# Euroopa Liidu C 273/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 273 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide15. november 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 273

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide15. november 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 273/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) 2006. eelarveaastal rahastatud tegevuse kohta koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 273/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) 2006. eelarveaastal rahastatud tegevuse kohta koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 15.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/1

---

Image

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 248 lõigetega 1 ja 4 ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklitega 129 ja 143, muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006,

võttis Euroopa Ühenduste Kontrollikoda 27. septembri 2007. aasta istungil vastu

Aastaaruande Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal.

Aruanne koos asutuste vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmist kinnitavale asutusele ja teistele asutustele.

(2007/C 273/01)

---

SISUKORD

Üldine sissejuhatus

| 1. peatükk | – | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- | --- |

1. peatükk

–

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

| 2. peatükk | – | Komisjoni sisekontrolliraamistik |
| --- | --- | --- |

2. peatükk

–

Komisjoni sisekontrolliraamistik

| 3. peatükk | – | Eelarve haldamine |
| --- | --- | --- |

3. peatükk

–

Eelarve haldamine

| 4. peatükk | – | Tulud |
| --- | --- | --- |

4. peatükk

–

Tulud

| 5. peatükk | – | Ühine põllumajanduspoliitika |
| --- | --- | --- |

5. peatükk

–

Ühine põllumajanduspoliitika

| 6. peatükk | – | Struktuurimeetmed |
| --- | --- | --- |

6. peatükk

–

Struktuurimeetmed

| 7. peatükk | – | Sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud) |
| --- | --- | --- |

7. peatükk

–

Sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud)

| 8. peatükk | – | Välistegevused |
| --- | --- | --- |

8. peatükk

–

Välistegevused

| 9. peatükk | – | Ühinemiseelne strateegia |
| --- | --- | --- |

9. peatükk

–

Ühinemiseelne strateegia

| 10. peatükk | – | Halduskulud |
| --- | --- | --- |

10. peatükk

–

Halduskulud

| 11. peatükk | – | Rahastamisvahendid ja pangandustegevus |
| --- | --- | --- |

11. peatükk

–

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

| Lisa I | – | Finantsteave eelarve kohta |
| --- | --- | --- |

Lisa I

–

Finantsteave eelarve kohta

| Lisa II | – | Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2002. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused |
| --- | --- | --- |

Lisa II

–

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2002. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Käesolev 2006. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 30. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta. Euroopa Arengufondidega seonduv kontrollikoja aastaaruanne esitatakse eraldi köites. |
| --- | --- |

0.1.

Käesolev 2006. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 30. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta. Euroopa Arengufondidega seonduv kontrollikoja aastaaruanne esitatakse eraldi köites.

| 0.2. | Üldeelarve täitmist käsitleva aastaaruande ülesehitus on järgmine: 1. peatükk – kinnitav avaldus; 2. peatükk – komisjoni sisekontrollisüsteem; 3. peatükk – peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta; 4.–10. peatükk – tulud ja erinevatest eelarveosadest rahastatavad tegevused vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele; ning 11. peatükk – rahastamisvahendid ja pangatoimingud. Koos kontrollikoja aruandega on esitatud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused. |
| --- | --- |

0.2.

Üldeelarve täitmist käsitleva aastaaruande ülesehitus on järgmine: 1. peatükk – kinnitav avaldus; 2. peatükk – komisjoni sisekontrollisüsteem; 3. peatükk – peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta; 4.–10. peatükk – tulud ja erinevatest eelarveosadest rahastatavad tegevused vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele; ning 11. peatükk – rahastamisvahendid ja pangatoimingud. Koos kontrollikoja aruandega on esitatud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused.

| 0.3. | Tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid sisaldavad järgmisi peamisi elemente:






  — | kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis; |
| --- | --- | --- |

0.3.

Tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi käsitlevad peatükid sisaldavad järgmisi peamisi elemente:

—

kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis;

| — | varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused; |
| --- | --- |

—

varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused;

| — | eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet. |
| --- | --- |

—

eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet.

| 0.4. | Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja-poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajaduse korral teiste audiitorite töö tulemusel. Kõigi nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis esitatud kinnitavale avaldusele, mis sisaldab nüüd ka tabelit, milles esitatakse kokkuvõte kontrollikoja järelvalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamise kohta ning vigade ulatus igas eelarvevaldkonnas. 4.–9. peatüki lisades esitatakse ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid. |
| --- | --- |

0.4.

Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja-poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajaduse korral teiste audiitorite töö tulemusel. Kõigi nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis esitatud kinnitavale avaldusele, mis sisaldab nüüd ka tabelit, milles esitatakse kokkuvõte kontrollikoja järelvalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamise kohta ning vigade ulatus igas eelarvevaldkonnas. 4.–9. peatüki lisades esitatakse ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid.

| 0.5. | Nagu kontrollikoda on juba korduvalt märkinud, on ELi eelarve asjakohase haldamise võtmeks komisjoni ja liikmesriikide juhitavad asjaomased sisekontrollisüsteemid. Viimase paari aasta jooksul on kontrollikoda oma aastaaruannetes tunnustanud komisjoni jõupingutusi täiustatud kontrolli- ja juhtimismenetluste edendamisel ja rakendamisel. 2006. eelarveaasta aastaaruandes jätkatakse seda suundumust, määrates parandamist vajavad valdkonnad – osa neist olulised – ning samuti esile tuues suured kulude valdkonnad, kus olukord on endiselt ebarahuldav. |
| --- | --- |

0.5.

Nagu kontrollikoda on juba korduvalt märkinud, on ELi eelarve asjakohase haldamise võtmeks komisjoni ja liikmesriikide juhitavad asjaomased sisekontrollisüsteemid. Viimase paari aasta jooksul on kontrollikoda oma aastaaruannetes tunnustanud komisjoni jõupingutusi täiustatud kontrolli- ja juhtimismenetluste edendamisel ja rakendamisel. 2006. eelarveaasta aastaaruandes jätkatakse seda suundumust, määrates parandamist vajavad valdkonnad – osa neist olulised – ning samuti esile tuues suured kulude valdkonnad, kus olukord on endiselt ebarahuldav.

| 0.6. | Kõige rohkem paranenud valdkond on põllumajandus, mille puhul kontrollikoda leidis, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute prognoositud üldinee veamäär oli oluliselt vähenenud, kuid see ületab siiski napilt olulisuse künnise. See kajastab tõsiasja, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem on jätkuvalt mõjus (kui nõuetekohaselt rakendatud) ning on samuti ühtse otsemaksete kava kasutuselevõtu tulemus. |
| --- | --- |

0.6.

Kõige rohkem paranenud valdkond on põllumajandus, mille puhul kontrollikoda leidis, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute prognoositud üldinee veamäär oli oluliselt vähenenud, kuid see ületab siiski napilt olulisuse künnise. See kajastab tõsiasja, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem on jätkuvalt mõjus (kui nõuetekohaselt rakendatud) ning on samuti ühtse otsemaksete kava kasutuselevõtu tulemus.

| 0.7. | Vaatamata täheldatud edusammudele näitab kontrollikoja muude valdkondade (ÜPP kulud, struktuurimeetmed ja sisepoliitika) audit, et keerulised eeskirjad või ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õigusnormid võivad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada. Nimetatud valdkondades, mis hõlmavad märkimisväärset osa eelarvest, on peamiselt abisaaja edastataval teabel põhinevad kulunõuete kontrollid sageli ebapiisavad nii oma arvult kui ulatuselt ning sageli ka puuduliku kvaliteediga. |
| --- | --- |

0.7.

Vaatamata täheldatud edusammudele näitab kontrollikoja muude valdkondade (ÜPP kulud, struktuurimeetmed ja sisepoliitika) audit, et keerulised eeskirjad või ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õigusnormid võivad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada. Nimetatud valdkondades, mis hõlmavad märkimisväärset osa eelarvest, on peamiselt abisaaja edastataval teabel põhinevad kulunõuete kontrollid sageli ebapiisavad nii oma arvult kui ulatuselt ning sageli ka puuduliku kvaliteediga.

| 0.8. | 2006. aastal võeti vastu põhjalikult muudetud finantsmäärus. Peale selle kiideti heaks täiustatud valdkondlikud eeskirjad, mis seondusid osaliselt perioodiga 2007–2013. Nimetatud elementide eesmärk on süsteemide ja menetluste lihtsustamine kontrollide tugevdamise kaudu. Nende elementidega on seetõttu võimalik saavutada täiustatum eelarve täitmine järgmistel aastatel. Kontrollikoda jätkab nimetatud protsessidesse oma panuse andmist arvamuste esitamise kaudu ning teostab ranget järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks hindas kontrollikoda ka komisjoni tegevuskava rakendamist 2006. aasta alguses vastu võetud ühtse sisekontrolliraamistiku suhtes ja leidis, et selle mõju ilmneb arvatavasti alles keskmise või pika aja jooksul. |
| --- | --- |

0.8.

2006. aastal võeti vastu põhjalikult muudetud finantsmäärus. Peale selle kiideti heaks täiustatud valdkondlikud eeskirjad, mis seondusid osaliselt perioodiga 2007–2013. Nimetatud elementide eesmärk on süsteemide ja menetluste lihtsustamine kontrollide tugevdamise kaudu. Nende elementidega on seetõttu võimalik saavutada täiustatum eelarve täitmine järgmistel aastatel. Kontrollikoda jätkab nimetatud protsessidesse oma panuse andmist arvamuste esitamise kaudu ning teostab ranget järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks hindas kontrollikoda ka komisjoni tegevuskava rakendamist 2006. aasta alguses vastu võetud ühtse sisekontrolliraamistiku suhtes ja leidis, et selle mõju ilmneb arvatavasti alles keskmise või pika aja jooksul.

| 0.9. | Nagu märgitud 1. peatükis, leidis kontrollikoda 2005. aastal alustatud olulise ja keeruka komisjoni ülesande jätkuva edenemise, milleks on tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt. Teatud puudused siiski püsivad, eelkõige eelfinantseerimise ja avatud arvetega seonduva teabe registreerimisel ja töötlemisel. |
| --- | --- |

0.9.

Nagu märgitud 1. peatükis, leidis kontrollikoda 2005. aastal alustatud olulise ja keeruka komisjoni ülesande jätkuva edenemise, milleks on tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtt. Teatud puudused siiski püsivad, eelkõige eelfinantseerimise ja avatud arvetega seonduva teabe registreerimisel ja töötlemisel.

| 0.10. | Viimased olulised arengud on uus nõue, mis kohustab liikmesriike esitama igal aastal kokkuvõtteid olemasolevate auditite ja avalduste kohta, osa liikmesriikide vabatahtlikud algatused riiklike avalduste avaldamiseks ja osa riiklike kontrolliasutuste otsused avaldada auditiaruandeid ELi vahendite haldamise kohta. Riiklikke avaldusi kasutatakse sisuliselt vastava liikmesriigi parlamendi ees aruandekohustuse täitmiseks. Need avaldused võivad osutuda asjakohaseks komisjonile seoses üldiste eelarvehaldamise ülesannetega eelkõige oma järelevalvefunktsiooni kaudu. Kontrollikoja 2007. aasta juuli arvamuses nr 6/2007 märgitakse, et kõigi nimetatud elementide nõuetekohase rakendamise korral on nende abil võimalik edendada täiustatumat ELi vahendite haldamist ja kontrolli liikmesriikides. Arvamuses esitatakse ka tingimused, mille alusel võib nimetatud elementidega lisaväärtust luua ja kontrollikojas neid kasutada, järgides rahvusvaheliste auditistandardite nõudeid. |
| --- | --- |

0.10.

