. tammikuuta 2003 vallinnutta kapasiteettia (ja unioniin myöhemmin liittyneet jäsenvaltiot omana liittymispäivänään vallinnutta kapasiteettia) pienempänä, mutta laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevilla järjestelyillä on joka tapauksessa sellainen vaikutus, että ne pienentävät väistämättä kalastuskapasiteettia (laivaston kapasiteetin vetoisuus pieneni 6,27 prosenttia ja koneteho 7,28 prosenttia vuosina 2003–2005 (13)). |
| --- | --- |

114.

Jäsenvaltiot voivat vapaasti pitää laivastonsa kapasiteetin 1. tammikuuta 2003 vallinnutta kapasiteettia (ja unioniin myöhemmin liittyneet jäsenvaltiot omana liittymispäivänään vallinnutta kapasiteettia) pienempänä, mutta laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevilla järjestelyillä on joka tapauksessa sellainen vaikutus, että ne pienentävät väistämättä kalastuskapasiteettia (laivaston kapasiteetin vetoisuus pieneni 6,27 prosenttia ja koneteho 7,28 prosenttia vuosina 2003–2005 (13)).

| 115. | Hoitosuunnitelmat muodostavat puitteet pyyntiponnistusta vähentämiselle, ja niitä toteuttaessaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, saavutetaanko vähennys






  a) | lyhentämällä merelläoloaikaa kapasiteetin säilyessä ennallaan; |
| --- | --- | --- |

115.

Hoitosuunnitelmat muodostavat puitteet pyyntiponnistusta vähentämiselle, ja niitä toteuttaessaan jäsenvaltiot voivat itse päättää, saavutetaanko vähennys

a)

lyhentämällä merelläoloaikaa kapasiteetin säilyessä ennallaan;

| b) | vähentämällä kapasiteettia merelläoloajan pysyessä ennallaan; tai |
| --- | --- |

b)

vähentämällä kapasiteettia merelläoloajan pysyessä ennallaan; tai

| c) | vähentämällä molempia. |
| --- | --- |

c)

vähentämällä molempia.

Tekniikan lisääntyneestä käytöstä on todettava, ettei sillä ole mitään tekemistä pyyntiponnistuksen vähentämistä koskevien ongelmien kanssa. Komission mielestä alusten pyyntitehon optimointi on käyttäytymistä, jota esiintyy joka tapauksessa, olivat pyyntiponnistuksen rajoitukset minkälaisia hyvänsä.

| 116. | Komissio ehdotti yksinkertaisia ja helposti hallittavia järjestelyjä pyyntiponnistusten rajoittamiseksi, mutta neuvostossa käytyjen neuvottelujen aikana järjestelmästä muotoutui huomattavasti alkuperäistä ehdotusta monimutkaisempi siihen lisättyjen lukuisien poikkeussäännösten takia. Niitä lisättiin jäsenvaltioiden pyynnöstä, ja ne ovat todellakin vaikeuttaneet merkittävästi koko järjestelmän hallittavuutta. |
| --- | --- |

116.

Komissio ehdotti yksinkertaisia ja helposti hallittavia järjestelyjä pyyntiponnistusten rajoittamiseksi, mutta neuvostossa käytyjen neuvottelujen aikana järjestelmästä muotoutui huomattavasti alkuperäistä ehdotusta monimutkaisempi siihen lisättyjen lukuisien poikkeussäännösten takia. Niitä lisättiin jäsenvaltioiden pyynnöstä, ja ne ovat todellakin vaikeuttaneet merkittävästi koko järjestelmän hallittavuutta.

| 117. | Komissio antoi äskettäin tiedonannon, jolla avataan keskustelut kalastuskapasiteettia ja pyyntiponnistusta kuvaavien indikaattorien parantamisesta YKP:n arviointia varten (14). |
| --- | --- |

117.