Viimased olulised arengud on uus nõue, mis kohustab liikmesriike esitama igal aastal kokkuvõtteid olemasolevate auditite ja avalduste kohta, osa liikmesriikide vabatahtlikud algatused riiklike avalduste avaldamiseks ja osa riiklike kontrolliasutuste otsused avaldada auditiaruandeid ELi vahendite haldamise kohta. Riiklikke avaldusi kasutatakse sisuliselt vastava liikmesriigi parlamendi ees aruandekohustuse täitmiseks. Need avaldused võivad osutuda asjakohaseks komisjonile seoses üldiste eelarvehaldamise ülesannetega eelkõige oma järelevalvefunktsiooni kaudu. Kontrollikoja 2007. aasta juuli arvamuses nr 6/2007 märgitakse, et kõigi nimetatud elementide nõuetekohase rakendamise korral on nende abil võimalik edendada täiustatumat ELi vahendite haldamist ja kontrolli liikmesriikides. Arvamuses esitatakse ka tingimused, mille alusel võib nimetatud elementidega lisaväärtust luua ja kontrollikojas neid kasutada, järgides rahvusvaheliste auditistandardite nõudeid.

1. PEATÜKK

Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

| I–XIV | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Arvamus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Arvamus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Üldine taustateave |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku tõhustamine |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Konsolideeritud finantsselgitused seisuga 31. detsember 2006 |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Kontrollikoja lähenemisviis |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | 2006. aasta auditi tulemused |
| --- | --- |

1.40–1.42

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

I.

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda






  a) | Euroopa ühenduste lõplikke raamatupidamisaruandeid, (1) mis koosnevad konsolideeritud finantsselgitustest (2) ja eelarve täitmist kajastavatest konsolideeritud aruannetest (3)31. detsembril 2006. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda

a)

Euroopa ühenduste lõplikke raamatupidamisaruandeid, (1) mis koosnevad konsolideeritud finantsselgitustest (2) ja eelarve täitmist kajastavatest konsolideeritud aruannetest (3)31. detsembril 2006. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust Euroopa ühenduste õiguslikus raamistikus. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust Euroopa ühenduste õiguslikus raamistikus.

| II. | Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele, vastutab juhatus (4) Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | Juhatuse kohustused Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamise aastaaruannete osas hõlmavad raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist (5) ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on need konsolideerinud teiste institutsioonide (6) ja asutuste (7) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud lõpparuande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et need raamatupidamisaruanded annavad Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate. |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele, vastutab juhatus (4) Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

Juhatuse kohustused Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamise aastaaruannete osas hõlmavad raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist (5) ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on need konsolideerinud teiste institutsioonide (6) ja asutuste (7) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud lõpparuande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et need raamatupidamisaruanded annavad Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate.

| b) | Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb eelarve rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud haldamise puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, sh asjakohane järelevalve ja vastavad meetmed vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust ja vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274). |
| --- | --- |

b)

Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb eelarve rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud haldamise puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, sh asjakohane järelevalve ja vastavad meetmed vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust ja vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274).

| III. | Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kui IV punktis ei ole sätestatud teisiti, viis kontrollikoda oma auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikakoodiga, sel määral kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamisaruanded ei sisalda olulisi vigu ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kui IV punktis ei ole sätestatud teisiti, viis kontrollikoda oma auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikakoodiga, sel määral kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamisaruanded ei sisalda olulisi vigu ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

IV.

Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

| V. | III punktis kirjeldatud kontekstis viiakse auditi käigus läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused tuginedes oma hinnangule, sh pettustest või vigadest põhjustatud lõplike raamatupidamisaruannete oluliste vigade ja nende aluseks olevate tehingute Euroopa ühenduste õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski määratlemine. Nende riskide hindamisel arvestab audiitor lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditi menetlused. Selles kontekstis hõlmab audit ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist. |
| --- | --- |

V.

III punktis kirjeldatud kontekstis viiakse auditi käigus läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused tuginedes oma hinnangule, sh pettustest või vigadest põhjustatud lõplike raamatupidamisaruannete oluliste vigade ja nende aluseks olevate tehingute Euroopa ühenduste õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski määratlemine. Nende riskide hindamisel arvestab audiitor lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditi menetlused. Selles kontekstis hõlmab audit ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist.

| VI. | Kontrollikoja hinnnagul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoja hinnnagul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks.

Arvamus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta

VII.

| VII. | Kontrollikoja hinnangul, arvesse võtmata punktis VIII kirjeldatud asjaolude mõju, annavad Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2006. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul, arvesse võtmata punktis VIII kirjeldatud asjaolude mõju, annavad Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2006. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| VIII. | Kontrollikoja auditi käigus leiti vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjedatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ja pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja auditi käigus leiti vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjedatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ja pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana.

| IX. | Ilma punktis VII väljendatud arvamust kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et osaliselt finantshalduse keeruka süsteemi tõttu ja vaatamata tehtud täiustustele, kujutavad teatud institutsioonide ja komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides esinevad puudused finantsteabe kvaliteedile ohtu (eriti eelarve pikkuse üle otsustamise ja töötajate hüvitiste osas). Selle tulemusel tehti pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist mitmeid parandusi. |
| --- | --- |

IX.

Ilma punktis VII väljendatud arvamust kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et osaliselt finantshalduse keeruka süsteemi tõttu ja vaatamata tehtud täiustustele, kujutavad teatud institutsioonide ja komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides esinevad puudused finantsteabe kvaliteedile ohtu (eriti eelarve pikkuse üle otsustamise ja töötajate hüvitiste osas). Selle tulemusel tehti pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist mitmeid parandusi.

Arvamus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

X.

| X. | Kontrollikoja hinnangul ei esine vigu, tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD, ja välistegevuse osas, maksete puhul mida haldavad ja kontrollivad otseselt komisjoni delegatsioonid. Nendes valdkondades on järelevalve- ja kontrollisüsteemid rakendatud viisil, mis tagab asjakohase riskide haldamise. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul ei esine vigu, tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD, ja välistegevuse osas, maksete puhul mida haldavad ja kontrollivad otseselt komisjoni delegatsioonid. Nendes valdkondades on järelevalve- ja kontrollisüsteemid rakendatud viisil, mis tagab asjakohase riskide haldamise. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks.

| XI. | Ilma X punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske. |
| --- | --- |

XI.

Ilma X punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske.

| XII. | Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.






  a) | ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas on üldine prognoositud vigade määr vähenenud. Vaatamata sellele on see jätkuvalt olulisuse künnisest kõrgem. IACS alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Lisaks ei kontrollita ELi abitaotlusi kohapeal makseasutuste raamatupidamise eest vastutavate sõltumatute asutuste poolt. |
| --- | --- | --- |

XII.

Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.

a)

ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas on üldine prognoositud vigade määr vähenenud. Vaatamata sellele on see jätkuvalt olulisuse künnisest kõrgem. IACS alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Lisaks ei kontrollita ELi abitaotlusi kohapeal makseasutuste raamatupidamise eest vastutavate sõltumatute asutuste poolt.

| b) | Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad ja et komisjoni järelevalve on ainult mõõdukalt mõjus, vähendamaks riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Seetõttu võib struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineda olulisi vigu. |
| --- | --- |

b)

Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad ja et komisjoni järelevalve on ainult mõõdukalt mõjus, vähendamaks riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Seetõttu võib struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineda olulisi vigu.

| c) | Sisepoliitika valdkonnas ilmnes kontrollikoja auditi käigus, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda piisavalt suuremana näidatud kulude hüvitamise riski, mille tulemusel esineb abisaajatele tehtud maksete osas oluline vigade arv. |
| --- | --- |

c)

Sisepoliitika valdkonnas ilmnes kontrollikoja auditi käigus, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda piisavalt suuremana näidatud kulude hüvitamise riski, mille tulemusel esineb abisaajatele tehtud maksete osas oluline vigade arv.

| d) | Välistegevuse osas, vaatamata komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamisele, leiti rakendusorganisatsioonide tasandil oluline vigade määr, mida põhjustasid jätkuvad puudused rakendusorganisatsioonide tasandil raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemide osas. |
| --- | --- |

d)

Välistegevuse osas, vaatamata komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamisele, leiti rakendusorganisatsioonide tasandil oluline vigade määr, mida põhjustasid jätkuvad puudused rakendusorganisatsioonide tasandil raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemide osas.

| XIII. | Kontrollikoda rõhutab, et ÜPP kulude, struktuurimeetmete ja sisepoliitika valdkonnas läbi viidud auditid näitavad, et keerulised ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerulised õigusnormid mõjutavad oluliselt raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Näiteks esineb tihti keeruliste abikõlblikkustingimuste tõttu maaelu arendamise põllumajanduse keskkonnameetmete osas oluliselt kõrgem vigade määr kui ÜPP maaelu arendamise välise osa puhul. |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoda rõhutab, et ÜPP kulude, struktuurimeetmete ja sisepoliitika valdkonnas läbi viidud auditid näitavad, et keerulised ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerulised õigusnormid mõjutavad oluliselt raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Näiteks esineb tihti keeruliste abikõlblikkustingimuste tõttu maaelu arendamise põllumajanduse keskkonnameetmete osas oluliselt kõrgem vigade määr kui ÜPP maaelu arendamise välise osa puhul.

| XIV. | Kontrollikoda märgib ära komisjoni tehtud parandused sisekontrolliraamistikku ja nende positiivse mõju juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamisele ning peadirektoraatide avaldustes antud kinnitusele asjakohaste reservatsioonide poolt avaldatava mõju hindamisele. Sellele vaatamata leidis kontrollikoda neis hinnangutes jätkuvalt puudusi, täpsemalt mis puudutab nende mõju raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele. |
| --- | --- |

XIV.

Kontrollikoda märgib ära komisjoni tehtud parandused sisekontrolliraamistikku ja nende positiivse mõju juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamisele ning peadirektoraatide avaldustes antud kinnitusele asjakohaste reservatsioonide poolt avaldatava mõju hindamisele. Sellele vaatamata leidis kontrollikoda neis hinnangutes jätkuvalt puudusi, täpsemalt mis puudutab nende mõju raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele.

27. september 2007

Hubert WEBER

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE |
| Sissejuhatus |
| 1.1. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Sissejuhatus

1.1.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

1.2.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad kõikides olulistes aspektides täpselt finantsolukorda 31. detsembri 2006. aasta seisuga ja nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal (vt punktid 1.6–1.37). |
| --- | --- |

Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad kõikides olulistes aspektides täpselt finantsolukorda 31. detsembri 2006. aasta seisuga ja nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal (vt punktid 1.6–1.37).

1.3.

| 1.3. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punktid 1.38–1.42 horisontaalsete küsimuste kohta ning 2. peatükk ja 4.–10. peatükk üksikasjade kohta). |
| --- | --- |

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punktid 1.38–1.42 horisontaalsete küsimuste kohta ning 2. peatükk ja 4.–10. peatükk üksikasjade kohta).

1.4.

| 1.4. | Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks ja järelkontrollile, mis on läbi viidud ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava alusel või mis on lisatud 2006. eelarveaasta või varasemate aastate tegevusaruannetele ja nende kokkuvõtetele (vt 2. peatükk). |
| --- | --- |

Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele oma sisekontrollisüsteemi tugevdamiseks ja järelkontrollile, mis on läbi viidud ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava alusel või mis on lisatud 2006. eelarveaasta või varasemate aastate tegevusaruannetele ja nende kokkuvõtetele (vt 2. peatükk).

1.5.

| 1.5. | Juhul, kui puuduvad komisjoni poolt mitmete aastate jooksul esitatavad indikaatorid, (8) määratleb kontrollikoda teatud indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–10. peatüki lisad). |
| --- | --- |

Juhul, kui puuduvad komisjoni poolt mitmete aastate jooksul esitatavad indikaatorid, (8) määratleb kontrollikoda teatud indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–10. peatüki lisad).

8

| 1.5. | Lisaks sisekontrollistandarditele vastavuse hinnangutele õhutas komisjon 2006. aastal esmakordselt kaasama peatüki „Piisavat kindlust andvad näitajad” (jagu 2.4) 2006. aasta tegevusaruannetesse; struktuurifondide puhul sisaldavad tegevusaruanded lisaks liikmesriikide süsteemide hindamisele ka teavet komisjoni tegevuse sisendite, väljundite, tulemuste ja mõjude kohta, et saavutada kindlus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. |
| --- | --- |

1.5.

Lisaks sisekontrollistandarditele vastavuse hinnangutele õhutas komisjon 2006. aastal esmakordselt kaasama peatüki „Piisavat kindlust andvad näitajad” (jagu 2.4) 2006. aasta tegevusaruannetesse; struktuurifondide puhul sisaldavad tegevusaruanded lisaks liikmesriikide süsteemide hindamisele ka teavet komisjoni tegevuse sisendite, väljundite, tulemuste ja mõjude kohta, et saavutada kindlus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.

2006. aastal esitasid seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad kolm neljandikku peadirektoraatidest, sealhulgas kõige enam kulutavad osakonnad.

Alates 2007. aasta tegevusaruannetest on näitajate kasutamine kohustuslik.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Üldine taustateave

| 1.6. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 ning mis saadeti kontrollikojale 31. juuliks 2007. Raamatupidamisaruanded sisaldavad „konsolideeritud finantsselgitusi”, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja „eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid”, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 ning mis saadeti kontrollikojale 31. juuliks 2007. Raamatupidamisaruanded sisaldavad „konsolideeritud finantsselgitusi”, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja „eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid”, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid.

1.7.

| 1.7. | 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete osas kasutati teist korda tekkepõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis võeti kasutusele Euroopa ühenduste poolt 2005. aastal finantsmääruse sätete põhjal (eelkõige artiklid 123–138) (9). Võrreldes 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandega, on toimunud järgmised olulised muudatused: |
| --- | --- |

2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete osas kasutati teist korda tekkepõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis võeti kasutusele Euroopa ühenduste poolt 2005. aastal finantsmääruse sätete põhjal (eelkõige artiklid 123–138) (9). Võrreldes 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandega, on toimunud järgmised olulised muudatused:

9

| — | 24 ameti raamatupidamisaruanded olid konsolideeritud, võrreldes 16 raamatupidamisaruandega 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

24 ameti raamatupidamisaruanded olid konsolideeritud, võrreldes 16 raamatupidamisaruandega 2005. aastal;

| — | komisjoni kulude sissenõudmise erinevate viiside kohta esitatakse üksikasjalikumat teavet; |
| --- | --- |

—

komisjoni kulude sissenõudmise erinevate viiside kohta esitatakse üksikasjalikumat teavet;

| — | iga lõplikus konsolideeritud raamatupidamisaruandes esindatud institutsiooni ja asutuse peaarvepidaja allkirjastas eraldiseisvad raamatupidamisaruanded ja komisjoni peaarvepidaja kinnitas, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et konsolideeritud raamatupidamisaruanne kajastab kõikides olulistes küsimustes õigesti ja õiglaselt Euroopa ühenduste finantsolukorda. |
| --- | --- |

—

iga lõplikus konsolideeritud raamatupidamisaruandes esindatud institutsiooni ja asutuse peaarvepidaja allkirjastas eraldiseisvad raamatupidamisaruanded ja komisjoni peaarvepidaja kinnitas, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et konsolideeritud raamatupidamisaruanne kajastab kõikides olulistes küsimustes õigesti ja õiglaselt Euroopa ühenduste finantsolukorda.

1.8.

| 1.8. | Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikoja soovil viimasele juhatuse antud teavet sisaldava kirja, kinnitades, et arvestades teatud piirangutega on lõplikud raamatupidamisaruanded täielikud ja usaldusväärsed (vt punktid 1.30, 2.23 kuni 2.25). |
| --- | --- |

Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikoja soovil viimasele juhatuse antud teavet sisaldava kirja, kinnitades, et arvestades teatud piirangutega on lõplikud raamatupidamisaruanded täielikud ja usaldusväärsed (vt punktid 1.30, 2.23 kuni 2.25).

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 1.9. | Kontrollikoda jätkas ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise auditit (10). Auditi kolmandas etapis (11) keskendus kontrollikoda järgmistele asjaoludele: |
| --- | --- |

1.9.

Kontrollikoda jätkas ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise auditit (10). Auditi kolmandas etapis (11) keskendus kontrollikoda järgmistele asjaoludele:

10

11

| — | hinnang, kas komisjonisiseselt võetud meetmed selleks, et parandada uue finantsaruandlussüsteemi ja raamatupidamissüsteemide puudusi teatavates peadirektoraatides, (12) aitavad saavutada piisava kindluse selles, et raamatupidamisaruanded on õiged ja õiglased (vt punktid 1.13–1.21); |
| --- | --- |

—

hinnang, kas komisjonisiseselt võetud meetmed selleks, et parandada uue finantsaruandlussüsteemi ja raamatupidamissüsteemide puudusi teatavates peadirektoraatides, (12) aitavad saavutada piisava kindluse selles, et raamatupidamisaruanded on õiged ja õiglased (vt punktid 1.13–1.21);

12

| — | 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kontrollimine, keskendudes elementidele, mis tuvastati esmakordselt 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannetes ja mille kohta esitati märkused (13) (eelrahastamine ja sellega seotud tagatised, arved/kuluaruanded ja eelarveaasta pikkuse määramine) (vt punktid 1.22–1.37). |
| --- | --- |

—

2006. eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kontrollimine, keskendudes elementidele, mis tuvastati esmakordselt 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannetes ja mille kohta esitati märkused (13) (eelrahastamine ja sellega seotud tagatised, arved/kuluaruanded ja eelarveaasta pikkuse määramine) (vt punktid 1.22–1.37).

13

| 1.9. | Komisjon avaldas 21. juunil 2007 raamatupidamissüsteemi ajakohastamist käsitleva eduaruande 31. märtsi 2007. aasta seisuga (KOM(2007) 343 lõplik), milles ta märkis muu hulgas, et projekti rakendati suures osas kooskõlas 2006.–2007. aasta projektikavaga, ajakohastades infotehnoloogiasüsteemide parandamise kava ja pikendades seda 2008. aastani. Kõigis peadirektoraatides saavutati edu kontrollikeskkonna ja raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamise osas. Märkimisväärset edu täheldati tekkepõhise raamatupidamisarvestuse infotehnoloogiasüsteemi ABAC arendamisel ning möödunud aasta jooksul läksid kaks institutsiooni ja kuus ametit ABACi süsteemile üle. Euroopa Arengufondide (EAF) raamatupidamisaruandluse üleminek ABACi süsteemile on ette valmistatud ning komisjoni talitused valmistuvad kõnealust üleminekut ellu viima 2008. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

1.9.

Komisjon avaldas 21. juunil 2007 raamatupidamissüsteemi ajakohastamist käsitleva eduaruande 31. märtsi 2007. aasta seisuga (KOM(2007) 343 lõplik), milles ta märkis muu hulgas, et projekti rakendati suures osas kooskõlas 2006.–2007. aasta projektikavaga, ajakohastades infotehnoloogiasüsteemide parandamise kava ja pikendades seda 2008. aastani. Kõigis peadirektoraatides saavutati edu kontrollikeskkonna ja raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamise osas. Märkimisväärset edu täheldati tekkepõhise raamatupidamisarvestuse infotehnoloogiasüsteemi ABAC arendamisel ning möödunud aasta jooksul läksid kaks institutsiooni ja kuus ametit ABACi süsteemile üle. Euroopa Arengufondide (EAF) raamatupidamisaruandluse üleminek ABACi süsteemile on ette valmistatud ning komisjoni talitused valmistuvad kõnealust üleminekut ellu viima 2008. aasta jaanuaris.

Tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku tõhustamine

Üldised saavutused

| 1.10. | Komisjoni peaarvepidaja võttis kasutusele erinevad meetmed, et konsolideerida üleminekut tekkepõhisele raamatupidamisele, sh igakuised kontrollid selleks, et avastada vastuolusid eelmaksete kirjendamisel. |
| --- | --- |

1.10.

Komisjoni peaarvepidaja võttis kasutusele erinevad meetmed, et konsolideerida üleminekut tekkepõhisele raamatupidamisele, sh igakuised kontrollid selleks, et avastada vastuolusid eelmaksete kirjendamisel.

| 1.10. | Kõnealuseid meetmeid parandatakse järk-järgult käimasolevate projektide raames, mille eesmärk on parandada raamatupidamisteabe kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.10.

Kõnealuseid meetmeid parandatakse järk-järgult käimasolevate projektide raames, mille eesmärk on parandada raamatupidamisteabe kvaliteeti.

| 1.11. | Nimetatud meetmed on kaasa aidanud finantsaruandlus- ja raamatupidamissüsteemide tugevdamisele. Vaatamata sellele esineb siiski veel teatavaid puudusi, mis ohustavad raamatupidamisandmete kvaliteeti (vt punktid 1.13–1.21).
  Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2005. eelarveaasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati või mis veel tuleb lahendada komisjoni poolt võetavate meetmete raames tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

1.11.

Nimetatud meetmed on kaasa aidanud finantsaruandlus- ja raamatupidamissüsteemide tugevdamisele. Vaatamata sellele esineb siiski veel teatavaid puudusi, mis ohustavad raamatupidamisandmete kvaliteeti (vt punktid 1.13–1.21).
  Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2005. eelarveaasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati või mis veel tuleb lahendada komisjoni poolt võetavate meetmete raames tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku konsolideerimiseks.

Tabel 1.1

| 1.11. | Komisjon jätkab raamatupidamisraamistiku ja süsteemide parandamist. Komisjon leiab, et olemasolevaid riske käsitletakse asjakohaselt ja et neil ei ole märgatavat mõju 2006. aasta raamatupidamisaruande usaldusväärsusele. |
| --- | --- |

1.11.