Komissio antoi äskettäin tiedonannon, jolla avataan keskustelut kalastuskapasiteettia ja pyyntiponnistusta kuvaavien indikaattorien parantamisesta YKP:n arviointia varten (14).

| 118. | Komissio vahvistaa, etteivät kaikki jäsenvaltiot toimita arvioita siitä, miten kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalavarojen välinen tasapaino on saavutettu, ja komissio onkin toistuvasti kehottanut asianomaisia tahoja noudattamaan tätä velvoitetta. |
| --- | --- |

118.

Komissio vahvistaa, etteivät kaikki jäsenvaltiot toimita arvioita siitä, miten kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalavarojen välinen tasapaino on saavutettu, ja komissio onkin toistuvasti kehottanut asianomaisia tahoja noudattamaan tätä velvoitetta.

| 119.–120. | Komissio on tietoinen nykyisen konetehon mittausmenetelmän luotettavuuteen liittyvistä riskeistä, ja se aikoo seurata tilannetta tiiviisti ja yrittää tuoda siihen parannuksia.
  Mainittu säännös ei sisältynyt komission alkuperäiseen ehdotukseen.
  Kalastuskapasiteetin kasvamisen välttämiseksi näille toimenpiteille on asetettu tiukat rajoitukset, ja niillä on tarkoitus saavuttaa vielä lisää kapasiteettivähennyksiä sekä edellyttämällä suurempien alusten konetehon vähentämistä 20 prosentilla moottorin vaihdon yhteydessä että myöntämällä rahoitusta kalastusalusten romuttamiseen. Tämä prosenttiosuus vähennetään pysyvästi laivaston suurimmasta sallitusta kapasiteetista. |
| --- | --- |

119.–120.

Komissio on tietoinen nykyisen konetehon mittausmenetelmän luotettavuuteen liittyvistä riskeistä, ja se aikoo seurata tilannetta tiiviisti ja yrittää tuoda siihen parannuksia.

Mainittu säännös ei sisältynyt komission alkuperäiseen ehdotukseen.

Kalastuskapasiteetin kasvamisen välttämiseksi näille toimenpiteille on asetettu tiukat rajoitukset, ja niillä on tarkoitus saavuttaa vielä lisää kapasiteettivähennyksiä sekä edellyttämällä suurempien alusten konetehon vähentämistä 20 prosentilla moottorin vaihdon yhteydessä että myöntämällä rahoitusta kalastusalusten romuttamiseen. Tämä prosenttiosuus vähennetään pysyvästi laivaston suurimmasta sallitusta kapasiteetista.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 121. | Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen osoittamista valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanoa koskevien säännösten puutteista, jotka vaarantavat yhteisen kalastuspolitiikan tehokkuuden.
  Tilanteen huomioon ottaen komissio on jo aloittanut keskustelut EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan kunnianhimoisesta uudistuksesta.
  Tilintarkastustuomioistuimen suositukset tilanteen parantamiseksi voivat edistää tehokkaasti tämän uudistuksen onnistumista. |
| --- | --- |

121.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen osoittamista valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanoa koskevien säännösten puutteista, jotka vaarantavat yhteisen kalastuspolitiikan tehokkuuden.

Tilanteen huomioon ottaen komissio on jo aloittanut keskustelut EU:n kalastuksenvalvontapolitiikan kunnianhimoisesta uudistuksesta.

Tilintarkastustuomioistuimen suositukset tilanteen parantamiseksi voivat edistää tehokkaasti tämän uudistuksen onnistumista.

| 124. | Nykyinen lähestymistapa kalastuskapasiteetin hallintaan on seurausta vaikeasta kompromissiratkaisusta, joka saavutettiin YKP:n uudistuksessa vuonna 2002, ja se perustuu seuraaviin toimenpiteisiin:






  a) | laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevat järjestelyt, joilla estetään kapasiteetin kasvu; |
| --- | --- | --- |

124.