Komisjon jätkab raamatupidamisraamistiku ja süsteemide parandamist. Komisjon leiab, et olemasolevaid riske käsitletakse asjakohaselt ja et neil ei ole märgatavat mõju 2006. aasta raamatupidamisaruande usaldusväärsusele.

Vt vastuseid punktidele 1.15–1.21 ja 1.28, 1.31, 1.33 ja 1.37.

Tabel 1.1 — Järelkontroll 2005. aasta kinnitavas avalduses väljendatud reservatsioonide osas, mis puudutavad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning 2005. eelarveaasta aastaaruandes tehtud tähelepanekuid

| Reservatsioonid 2005. a. kinnitavas avalduses | Vastused 2005. eelarveaasta aastaaruandes | Arengud | Komisjoni vastused |
| --- | --- | --- | --- |
| Võttes arvesse ülesande keerukust ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja | 2006. eelarveaasta pikkuse määramisel kasutatakse esimese aasta tekkepõhise raamatupidamise rakendamise kogemuste valguses rohkem põhjalikku testimist ja kontrollimist. Lisaks tugevdab komisjon kontrolli eelarveaasta pikkuse määramise metoodika rakendamise üle. | Selleks, et tõhustada eelarveaasta pikkuse määramise menetlust, esitasid komisjoni raamatupidamistalitused peadirektoraatidele aruanded ja menetluse eelarveaasta pikkuse määramise järeltestimiseks. Siiski ei viinud kõik peadirektoraadid testimist läbi. Lisaks täheldati taas mitmeid eelarveaasta pikkuse määramise menetlustega seonduvaid puudusi, millel oli negatiivne mõju esialgsele raamatupidamisaruandele. Siiski ei mõjutanud korrektsioonid lõplikku raamatupidamisaruannet. | Vt vastust punktile 1.18. |
| mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti. | Kohalike süsteemide heakskiitmine on suhteliselt uus tegevus. Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima. See üksus kehtestas alates 1. juunist 2006 menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks. Raamatupidamistalitused on kohustatud võtma järelmeetmeid 2005. aasta heakskiitmisaruannetes mainitud lahendamist vajavate küsimuste osas. | Mitmete kohalike süsteemide osas oli peaarvepidaja heakskiitmine tingimuslik või peatatud. Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised. Kontrollikoja hinnangul oleks eelarve peadirektor pidanud püsivate probleemide valguses esitama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni. | Vt vastust punktile 1.17.


  Arvestades saavutatud edu, ei olnud 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone vaja esitada. |
| On tuvastatud vigu raamatupidamissüsteemis eelmaksetena ja arvetena/kuluaruannetena kirjendatud summades, nii algbilansis kui lõppbilansis, mis viis netovara algbilansis ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana ja lõppbilansis ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana näitamiseni. | Komisjon uurib vigu sisaldavaid tehinguid. | Vastavate bilansi kirjete osas on eelmaksete ja arvetes/kuluaruannetes tuvastatud vigade määr jätkuvalt sageduse ja finantsmõju puhul oluline, siiski ei ole kõik vead olulised. | Vt vastuseid punktidele 1.28 ja 1.31. |
| Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektoraadi peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis kui ka konsolideeritud lõppbilansis. | Tekkepõhise raamatupidamise nõuete ebajärjekindel järgimine kohalikus raamatupidamissüsteemis oli toonud kaasa lahknevused alg- ja lõppbilanssides. Käimas on muudatuste tegemine kohalikku süsteemi ja see tagab tulevikus tehingute korrektse käsitlemise. Minevikus tehtud vigade parandamine on samuti käimas ja peaks lõppema 2006. aasta lõpus. | Kontrollikoja auditi käigus leiti, et võetud meetmed aitasid raamatupidamisandmete kvaliteeti parandada. Vaatamata sellele esineb jätkuvalt teatavaid puudusi (eriti dokumentide osas). | Vt vastuseid punktidele 1.19–1.21. |
| 2005. eelarveaasta aastaaruande raames tehtud muud tähelepanekud | Vastused 2005. eelarveaasta aastaaruandes | Olukorra areng | |
| Komisjoni peaarvepidaja ei järginud täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 1, 2 ja 12 seoses konsolideerimise ulatuse, bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga. Kuna nendest küsimustest arusaamine on paranenud pärast raamatupidamiseeskirjade vastuvõtmist, tuleks teha vajalikke muudatusi. | 1., 2. ja 12. raamatupidamiseeskirja kohandatakse. | Raamatupidamiseeskirjade muudatused kiideti heaks komisjoni peaarvepidaja poolt 2006. aasta oktoobris. | |
| Tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, kas tegemist on lühiajaliste või pikaajaliste võlgadega. | Võlgnevused on esitatud bilansi juurde kuuluvates märkustes. | Tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, mis aastal on nende maksetähtaeg. | Vt vastust punktile 1.33. |
| Kuigi konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad rohkem teavet võimalike kohanduste kohta, ei ole neis aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust. | Korrektsioonid, mille üle otsustatakse tulevastes nõuetele vastavust hindavatest otsustes, (EAGGF tagatis) on komisjoni raamatupidamises kajastatud tingimuslike varadena. | Võrreldes 2005. aastaga sisaldavad raamatupidamise aastaaruannete selgitavad märkused täiendavat teavet selle kohta, et mõningate tehingute osas tehakse korrektsioone hiljem. Vaatamata sellele ei ole sarnaselt varasematele aastatele esitatud teavet kulude summade (ja valdkondade) kohta, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust. | Vt vastust punktile 1.34. |

Reservatsioonid 2005. a. kinnitavas avalduses

Vastused 2005. eelarveaasta aastaaruandes

Arengud

Komisjoni vastused

Võttes arvesse ülesande keerukust ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja

2006. eelarveaasta pikkuse määramisel kasutatakse esimese aasta tekkepõhise raamatupidamise rakendamise kogemuste valguses rohkem põhjalikku testimist ja kontrollimist. Lisaks tugevdab komisjon kontrolli eelarveaasta pikkuse määramise metoodika rakendamise üle.

Selleks, et tõhustada eelarveaasta pikkuse määramise menetlust, esitasid komisjoni raamatupidamistalitused peadirektoraatidele aruanded ja menetluse eelarveaasta pikkuse määramise järeltestimiseks. Siiski ei viinud kõik peadirektoraadid testimist läbi. Lisaks täheldati taas mitmeid eelarveaasta pikkuse määramise menetlustega seonduvaid puudusi, millel oli negatiivne mõju esialgsele raamatupidamisaruandele. Siiski ei mõjutanud korrektsioonid lõplikku raamatupidamisaruannet.

Vt vastust punktile 1.18.

Vt vastust punktile 1.18.

mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti.

Kohalike süsteemide heakskiitmine on suhteliselt uus tegevus. Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima. See üksus kehtestas alates 1. juunist 2006 menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks. Raamatupidamistalitused on kohustatud võtma järelmeetmeid 2005. aasta heakskiitmisaruannetes mainitud lahendamist vajavate küsimuste osas.

Mitmete kohalike süsteemide osas oli peaarvepidaja heakskiitmine tingimuslik või peatatud. Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised. Kontrollikoja hinnangul oleks eelarve peadirektor pidanud püsivate probleemide valguses esitama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni.

Vt vastust punktile 1.17.

Vt vastust punktile 1.17.

Arvestades saavutatud edu, ei olnud 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone vaja esitada.

Arvestades saavutatud edu, ei olnud 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone vaja esitada.

On tuvastatud vigu raamatupidamissüsteemis eelmaksetena ja arvetena/kuluaruannetena kirjendatud summades, nii algbilansis kui lõppbilansis, mis viis netovara algbilansis ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana ja lõppbilansis ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana näitamiseni.

Komisjon uurib vigu sisaldavaid tehinguid.

Vastavate bilansi kirjete osas on eelmaksete ja arvetes/kuluaruannetes tuvastatud vigade määr jätkuvalt sageduse ja finantsmõju puhul oluline, siiski ei ole kõik vead olulised.

Vt vastuseid punktidele 1.28 ja 1.31.

Vt vastuseid punktidele 1.28 ja 1.31.

Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektoraadi peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis kui ka konsolideeritud lõppbilansis.

Tekkepõhise raamatupidamise nõuete ebajärjekindel järgimine kohalikus raamatupidamissüsteemis oli toonud kaasa lahknevused alg- ja lõppbilanssides. Käimas on muudatuste tegemine kohalikku süsteemi ja see tagab tulevikus tehingute korrektse käsitlemise. Minevikus tehtud vigade parandamine on samuti käimas ja peaks lõppema 2006. aasta lõpus.

Kontrollikoja auditi käigus leiti, et võetud meetmed aitasid raamatupidamisandmete kvaliteeti parandada. Vaatamata sellele esineb jätkuvalt teatavaid puudusi (eriti dokumentide osas).

Vt vastuseid punktidele 1.19–1.21.

Vt vastuseid punktidele 1.19–1.21.

2005. eelarveaasta aastaaruande raames tehtud muud tähelepanekud

Vastused 2005. eelarveaasta aastaaruandes

Olukorra areng

Komisjoni peaarvepidaja ei järginud täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 1, 2 ja 12 seoses konsolideerimise ulatuse, bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga. Kuna nendest küsimustest arusaamine on paranenud pärast raamatupidamiseeskirjade vastuvõtmist, tuleks teha vajalikke muudatusi.

1., 2. ja 12. raamatupidamiseeskirja kohandatakse.

Raamatupidamiseeskirjade muudatused kiideti heaks komisjoni peaarvepidaja poolt 2006. aasta oktoobris.

Tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, kas tegemist on lühiajaliste või pikaajaliste võlgadega.

Võlgnevused on esitatud bilansi juurde kuuluvates märkustes.

Tuleks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, mis aastal on nende maksetähtaeg.

Vt vastust punktile 1.33.

Vt vastust punktile 1.33.

Kuigi konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad rohkem teavet võimalike kohanduste kohta, ei ole neis aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust.

Korrektsioonid, mille üle otsustatakse tulevastes nõuetele vastavust hindavatest otsustes, (EAGGF tagatis) on komisjoni raamatupidamises kajastatud tingimuslike varadena.

Võrreldes 2005. aastaga sisaldavad raamatupidamise aastaaruannete selgitavad märkused täiendavat teavet selle kohta, et mõningate tehingute osas tehakse korrektsioone hiljem. Vaatamata sellele ei ole sarnaselt varasematele aastatele esitatud teavet kulude summade (ja valdkondade) kohta, mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust.

Vt vastust punktile 1.34.

Vt vastust punktile 1.34.

Raamatupidamiseeskirjade muutmine

| 1.12. | Võttes arvesse kontrollikoja 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannete auditi tulemusi, muutis komisjoni peaarvepidaja, olles nõu pidanud raamatupidamiseeskirjade nõuandekomiteega, raamatupidamiseeskirju nr 1, 2 ja 12 seoses konsolideerimise ulatuse, bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise korraga (14). 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruanded koostati kohaldades nimetatud raamatupidamiseeskirju. |
| --- | --- |

1.12.

Võttes arvesse kontrollikoja 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannete auditi tulemusi, muutis komisjoni peaarvepidaja, olles nõu pidanud raamatupidamiseeskirjade nõuandekomiteega, raamatupidamiseeskirju nr 1, 2 ja 12 seoses konsolideerimise ulatuse, bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise korraga (14). 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruanded koostati kohaldades nimetatud raamatupidamiseeskirju.

14

Kohalike alasüsteemide kinnitamine

| 1.13. | Käesoleval hetkel kasutab 19 peadirektoraati finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi vahendajate kaudu saadetavate tehingute loomisel oma IT-süsteeme. |
| --- | --- |

1.13.

Käesoleval hetkel kasutab 19 peadirektoraati finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi vahendajate kaudu saadetavate tehingute loomisel oma IT-süsteeme.

1.14.

| 1.14. | 2006. eelarveaasta osas viisid komisjoni raamatupidamistalitused läbi eelmise aasta leidude järelkäsitluse (15). Lisaks vaadati veel 9 talitust (16) põhjalikult üle tsüklipõhise hindamise käigus, mille eesmärgiks oli hõlmata kõik komisjoni talitused keskpika tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2006. eelarveaasta osas viisid komisjoni raamatupidamistalitused läbi eelmise aasta leidude järelkäsitluse (15). Lisaks vaadati veel 9 talitust (16) põhjalikult üle tsüklipõhise hindamise käigus, mille eesmärgiks oli hõlmata kõik komisjoni talitused keskpika tähtaja jooksul.

15

16

1.15.

| 1.15. | Komisjoni peaarvepidaja ei saanud esitada kinnitust EuropeAid koostöötalituse, (17) hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (18) ja välissuhete peadirektoraadi (19) kohalike süsteemide kohta 2006. eelarveaasta osas. Lisaks püsib edasist käsitlemist vajavate küsimuste ja teemade arv ja olulisus põhimõtteliselt sama kui 2005. eelarveaasta lõplikus kinnitamisaruandes 2005 (20). |
| --- | --- |

Komisjoni peaarvepidaja ei saanud esitada kinnitust EuropeAid koostöötalituse, (17) hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (18) ja välissuhete peadirektoraadi (19) kohalike süsteemide kohta 2006. eelarveaasta osas. Lisaks püsib edasist käsitlemist vajavate küsimuste ja teemade arv ja olulisus põhimõtteliselt sama kui 2005. eelarveaasta lõplikus kinnitamisaruandes 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15. | Uute rakenduste väljatöötamine ja probleemide lahendamine kohalikes süsteemides võib olla aeganõudev, eelkõige infotehnoloogiasüsteemide muutmise puhul. Lisaks tuleb koolitada personali süsteeme kasutama, et tagada kavandatud tulemuste saavutamine. |
| --- | --- |

1.15.

Uute rakenduste väljatöötamine ja probleemide lahendamine kohalikes süsteemides võib olla aeganõudev, eelkõige infotehnoloogiasüsteemide muutmise puhul. Lisaks tuleb koolitada personali süsteeme kasutama, et tagada kavandatud tulemuste saavutamine.

2006. aastal saavutati seoses kontrollikoja mainitud kolme talitusega märkimisväärset edu. Koostöötalituse EuropeAid puhul on oluline töö tehtud kohaliku infotehnoloogiasüsteemi, CRIS, väljaarendamisel ning aasta lõpuks oli enamik arendustest võetud kasutusele ning need töötasid rahuldavalt.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi puhul keskenduti 2006. aastal asjakohaste vahepealsete lahenduste sisseseadmisele kuni kõnealuse peadirektoraadi kohalik infotehnoloogiasüsteem välja vahetatakse.

2007. aasta alguses käivitati uus ABAC Delegation moodul.

Komisjoni peaarvepidaja uurib 2007. aastal kõigi kolme talituse süsteeme ja otsustab aasta lõpus, kas paranemine on piisav, et õigustada nende kinnitamist.

Kuigi edasist lahendamist ja täiendavat kaalumist vajavate küsimuste arv ei ole absoluutarvuna vähenenud, on peadirektoraatide arv, kellega kõnealused küsimused on seotud, peaaegu kahekordistunud (13-lt peadirektoraadilt ja talituselt 2005. aastal 22ni 2006. aastal). See tähendab lahendust vajavate küsimuste keskmise arvu märkimisväärset vähenemist ühe peadirektoraadi kohta. Kõnealune näitaja peaks 2007. aastal kõikide asjaomaste peadirektoraatide/talituste saavutatud täiendava edu tulemusel jätkuvalt vähenema.

| 1.16. | Kolmes (21) üheksast talitusest, mis komisjoni raamatupidamistalituste poolt põhjalikult üle vaadati, leiti märkimisväärseid riske nende eelarveaasta pikkuse määramise menetluste osas. Selle tulemusel esitati 2006. eelarveaasta lõplikus kinnitamisaruandes kohalike süsteemide konsolideeritud heakskiit. Siiski, pärast eelarveaasta pikkuse määramise menetlusi ja kolme peadirektoraadi (infoühiskond ja meedia, energeetika ja transport ning Teadusuuringute Ühiskeskus) lõpliku kinnitamisaruande esitamist, väljastas komisjoni peaarvepidaja positiivsed hinnangud ühe reservatsiooniga Teadusuuringute Ühiskeskuse osas, mis ei puudutanud raamatupidamist. |
| --- | --- |

1.16.

Kolmes (21) üheksast talitusest, mis komisjoni raamatupidamistalituste poolt põhjalikult üle vaadati, leiti märkimisväärseid riske nende eelarveaasta pikkuse määramise menetluste osas. Selle tulemusel esitati 2006. eelarveaasta lõplikus kinnitamisaruandes kohalike süsteemide konsolideeritud heakskiit. Siiski, pärast eelarveaasta pikkuse määramise menetlusi ja kolme peadirektoraadi (infoühiskond ja meedia, energeetika ja transport ning Teadusuuringute Ühiskeskus) lõpliku kinnitamisaruande esitamist, väljastas komisjoni peaarvepidaja positiivsed hinnangud ühe reservatsiooniga Teadusuuringute Ühiskeskuse osas, mis ei puudutanud raamatupidamist.

21

1.17.

| 1.17. | Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised. Kontrollikoja hinnangul oleks eelarve peadirektoraadi peadirektor pidanud nende jätkuvate probleemide valguses esitatama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni. |
| --- | --- |

Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised. Kontrollikoja hinnangul oleks eelarve peadirektoraadi peadirektor pidanud nende jätkuvate probleemide valguses esitatama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni.

| 1.17. | Üldine reservatsioon kaasati 2005. aasta tegevusaruandesse ajal, mil komisjon ei olnud veel esimest tekkepõhisel raamatupidamisarvestusel põhinevat esialgset raamatupidamisaruannet lõplikult kokku pannud. Selles võeti samuti arvesse komisjoni talituste ees seisvaid märkimisväärseid väljakutseid uute raamatupidamiseeskirjade kohaldamisel ja kohalike süsteemide valideerimisprotsessis tuvastatud probleeme. |
| --- | --- |

1.17.

Üldine reservatsioon kaasati 2005. aasta tegevusaruandesse ajal, mil komisjon ei olnud veel esimest tekkepõhisel raamatupidamisarvestusel põhinevat esialgset raamatupidamisaruannet lõplikult kokku pannud. Selles võeti samuti arvesse komisjoni talituste ees seisvaid märkimisväärseid väljakutseid uute raamatupidamiseeskirjade kohaldamisel ja kohalike süsteemide valideerimisprotsessis tuvastatud probleeme.

Uue süsteemi esimesi lõplikke tulemusi testiti ja need dokumenteeriti, kui komisjoni peaarvepidaja koostas 2005. aasta raamatupidamisaruannet. Sellest alates on saavutatud täiendavat märkimisväärset edu selle selgitamisel, kuidas raamatupidamisaruande koostamisel uusi raamatupidamiseeskirju kohaldada, ja kohalike süsteemide parandamisel.

Võttes arvesse saavutatud edu ei olnud 2006. aasta tegevusaruandesse vaja reservatsiooni kaasata.

Eelarveaasta pikkuse määramise menetluse tugevdamine

| 1.18. | Võttes arvesse, et 2005. aasta on esimeseks eelarve pikkuse määramise aastaks, ei ole võrdleva hindamise meetodid, mille abil kontrollida hindamiste meetodite asjakohasust, kättesaadavad. Seda arvestades on komisjoni raamatupidamistalitused esitanud peadirektoraatidele eelarveaasta pikkuse üle otsustamise andmete järeltestimise menetluse ja esimese aruande, kus ühendatakse eelarveallikate ja üldise raamatupidamise andmed. Selle eesmärk oli eelkõige tagada eelarveaasta pikkuse määramise meetodite ja menetluste järjepidevus. Vaatamata sellele ei viinud mõned peadirektoraadid läbi eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist (22). See avaldas esialgses raamatupidamisaruandes sisaldunud raamatupidamisandmete tõhususele negatiivset mõju. Siiski ei mõjutanud korrektsioonide tegemine lõpparuannet (vt punkt 1.32). |
| --- | --- |

1.18.

Võttes arvesse, et 2005. aasta on esimeseks eelarve pikkuse määramise aastaks, ei ole võrdleva hindamise meetodid, mille abil kontrollida hindamiste meetodite asjakohasust, kättesaadavad. Seda arvestades on komisjoni raamatupidamistalitused esitanud peadirektoraatidele eelarveaasta pikkuse üle otsustamise andmete järeltestimise menetluse ja esimese aruande, kus ühendatakse eelarveallikate ja üldise raamatupidamise andmed. Selle eesmärk oli eelkõige tagada eelarveaasta pikkuse määramise meetodite ja menetluste järjepidevus. Vaatamata sellele ei viinud mõned peadirektoraadid läbi eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist (22). See avaldas esialgses raamatupidamisaruandes sisaldunud raamatupidamisandmete tõhususele negatiivset mõju. Siiski ei mõjutanud korrektsioonide tegemine lõpparuannet (vt punkt 1.32).

22

| 1.18. | Komisjon on 2006. aastal teinud märkimisväärseid pingutusi, et parandada hinnangut järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade kohta, nagu on üksikasjalikult välja toodud punktis 1.32. Siiski leidsid mõned talitused mõnede käimasolevate tehingute puhul, mille kestus võib olla kuni 7 aastat, et neil on EÜ vahenditest abisaajatelt käimasolevat tööd käsitleva teabe saamata jäämise ning kõnealuse teabe saamiseks vajalike seaduslike sunnimeetmete puudumise tõttu väga raske järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat testida. |
| --- | --- |

1.18.

Komisjon on 2006. aastal teinud märkimisväärseid pingutusi, et parandada hinnangut järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade kohta, nagu on üksikasjalikult välja toodud punktis 1.32. Siiski leidsid mõned talitused mõnede käimasolevate tehingute puhul, mille kestus võib olla kuni 7 aastat, et neil on EÜ vahenditest abisaajatelt käimasolevat tööd käsitleva teabe saamata jäämise ning kõnealuse teabe saamiseks vajalike seaduslike sunnimeetmete puudumise tõttu väga raske järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat testida.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraati puudutavad meetmed

| 1.19. | Kontrollikoja 2005. aasta audit kinnitas kultuuri ja hariduse peadirektoraadi peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses selle peadirektoraadi raamatupidamisaruannete täielikkuse ja korrektsusega. Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada (23). |
| --- | --- |

1.19.