Nykyinen lähestymistapa kalastuskapasiteetin hallintaan on seurausta vaikeasta kompromissiratkaisusta, joka saavutettiin YKP:n uudistuksessa vuonna 2002, ja se perustuu seuraaviin toimenpiteisiin:

a)

laivastoon lisäämistä ja laivastosta poistoa koskevat järjestelyt, joilla estetään kapasiteetin kasvu;

| b) | alusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen myönnetyn julkisen tuen lakkauttaminen (paitsi turvallisuussyistä ja siinä tapauksessa, että uudistukset eivät kasvata aluksen kalastuskapasiteettia); |
| --- | --- |

b)

alusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen myönnetyn julkisen tuen lakkauttaminen (paitsi turvallisuussyistä ja siinä tapauksessa, että uudistukset eivät kasvata aluksen kalastuskapasiteettia);

| c) | monivuotiset hoitosuunnitelmat, joihin sisältyy pyyntiponnistuksen hallintatoimia ja joissa määritellään keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymät kalatalousalalle; |
| --- | --- |

c)

monivuotiset hoitosuunnitelmat, joihin sisältyy pyyntiponnistuksen hallintatoimia ja joissa määritellään keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymät kalatalousalalle;

| d) | taloudelliset kannustimet toiminnan pysyvään lopettamiseen ja |
| --- | --- |

d)

taloudelliset kannustimet toiminnan pysyvään lopettamiseen ja

| e) | jäsenvaltioille asetettu muodollinen vaatimus ottaa käyttöön toimenpiteitä laivastonsa kapasiteetin mukauttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioille asetettu muodollinen vaatimus ottaa käyttöön toimenpiteitä laivastonsa kapasiteetin mukauttamiseksi.

Vaikka pyyntiponnistusten hallinnointi onkin tärkeää, se ei siis suinkaan ole kyseisen järjestelmän ainoa elementti, ja se, onnistutaanko tällä uudella politiikalla pienentämään liikakapasiteettia, riippuu järjestelmän kaikkien elementtien yhteisvaikutuksesta. Asianmukaisesti ja täysimittaisesti toteutettuna uusi politiikka johtaa väistämättä kapasiteetin mukauttamiseen.

| 127. | Komissio painostaa jatkossakin jäsenvaltioita osallistumaan tilanteen korjaamiseen ja aikoo valvonta-asetuksen tulevan tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä käyttää tilaisuutta hyväkseen ottaakseen tarpeen tullen esille kysymyksen saalistietojen luotettavuudesta yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

127.

Komissio painostaa jatkossakin jäsenvaltioita osallistumaan tilanteen korjaamiseen ja aikoo valvonta-asetuksen tulevan tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä käyttää tilaisuutta hyväkseen ottaakseen tarpeen tullen esille kysymyksen saalistietojen luotettavuudesta yhteisön tasolla.

| 128. | a) | Kalastus- ja vesiviljelyalan komitean on määrä äänestää nyt ehdotetuista tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä ennen vuoden 2007 loppua. |
| --- | --- | --- |

128.

a)

Kalastus- ja vesiviljelyalan komitean on määrä äänestää nyt ehdotetuista tietojen sähköistä kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä ennen vuoden 2007 loppua.

| b) | Jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitettu uusi raportointimalli, jolla helpotetaan kyseisten kertomusten analysointia ja valvontaa, on nyt testattu, ja se esitellään jäsenvaltioille syksyllä 2007. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitettu uusi raportointimalli, jolla helpotetaan kyseisten kertomusten analysointia ja valvontaa, on nyt testattu, ja se esitellään jäsenvaltioille syksyllä 2007.

| c) | Tämä on kysymys, jota tarkastellaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

Tämä on kysymys, jota tarkastellaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| d) | Komissio on vuodesta 2005 lähtien pyrkinyt parantamaan muuntokertoimien soveltamista ensinnäkin kokoamalla jäsenvaltioissa vuonna 2005 käytössä olleet muuntokertoimet ja julkaisemalla niistä kattavan luettelon verkkosivustollaan sekä laatimalla kaksi epävirallista asiakirjaa kokouksista jäsenvaltioiden ja Norjan kanssa. Viimeksi mainittuun asiakirjaan tehdään parhallaan tarkennuksia, ja siitä on tarkoitus keskustella jäsenvaltioiden kanssa ennen vuoden 2007 loppua, minkä jälkeen komissio valmistelee asiasta lainsäädäntöehdotuksen. |
| --- | --- |

d)

Komissio on vuodesta 2005 lähtien pyrkinyt parantamaan muuntokertoimien soveltamista ensinnäkin kokoamalla jäsenvaltioissa vuonna 2005 käytössä olleet muuntokertoimet ja julkaisemalla niistä kattavan luettelon verkkosivustollaan sekä laatimalla kaksi epävirallista asiakirjaa kokouksista jäsenvaltioiden ja Norjan kanssa. Viimeksi mainittuun asiakirjaan tehdään parhallaan tarkennuksia, ja siitä on tarkoitus keskustella jäsenvaltioiden kanssa ennen vuoden 2007 loppua, minkä jälkeen komissio valmistelee asiasta lainsäädäntöehdotuksen.

| e) | Komissio tekee tiivistä yhteistyötä Eurostatin kanssa yhteistoimintamuistion pohjalta varmistaakseen, että kummaltakin taholta saadut tiedot olisivat yhdenmukaisia. |
| --- | --- |

e)

Komissio tekee tiivistä yhteistyötä Eurostatin kanssa yhteistoimintamuistion pohjalta varmistaakseen, että kummaltakin taholta saadut tiedot olisivat yhdenmukaisia.

| 129. | Kansallisten valvontajärjestelmien vaikuttavuutta ja yhdenmukaisuutta koskevaa kysymystä tarkastellaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

129.

Kansallisten valvontajärjestelmien vaikuttavuutta ja yhdenmukaisuutta koskevaa kysymystä tarkastellaan valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 130. | a) | Tilintarkastustuomioistuimen suositukset, jotka mainitaan vastauksessa 129 kohtaan, otetaan huomioon valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

130.

a)

Tilintarkastustuomioistuimen suositukset, jotka mainitaan vastauksessa 129 kohtaan, otetaan huomioon valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| b) | Kuten mainitaan vastauksessa 106 kohtaan, komissio pyytää jäsenvaltioita esittämään toimintasuunnitelman, jossa ehdotetaan toimenpiteitä komission tarkastajien jäsenvaltioissa suorittamilla tarkastuskäynneillä todettujen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Kuten mainitaan vastauksessa 106 kohtaan, komissio pyytää jäsenvaltioita esittämään toimintasuunnitelman, jossa ehdotetaan toimenpiteitä komission tarkastajien jäsenvaltioissa suorittamilla tarkastuskäynneillä todettujen puutteiden korjaamiseksi.

| 131. | Komissio katsoo, että seuraamusjärjestelmien täytäntöönpanon tehostaminen jäsenvaltioissa vaatisi nykyistä integroidumpaa ja yhtenäisempää otetta. Komissio aikoo tutkia näitä mahdollisuuksia valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

131.

Komissio katsoo, että seuraamusjärjestelmien täytäntöönpanon tehostaminen jäsenvaltioissa vaatisi nykyistä integroidumpaa ja yhtenäisempää otetta. Komissio aikoo tutkia näitä mahdollisuuksia valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 132. | Komissio esitti lokakuussa 2007 ensimmäisen seuraamusten yhdenmukaistamista koskevan aloitteen, joka liittyi LIS-kalastuksen torjuntaan. Valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä on tarkoitus tutkia mahdollisuuksia vakavia rikkomisia koskevan luettelon tarkistamiseen ja luettelon laatimiseen kaikista seuraamuksista. |
| --- | --- |

132.