Kontrollikoja 2005. aasta audit kinnitas kultuuri ja hariduse peadirektoraadi peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses selle peadirektoraadi raamatupidamisaruannete täielikkuse ja korrektsusega. Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada (23).

23

| 1.19. | 2006. aastal parandas hariduse ja kultuuri peadirektoraat oluliselt oma finantsandmete kvaliteeti. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti kulud moodustavad kokku ligikaudu 1,5 % EÜ eelarvest. |
| --- | --- |

1.19.

2006. aastal parandas hariduse ja kultuuri peadirektoraat oluliselt oma finantsandmete kvaliteeti. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti kulud moodustavad kokku ligikaudu 1,5 % EÜ eelarvest.

| 1.20. | 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruandeid puudutavate puuduste kõrvaldamiseks tõhustasid komisjoni raamatupidamistalitused oma juhtimist hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja vastloodud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse osas. Lisaks loodi töörühm, sh raamatupidamisgrupp, selleks et teostada üksikasjalik kõikide 2006. eelarveaastal avatud arvete/kulude hüvitamise taotluste analüüs ja tagada operatiivüksustes algatatud tehingute korrektsus. Lisaks värvati väliskonsultant, mille eesmärgiks oli pakkuda abi 2005. eelarveaasta raamatupidamise lõpparuannetes olnud vigade määratlemisel ja 2006. eelarveaasta [esialgsete] raamatupidamisaruannete lõpetamisel. |
| --- | --- |

1.20.

2005. eelarveaasta raamatupidamisaruandeid puudutavate puuduste kõrvaldamiseks tõhustasid komisjoni raamatupidamistalitused oma juhtimist hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja vastloodud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse osas. Lisaks loodi töörühm, sh raamatupidamisgrupp, selleks et teostada üksikasjalik kõikide 2006. eelarveaastal avatud arvete/kulude hüvitamise taotluste analüüs ja tagada operatiivüksustes algatatud tehingute korrektsus. Lisaks värvati väliskonsultant, mille eesmärgiks oli pakkuda abi 2005. eelarveaasta raamatupidamise lõpparuannetes olnud vigade määratlemisel ja 2006. eelarveaasta [esialgsete] raamatupidamisaruannete lõpetamisel.

| 1.20. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet on võtnud meetmeid mitmes valdkonnas, sealhulgas: |
| --- | --- |

1.20.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet on võtnud meetmeid mitmes valdkonnas, sealhulgas:

| — | on parandatud kohalikku süsteemi, et takistada ühe ja sama arve mitmekordset kirjendamist ABACis; |
| --- | --- |

—

on parandatud kohalikku süsteemi, et takistada ühe ja sama arve mitmekordset kirjendamist ABACis;

| — | 2006. aastal esitas töörühm üksikasjaliku ülevaate kõigist varasemate perioodide arvetest, et tuvastada ja parandada kõik mitmekordsed kanded; |
| --- | --- |

—

2006. aastal esitas töörühm üksikasjaliku ülevaate kõigist varasemate perioodide arvetest, et tuvastada ja parandada kõik mitmekordsed kanded;

| — | on täpsustatud järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat; |
| --- | --- |

—

on täpsustatud järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat;

| — | riski, mis on seotud osalise ebakõlaga kohalike ja kesksete süsteemide vahel, on leevendatud sellega, et järgmisse eelarveaastasse üleviimise arvutamisel ning eelmakseid ja täitmata kulukohustusi käsitlevates aruannetes kasutatakse keskse raamatupidamissüsteemi andmeid. |
| --- | --- |

—

riski, mis on seotud osalise ebakõlaga kohalike ja kesksete süsteemide vahel, on leevendatud sellega, et järgmisse eelarveaastasse üleviimise arvutamisel ning eelmakseid ja täitmata kulukohustusi käsitlevates aruannetes kasutatakse keskse raamatupidamissüsteemi andmeid.

| 1.21. | Nimetatud meetmed aitasid kaasa raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamisele. Vaatamata sellele tuvastati auditi (24) käigus, et finantsteave ei olnud nõuetekohaselt jagatud hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja täitevasutuse vahel. Lisaks peaksid teostatud kontrollid ja tehtud parandused olema 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruannete lõpetamisel paremini dokumenteeritud. |
| --- | --- |

1.21.

Nimetatud meetmed aitasid kaasa raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamisele. Vaatamata sellele tuvastati auditi (24) käigus, et finantsteave ei olnud nõuetekohaselt jagatud hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja täitevasutuse vahel. Lisaks peaksid teostatud kontrollid ja tehtud parandused olema 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruannete lõpetamisel paremini dokumenteeritud.

24

| 1.21. | Kuna see ei ole teema, mis kahjustab õiget ja õiglast ülevaadet komisjoni raamatupidamisaruandest, soovitasid raamatupidamistalitused hariduse ja kultuuri peadirektoraadil ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametil keskenduda sel aastal mitte tehingute omavahelisele jaotamisele, vaid oma üldiste raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamisele. |
| --- | --- |

1.21.

Kuna see ei ole teema, mis kahjustab õiget ja õiglast ülevaadet komisjoni raamatupidamisaruandest, soovitasid raamatupidamistalitused hariduse ja kultuuri peadirektoraadil ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametil keskenduda sel aastal mitte tehingute omavahelisele jaotamisele, vaid oma üldiste raamatupidamisandmete kvaliteedi parandamisele.

Võetud meetmete tulemusena annab hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning tema rakendusameti loodud ja rakendatud üldine raamistik (menetlused, infotehnoloogiasüsteemid ja raamatupidamiskontrollid) piisava kindluse 2006. aasta raamatupidamisandmete täielikkuse, täpsuse ja usaldusväärsuse suhtes.

Konsolideeritud finantsselgitused seisuga 31. detsember 2006

Üldised tähelepanekud

| 1.22. | 2006. aasta jooksul tegid komisjoni talitused olulisi pingutusi, et tagada nii uute eelmaksete registreerimise kui ka uute avatud arvete/kuluaruannete ja eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus. |
| --- | --- |

1.22.

2006. aasta jooksul tegid komisjoni talitused olulisi pingutusi, et tagada nii uute eelmaksete registreerimise kui ka uute avatud arvete/kuluaruannete ja eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus.

1.23.

| 1.23. | Kontrollikoja analüüs immateriaalse ja materiaalse põhivara, varude, finants- ja muude kohustuste, riski- ja kulueraldiste ning reservide kohta ei andnud olulisi leide. Vaatamata sellele leidis kontrollikoda mitmeid vigu teistes valdkondades, ülevaade vigadest on esitatud allpool. |
| --- | --- |

Kontrollikoja analüüs immateriaalse ja materiaalse põhivara, varude, finants- ja muude kohustuste, riski- ja kulueraldiste ning reservide kohta ei andnud olulisi leide. Vaatamata sellele leidis kontrollikoda mitmeid vigu teistes valdkondades, ülevaade vigadest on esitatud allpool.

1.24.

| 1.24. | Kontrollikoja audit kinnitab, et eelarveaasta lõpu menetlusi tuleks mõnedes konsolideeritud üksustes (Euroopa Parlament, regioonide komitee) tõhustada selleks, et vältida vajalikke parandusi pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist. |
| --- | --- |

Kontrollikoja audit kinnitab, et eelarveaasta lõpu menetlusi tuleks mõnedes konsolideeritud üksustes (Euroopa Parlament, regioonide komitee) tõhustada selleks, et vältida vajalikke parandusi pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist.

| 1.24. | Kuigi kõnealuse märkusega seotud teemad ei mõjuta konsolideeritud raamatupidamisaruande õiget ja õiglast esitust, püüab komisjon siiski jätkuvalt parandada oma eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlusi. |
| --- | --- |

1.24.

Kuigi kõnealuse märkusega seotud teemad ei mõjuta konsolideeritud raamatupidamisaruande õiget ja õiglast esitust, püüab komisjon siiski jätkuvalt parandada oma eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlusi.

| 1.25. | Samuti täheldas kontrollikoda erinevusi mõnede küsimuste käsitlemisel konsolideeritud üksuste ja komisjoni peadirektoraatide vahel (nt kogunenud välja võtmata puhkuste kulud, mida mõned ametid ja institutsioonid on arvesse võtnud, mitte aga komisjon ja Euroopa Parlament; mitmeaastased lepingud va kasutusrent, mille nõukogu (aga mitte konsolideeritud üksused) esitab esmakordselt tingimuslike kohustustena; maa ja hoonete väärtust ei eraldata süstemaatiliselt ja tingimuslikud kohustused puuduvad võimaliku vajaduse osas edutada märkimisväärset töötajate arvu, kes on tööle võetud madalamale palgaastmele kui see, mis kuulutati välja selle konkursi puhul, mille nad läbisid, sõltuvalt Euroopa Esimese Astme Kohtus käimasoleva kohtuasja tulemusest). |
| --- | --- |

1.25.

Samuti täheldas kontrollikoda erinevusi mõnede küsimuste käsitlemisel konsolideeritud üksuste ja komisjoni peadirektoraatide vahel (nt kogunenud välja võtmata puhkuste kulud, mida mõned ametid ja institutsioonid on arvesse võtnud, mitte aga komisjon ja Euroopa Parlament; mitmeaastased lepingud va kasutusrent, mille nõukogu (aga mitte konsolideeritud üksused) esitab esmakordselt tingimuslike kohustustena; maa ja hoonete väärtust ei eraldata süstemaatiliselt ja tingimuslikud kohustused puuduvad võimaliku vajaduse osas edutada märkimisväärset töötajate arvu, kes on tööle võetud madalamale palgaastmele kui see, mis kuulutati välja selle konkursi puhul, mille nad läbisid, sõltuvalt Euroopa Esimese Astme Kohtus käimasoleva kohtuasja tulemusest).

| 1.25. | Kontrollikoja osutatud teemad ei mõjuta konsolideeritud raamatupidamisaruande õiget ja õiglast esitust. Komisjon püüab siiski uurida väljavõtmata puhkuste ja mitmeaastaste lepingute küsimusi. Kontrollikoja märgitud ülejäänud erinevused tulenevad asjaolust, et erinevad konsolideeritud üksused peavad raamatupidamislike otsuste tegemisel arvestama erinevate olulisustasemetega. Lisaks sellele on need vähesed juhtumid, mille puhul ei ole võimalik lahutada maa ja ehitiste väärtust (teatavad komisjoni esindused ja mõned muud konsolideeritud üksused), pigem selgelt käsitletavad teabe puudumisena ühe üksuse tasandil kui konsolideeritud üksuste vahelise ebajärjekindla raamatupidamisliku käsitlusviisina. |
| --- | --- |

1.25.

Kontrollikoja osutatud teemad ei mõjuta konsolideeritud raamatupidamisaruande õiget ja õiglast esitust. Komisjon püüab siiski uurida väljavõtmata puhkuste ja mitmeaastaste lepingute küsimusi. Kontrollikoja märgitud ülejäänud erinevused tulenevad asjaolust, et erinevad konsolideeritud üksused peavad raamatupidamislike otsuste tegemisel arvestama erinevate olulisustasemetega. Lisaks sellele on need vähesed juhtumid, mille puhul ei ole võimalik lahutada maa ja ehitiste väärtust (teatavad komisjoni esindused ja mõned muud konsolideeritud üksused), pigem selgelt käsitletavad teabe puudumisena ühe üksuse tasandil kui konsolideeritud üksuste vahelise ebajärjekindla raamatupidamisliku käsitlusviisina.

Esimese astme kohus lükkas 11. juulil 2007 tagasi kohtuasjas T-58/05 (seoses ametnike töölevõtmisega pärast 1. maid 2004) esitatud taotluse. See tähendab, et praegu (sõltuvalt Euroopa Kohtule võimalikult esitatava apellatsiooni tulemusest) ei mõjuta see eelarvet. Riski kauguse tõttu ei peetud tingimuslike kohustuste kajastamist vajalikuks.

Konsolideeritud bilanss seisuga 31. detsember 2006

Riskikapitali tehingud

| 1.26. | Euroopa ühenduste konsolideeritud finantsselgitustes liigitatakse riskikapitali tehingud (31. detsembril 2006. aastal 211 miljonit eurot) bilansis investeeringute rubriigi alla (müüdavad investeeringud). Need on kirjendatud lähtudes alghinnast, millest on maha arvatud väärtuse vähenemise kulud, kuna nende reaalväärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta. Kuigi selline hindamismeetod on antud tingimustes vastuvõetav, ei ole seda järjepidevalt rakendatud. Kontrollikoda tuvastas mõned juhud, kus hinnangulise väärtuse vähenemise prognoosi kohta (kogusummas 21 miljonit eurot), mis oli kättesaadav haldavale osapoolele (Euroopa Investeerimispank), ei edastatud teavet komisjonile (vt punktid 11.10 ja 11.11). |
| --- | --- |

1.26.

Euroopa ühenduste konsolideeritud finantsselgitustes liigitatakse riskikapitali tehingud (31. detsembril 2006. aastal 211 miljonit eurot) bilansis investeeringute rubriigi alla (müüdavad investeeringud). Need on kirjendatud lähtudes alghinnast, millest on maha arvatud väärtuse vähenemise kulud, kuna nende reaalväärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta. Kuigi selline hindamismeetod on antud tingimustes vastuvõetav, ei ole seda järjepidevalt rakendatud. Kontrollikoda tuvastas mõned juhud, kus hinnangulise väärtuse vähenemise prognoosi kohta (kogusummas 21 miljonit eurot), mis oli kättesaadav haldavale osapoolele (Euroopa Investeerimispank), ei edastatud teavet komisjonile (vt punktid 11.10 ja 11.11).

| 1.26. | Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste (mis katavad kõnealused riskikapitali tehingud) kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides kulutõhusaimat lahendust, võttes sealjuures arvesse ka aastaid tagasi lõplike abisaajatega sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praeguseid aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

1.26.

Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste (mis katavad kõnealused riskikapitali tehingud) kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides kulutõhusaimat lahendust, võttes sealjuures arvesse ka aastaid tagasi lõplike abisaajatega sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praeguseid aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet.

Uued aruandlusnõuded lepitakse edaspidi kokku ka iga-aastaste tegevusaruannete sisu suhtes, mis võimaldab komisjonil asjaomase õigusliku aluse ja volituste kohaldamist põhjalikumalt jälgida.

Eelrahastamine

| 1.27. | Raamatupidamissüsteemis sisalduva eelmaksete kannete üldkogumist valitud 150st eelmakse tehingust koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas seoses bilansi kannetega. Vaatamata sellele ei olnud vigade määr kõikjal oluline. Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

1.27.

Raamatupidamissüsteemis sisalduva eelmaksete kannete üldkogumist valitud 150st eelmakse tehingust koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas seoses bilansi kannetega. Vaatamata sellele ei olnud vigade määr kõikjal oluline. Kõige tüüpilisemad vead olid:

| — | eelmaksed olid kirjendatud valedes summades; |
| --- | --- |

—

eelmaksed olid kirjendatud valedes summades;

| — | kirjed puudutasid eelmakseid, mis olid heaks kiidetud enne aasta lõppu. |
| --- | --- |

—

kirjed puudutasid eelmakseid, mis olid heaks kiidetud enne aasta lõppu.

1.28.

| 1.28. | Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid lõppbilansi täielikkuse/täpsuse osas: |
| --- | --- |

Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid lõppbilansi täielikkuse/täpsuse osas:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | selleks et tagada komisjoni talituste ühtne lähenemisviis, tuleks üle vaadata juhised, mis puudutavad maksmata lõplike arvete käsitlemist raamatupidamises; |
| --- | --- |

—

selleks et tagada komisjoni talituste ühtne lähenemisviis, tuleks üle vaadata juhised, mis puudutavad maksmata lõplike arvete käsitlemist raamatupidamises;

| — | Kõnealused juhised vaadati põhjalikult läbi 2007. aasta juulis. Mõnede asjaomaste arvete puhul järeldati, et kõigi komisjoni talituste 2006. eelarveaasta lõpetamisel kasutatud raamatupidamislik käsitlusviis on olemasolevatest kõige sobivam. Sama meetodit kasutatakse järgmise eelarveaasta lõpetamisel 2007. aasta lõpus. |
| --- | --- |

—

Kõnealused juhised vaadati põhjalikult läbi 2007. aasta juulis. Mõnede asjaomaste arvete puhul järeldati, et kõigi komisjoni talituste 2006. eelarveaasta lõpetamisel kasutatud raamatupidamislik käsitlusviis on olemasolevatest kõige sobivam. Sama meetodit kasutatakse järgmise eelarveaasta lõpetamisel 2007. aasta lõpus.

| — | sissenõudekorraldusi ei väljastata süstemaatiliselt, kui eelmaksete kinnitamine näitab, et raha tuleks sisse nõuda. Selle tulemusel näidatakse eelmakseid suurematena ja saadaolevaid summasid väiksematena olulise summa võrra, mida ei ole võimalik täpselt kvantifitseerida; |
| --- | --- |

—

sissenõudekorraldusi ei väljastata süstemaatiliselt, kui eelmaksete kinnitamine näitab, et raha tuleks sisse nõuda. Selle tulemusel näidatakse eelmakseid suurematena ja saadaolevaid summasid väiksematena olulise summa võrra, mida ei ole võimalik täpselt kvantifitseerida;

| — | Eelmaksete summad ei kuulu tagasinõudmisele, vaid abisaajad kasutavad neid oma lepingute täitmiseks. Tagasinõudmine toimub harvadel juhtudel, kui abisaajad ei täida oma kohustusi või kui esineb marginaalseid erinevusi makstud summade ja lõplike abikõlblike kulude vahel. |
| --- | --- |

—

Eelmaksete summad ei kuulu tagasinõudmisele, vaid abisaajad kasutavad neid oma lepingute täitmiseks. Tagasinõudmine toimub harvadel juhtudel, kui abisaajad ei täida oma kohustusi või kui esineb marginaalseid erinevusi makstud summade ja lõplike abikõlblike kulude vahel.

| — | läbiviidud väärtuse vähenemise testid ei olnud piisavad, et kohandada eelmakse väärtust nende tagasinõutava summaga, mille tulemusel võidi eelmakseid suuremana näidata ja vastavaid eelmaksete vähenduse kulusid väiksemana näidata (25). |
| --- | --- |

—

läbiviidud väärtuse vähenemise testid ei olnud piisavad, et kohandada eelmakse väärtust nende tagasinõutava summaga, mille tulemusel võidi eelmakseid suuremana näidata ja vastavaid eelmaksete vähenduse kulusid väiksemana näidata (25).

25

| — | Väärtuse vähenemise teste ei peetud prioriteediks, kuna esiteks tegeleb enamik asjaomastest peadirektoraatidest avalik-õiguslike asutustega, teiseks on olemas pangagarantiid ja kolmandaks on siiani välja antud küllaltki vähe sissenõudekorraldusi. Kõnealuse eelduse kinnitamiseks pööratakse tulevikus kõnealusele küsimusele rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

—

Väärtuse vähenemise teste ei peetud prioriteediks, kuna esiteks tegeleb enamik asjaomastest peadirektoraatidest avalik-õiguslike asutustega, teiseks on olemas pangagarantiid ja kolmandaks on siiani välja antud küllaltki vähe sissenõudekorraldusi. Kõnealuse eelduse kinnitamiseks pööratakse tulevikus kõnealusele küsimusele rohkem tähelepanu.

Nõuded

| 1.29. | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi kulude osas on komisjon kasutusele võtnud uue sissenõudemenetluse, (26) mis hõlmab võlgnike kontode tabeleid. Kontrollikoda kontrollis nimetatud võlgnike kontosid ja peab selle alusel tabelite täielikkust küsitavaks (27) (vt punktid 5.61 ja 5.62). |
| --- | --- |

1.29.

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi kulude osas on komisjon kasutusele võtnud uue sissenõudemenetluse, (26) mis hõlmab võlgnike kontode tabeleid. Kontrollikoda kontrollis nimetatud võlgnike kontosid ja peab selle alusel tabelite täielikkust küsitavaks (27) (vt punktid 5.61 ja 5.62).

26

27

| 1.29. | Nende tabelite ja makseasutuste võlgnike arvestusraamatu vahel on selge seos ning alates 2007. aastast kehtima hakkavates komisjoni uutes suunistes nõutakse sertifitseerimisasutustelt võlgnike arvestusraamatu ja tabelite võrdlemist ning leitud lahknevuste kohta selgituste esitamist. |
| --- | --- |

1.29.

Nende tabelite ja makseasutuste võlgnike arvestusraamatu vahel on selge seos ning alates 2007. aastast kehtima hakkavates komisjoni uutes suunistes nõutakse sertifitseerimisasutustelt võlgnike arvestusraamatu ja tabelite võrdlemist ning leitud lahknevuste kohta selgituste esitamist.

Tabelid on osa makseasutuse raamatupidamise aastaaruandest ja seetõttu kinnitavad neid sertifitseerimisasutused. Lisaks on komisjon teinud suurt tööd piisava kindluse saamiseks.

Komisjon võtab 2007. aastal üksikasjalikke järelmeetmeid tagamaks, et võlad oleks III lisa tabelites nõuetekohaselt esitatud.

Vt ka vastuseid punktidele 5.61 ja 5.62.

Hüvitised töötajatele

| 1.30. | Euroopa Parlamendi juhatus võttis vastu esialgse pensioniskeemi Euroopa Parlamendi liikmetele nendest riikidest, kelle riiklikud asutused ei võimalda pensioniskeemi, kuni luuakse konkreetne ühenduse pensioniskeem kõikidele liikmetele (28). Siiski ei ole nende pensioniõigustega seonduvat kohustust konsolideeritud bilansis arvesse võetud. Kuna nende pensioniõiguste kindlustusmatemaatiline hindamine puudub, ei ole võimalik finantsmõju töötajate hüvitistele (eraldised) ja majandustulemuste aruandele kvantifitseerida. |
| --- | --- |

1.30.