Komissio esitti lokakuussa 2007 ensimmäisen seuraamusten yhdenmukaistamista koskevan aloitteen, joka liittyi LIS-kalastuksen torjuntaan. Valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä on tarkoitus tutkia mahdollisuuksia vakavia rikkomisia koskevan luettelon tarkistamiseen ja luettelon laatimiseen kaikista seuraamuksista.

| 133. | Mahdollisuus ottaa käyttöön ristiintarkastustoimenpiteitä on kiireellinen kysymys, johon on määrä palata valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

133.

Mahdollisuus ottaa käyttöön ristiintarkastustoimenpiteitä on kiireellinen kysymys, johon on määrä palata valvonta-asetuksen tarkistamisen ja muuttamisen yhteydessä.

| 134. | Komissio tukee kaikkia kapasiteetin vähentämiseen tähtääviä toimia, ja se voi ehdottaa puitesäännöksiä tasavertaisten toimintamahdollisuuksien varmistamiseksi, mutta se ei voi asettaa jäsenvaltioille täsmällisiä kapasiteetin vähentämistavoitteita. Komissio aikoo edelleen pohtia, miten kapasiteetin ja kalavarojen välistä tasapainoa voitaisiin parhaiten mitata, jotta jäsenvaltiot pystyisivät täyttämään kalastuskapasiteettinsa mukauttamista koskevat velvollisuutensa tasavertaisin toimintamahdollisuuksin asetuksen (EY) N:o 2371/2002 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Se aikoo myös pohtia, miten kapasiteetin vähennyksiä voitaisiin parhaiten kannustaa ja edistää; komission aikomuksena ei kuitenkaan ole ehdottaa mitään EU:n tasolla sovellettavaa järjestelmää, joka sisältäisi tarkkoja laivastonosakohtaisia kapasiteettitavoitteita, kuten monivuotisissa ohjausohjelmissa (MOO) tehtiin vuoteen 2002 asti, koska tämänkaltainen mikrotason hallinnointijärjestelmä ei tuottanut toivottua tulosta, ja suurin osa jäsenvaltioista hylkäsi sen painokkaasti vuoden 2002 YKP:n uudistuksen aikana. |
| --- | --- |

134.

Komissio tukee kaikkia kapasiteetin vähentämiseen tähtääviä toimia, ja se voi ehdottaa puitesäännöksiä tasavertaisten toimintamahdollisuuksien varmistamiseksi, mutta se ei voi asettaa jäsenvaltioille täsmällisiä kapasiteetin vähentämistavoitteita. Komissio aikoo edelleen pohtia, miten kapasiteetin ja kalavarojen välistä tasapainoa voitaisiin parhaiten mitata, jotta jäsenvaltiot pystyisivät täyttämään kalastuskapasiteettinsa mukauttamista koskevat velvollisuutensa tasavertaisin toimintamahdollisuuksin asetuksen (EY) N:o 2371/2002 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Se aikoo myös pohtia, miten kapasiteetin vähennyksiä voitaisiin parhaiten kannustaa ja edistää; komission aikomuksena ei kuitenkaan ole ehdottaa mitään EU:n tasolla sovellettavaa järjestelmää, joka sisältäisi tarkkoja laivastonosakohtaisia kapasiteettitavoitteita, kuten monivuotisissa ohjausohjelmissa (MOO) tehtiin vuoteen 2002 asti, koska tämänkaltainen mikrotason hallinnointijärjestelmä ei tuottanut toivottua tulosta, ja suurin osa jäsenvaltioista hylkäsi sen painokkaasti vuoden 2002 YKP:n uudistuksen aikana.

| 135. | Komissio on varannut resursseja parantaakseen vaikutusarviointivalmiuksiaan sekä sisäisesti (perustamalla talousyksikön kalastuksen ja meriasioiden pääosastoon) että ulkoisesti (esim. vahvistamalla STECF:n roolia sosiaalis-taloudellisten neuvojen antamisessa ja teettämällä entistä useammin vaikutusarviointeja ulkopuolisilla konsulteilla). Lisäksi komissio on panostanut merkittävästi EU:n sosiaalis-taloudellisten tietojen keruujärjestelmän parantamiseen tiedonkeruuasetuksen avulla. |
| --- | --- |

135.

Komissio on varannut resursseja parantaakseen vaikutusarviointivalmiuksiaan sekä sisäisesti (perustamalla talousyksikön kalastuksen ja meriasioiden pääosastoon) että ulkoisesti (esim. vahvistamalla STECF:n roolia sosiaalis-taloudellisten neuvojen antamisessa ja teettämällä entistä useammin vaikutusarviointeja ulkopuolisilla konsulteilla). Lisäksi komissio on panostanut merkittävästi EU:n sosiaalis-taloudellisten tietojen keruujärjestelmän parantamiseen tiedonkeruuasetuksen avulla.

| 136. | Euroopan kalatalousrahaston tarkoituksena on tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuksia hakea rahastosta tukea kalatalousalojensa rakenneuudistusta ja sen sosiaalisia vaikutuksia lievittäviä liitännäistoimenpiteitä varten. Komissio tutkii parhaillaan kansallisia strategiasuunnitelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet asetuksen (EY) N:o 1198/2006 15 artiklan mukaisesti, ja tarkastaa sen jälkeen toimenpideohjelmat, jotka jäsenvaltioiden tulee toimittaa komission hyväksyttäväksi.
  Myös Euroopan kalatalousrahaston toimintalinjassa 4 on tarjolla tukia, joiden turvin jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön paikallisia strategioita toiminnan monipuolistamiseksi ja talouspohjan kehittämiseksi sellaisilla alueilla, joilla kalastuksella on tärkeä merkitys. |
| --- | --- |

136.

Euroopan kalatalousrahaston tarkoituksena on tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuksia hakea rahastosta tukea kalatalousalojensa rakenneuudistusta ja sen sosiaalisia vaikutuksia lievittäviä liitännäistoimenpiteitä varten. Komissio tutkii parhaillaan kansallisia strategiasuunnitelmia, joita jäsenvaltiot ovat laatineet asetuksen (EY) N:o 1198/2006 15 artiklan mukaisesti, ja tarkastaa sen jälkeen toimenpideohjelmat, jotka jäsenvaltioiden tulee toimittaa komission hyväksyttäväksi.

Myös Euroopan kalatalousrahaston toimintalinjassa 4 on tarjolla tukia, joiden turvin jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön paikallisia strategioita toiminnan monipuolistamiseksi ja talouspohjan kehittämiseksi sellaisilla alueilla, joilla kalastuksella on tärkeä merkitys.

---

(1)  Asetus (EY) N:o 2371/2002.

(2)  Asetus (EY) N:o 2847/93.

(3)  Jäsenvaltioista 12 tuki Ranskan vetoomusta, jossa se pyysi, ettei uhkasakkoon liitettäisi kiinteämääräistä hyvitystä.

(4)  KOM(2002) 656.

(5)  KOM(2007) 136.

(6)  Ks. asetukset (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6) ja (EY) N:o 643/2007 (EUVL L 151, 13.6.2007, s. 1).

(7)  KOM(2007) 167 lopullinen.

(8)  Kokous jäsenvaltioiden kanssa 7. maaliskuuta 2007.

(9)  KOM(2007) 448 lopullinen.

(10)  KOM(2004) 849; SEC(2004) 1718; KOM(2001) 526.

(11)  KOM(2007) 448 lopullinen.

(12)  Asetus (EY) N:o 147/2007 (EUVL L 46, 16.2.2007, s. 10).

(13)  Vuosikertomus 2005, KOM(2006) 872.

(14)  KOM(2007) 39 lopullinen.

---