Euroopa Parlamendi juhatus võttis vastu esialgse pensioniskeemi Euroopa Parlamendi liikmetele nendest riikidest, kelle riiklikud asutused ei võimalda pensioniskeemi, kuni luuakse konkreetne ühenduse pensioniskeem kõikidele liikmetele (28). Siiski ei ole nende pensioniõigustega seonduvat kohustust konsolideeritud bilansis arvesse võetud. Kuna nende pensioniõiguste kindlustusmatemaatiline hindamine puudub, ei ole võimalik finantsmõju töötajate hüvitistele (eraldised) ja majandustulemuste aruandele kvantifitseerida.

28

| 1.30. | Kõnealuse esialgse pensioniskeemi tulevik on praegu üle vaatamisel. Võttes arvesse ebakindlust, mis on seotud kõnealuse skeemi tulevikuga ja kindlustusmatemaatilise hindamise puudumist, ei saa aruandes olulisi vahendeid ette näha. |
| --- | --- |

1.30.

Kõnealuse esialgse pensioniskeemi tulevik on praegu üle vaatamisel. Võttes arvesse ebakindlust, mis on seotud kõnealuse skeemi tulevikuga ja kindlustusmatemaatilise hindamise puudumist, ei saa aruandes olulisi vahendeid ette näha.

Võlgnevused

| 1.31. | Raamatupidamissüsteemis sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 150 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas seoses bilansi kannetega. Vaatamata sellele ei olnud vigade määr kõikjal oluline. Enamus vigu puudutasid arveid või kuluaruandeid, mis olid kirjendatud valedes summades. |
| --- | --- |

1.31.

Raamatupidamissüsteemis sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 150 arvest/kuluaruandest koosneva esindusliku valimi auditeerimisel leiti oluline vigade määr nende esinemise sageduse ja finantsmõju osas seoses bilansi kannetega. Vaatamata sellele ei olnud vigade määr kõikjal oluline. Enamus vigu puudutasid arveid või kuluaruandeid, mis olid kirjendatud valedes summades.

| 1.31. | Kontrollikoja tuvastatud vigade arv oli piiratud. |
| --- | --- |

1.31.

Kontrollikoja tuvastatud vigade arv oli piiratud.

Eelarveaasta pikkuse määramise menetlus

| 1.32. | Eelarveaasta pikkuse määramise menetlust puudutavate puuduste tõttu (vt punkt 1.18) tekkisid vead esialgses raamatupidamisaruandes, mis parandati lõplikus raamatupidamisaruandes. |
| --- | --- |

1.32.

Eelarveaasta pikkuse määramise menetlust puudutavate puuduste tõttu (vt punkt 1.18) tekkisid vead esialgses raamatupidamisaruandes, mis parandati lõplikus raamatupidamisaruandes.

| 1.32. | Komisjon parandas 2006. aastal järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade hinnangut, võttes järgmiseid meetmeid: |
| --- | --- |

1.32.

Komisjon parandas 2006. aastal järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade hinnangut, võttes järgmiseid meetmeid:

| — | töötati välja uus järgmisse eelarveaastasse üleviimise aruanne; |
| --- | --- |

—

töötati välja uus järgmisse eelarveaastasse üleviimise aruanne;

| — | täpsustati järgmisse eelarveaastasse üleviimise meetodeid; |
| --- | --- |

—

täpsustati järgmisse eelarveaastasse üleviimise meetodeid;

| — | talitustele esitati uus menetlus ja kontrollnimekiri; |
| --- | --- |

—

talitustele esitati uus menetlus ja kontrollnimekiri;

| — | peadirektoraadid koostasid järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat käsitleva ülevaatliku dokumendi ja peadirektoraatide grupid korraldasid kõnealust teemat käsitlevaid seminare; |
| --- | --- |

—

peadirektoraadid koostasid järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodikat käsitleva ülevaatliku dokumendi ja peadirektoraatide grupid korraldasid kõnealust teemat käsitlevaid seminare;

| — | eelarve peadirektoraat tegi peadirektoraatides valikuliselt kohapealseid kontrolle; |
| --- | --- |

—

eelarve peadirektoraat tegi peadirektoraatides valikuliselt kohapealseid kontrolle;

| — | mitmed siseauditiga tegelevad talitused mängisid tähtsat rolli järgmisse eelarveaastasse üleviimise menetluse hindamisel. |
| --- | --- |

—

mitmed siseauditiga tegelevad talitused mängisid tähtsat rolli järgmisse eelarveaastasse üleviimise menetluse hindamisel.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| 1.33. | Varade kogusumma suurenes 58,7 miljardilt eurolt 2005. aastal 67 miljardile eurole, kohustused kokku suurenesid 120,9 miljardilt eurolt 131,8 miljardile eurole. Erinevus rahastatakse juba heakskiidetud eelarvesummadest või tulevaste eelarvete vahenditest. Nagu juba varem viidatud, (29) tuleks lisaks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, mis aastal on nende maksetähtpäev. |
| --- | --- |

1.33.

Varade kogusumma suurenes 58,7 miljardilt eurolt 2005. aastal 67 miljardile eurole, kohustused kokku suurenesid 120,9 miljardilt eurolt 131,8 miljardile eurole. Erinevus rahastatakse juba heakskiidetud eelarvesummadest või tulevaste eelarvete vahenditest. Nagu juba varem viidatud, (29) tuleks lisaks täpsemalt märkida, milliste võlgade maksmiseks tuleks liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid kasutada, ning eelkõige märkida, mis aastal on nende maksetähtpäev.

29

| 1.33. | Liikmesriikidelt sissenõutavate summade puhul on summade jaotumine pikaajaliste ja lühiajaliste summade vahel hetkel piisav, eelkõige kui need on kombineeritud bilansis esitatud pikaajaliste/lühiajaliste varade ja kohustuste jaotusega. |
| --- | --- |

1.33.

Liikmesriikidelt sissenõutavate summade puhul on summade jaotumine pikaajaliste ja lühiajaliste summade vahel hetkel piisav, eelkõige kui need on kombineeritud bilansis esitatud pikaajaliste/lühiajaliste varade ja kohustuste jaotusega.

Bilansivälised kirjed ja raamatupidamisaruannete märkused

| 1.34. | Konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad võrreldes 2005. aastaga rohkem lisateavet komisjoni talituste või liikmesriikide poolt teatud tehingute osas tõenäoliselt tehtavate kohanduste kohta. Siiski, samuti nagu varasematel aastatel, ei mainita märkustes jätkuvalt iga kalendriaasta osas komisjoni poolt heakskiidetud kulude suurust (ja valdkondi), ja neid kulude suurust (ja valdkondi), mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (30). |
| --- | --- |

1.34.

Konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad võrreldes 2005. aastaga rohkem lisateavet komisjoni talituste või liikmesriikide poolt teatud tehingute osas tõenäoliselt tehtavate kohanduste kohta. Siiski, samuti nagu varasematel aastatel, ei mainita märkustes jätkuvalt iga kalendriaasta osas komisjoni poolt heakskiidetud kulude suurust (ja valdkondi), ja neid kulude suurust (ja valdkondi), mida võidakse kontrollida ja mille osas rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (30).

30

| 1.34. | Finantsmäärus ning põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevad valdkondlikud määrused annavad komisjonile õiguse teha kontrolle kõikide kulude suhtes palju aastaid pärast nende kandmist. Raamatupidamisaruanne ei tohiks tähendada, et arvestades nimetatud õigust, jäävad kõik asjaomased kulud aktsepteerituks. Kui võimalike sissenõudmiste summad on kvantifitseeritavad, on need avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisades 5.3 ja 5.4. |
| --- | --- |

1.34.

Finantsmäärus ning põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevad valdkondlikud määrused annavad komisjonile õiguse teha kontrolle kõikide kulude suhtes palju aastaid pärast nende kandmist. Raamatupidamisaruanne ei tohiks tähendada, et arvestades nimetatud õigust, jäävad kõik asjaomased kulud aktsepteerituks. Kui võimalike sissenõudmiste summad on kvantifitseeritavad, on need avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisades 5.3 ja 5.4.

Konsolideeritud majandustulemuste aruanne (sh segmendiaruandlus)

| 1.35. | Pärast kontrollikoja eritaotlust sisaldavad eriti 2006. aasta majandustulemuste aruannet käsitlevad selgitavad märkused (31) rohkem teavet summade kohta, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu, eriti lõplike abisaajate/toetusesaajate osas, kus tuvastati rohkem kui 90 % vigadest. Sellele vaatamata on edasised meetmed vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus (vt punktid 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.35.

Pärast kontrollikoja eritaotlust sisaldavad eriti 2006. aasta majandustulemuste aruannet käsitlevad selgitavad märkused (31) rohkem teavet summade kohta, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu, eriti lõplike abisaajate/toetusesaajate osas, kus tuvastati rohkem kui 90 % vigadest. Sellele vaatamata on edasised meetmed vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus (vt punktid 2.23–2.25).

31

| 1.35. | ABACi raamatupidamissüsteemi kohandatakse, et suurendada sissenõudmistega seoses registreeritava teabe hulka. Kõnealused parandused kavandatakse ellu viia 2008. aasta raamatupidamisaruandes. |
| --- | --- |

1.35.

ABACi raamatupidamissüsteemi kohandatakse, et suurendada sissenõudmistega seoses registreeritava teabe hulka. Kõnealused parandused kavandatakse ellu viia 2008. aasta raamatupidamisaruandes.

| 1.36. | Eelarve täitmise ja majandustulemuste üksikasjalik võrdlemine on hädavajalik, saamaks piisavat kindlust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta. Siiski sisaldas kontrollikojale 2007. aasta juulis esitatud võrdlus väiksemaid erinevusi, mille kohta puudusid selgitused. Lisaks saaks raamatupidamisaruannete arusaadavust parandada, kui raamatupidamise aastaaruandele lisataks sellist võrdlust kajastav tabel. |
| --- | --- |

1.36.

Eelarve täitmise ja majandustulemuste üksikasjalik võrdlemine on hädavajalik, saamaks piisavat kindlust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta. Siiski sisaldas kontrollikojale 2007. aasta juulis esitatud võrdlus väiksemaid erinevusi, mille kohta puudusid selgitused. Lisaks saaks raamatupidamisaruannete arusaadavust parandada, kui raamatupidamise aastaaruandele lisataks sellist võrdlust kajastav tabel.

| 1.36. | Komisjon nõustub, et vastavusse viimise menetlust on vaja parandada. Tuleb võtta meetmeid, et tuvastatud puudusi lahendada. Lisaks kaalub komisjon vastavusse viimise täielikku kaasamist aastaaruandesse. |
| --- | --- |

1.36.

Komisjon nõustub, et vastavusse viimise menetlust on vaja parandada. Tuleb võtta meetmeid, et tuvastatud puudusi lahendada. Lisaks kaalub komisjon vastavusse viimise täielikku kaasamist aastaaruandesse.

Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded

| 1.37. | Samuti ei ole 2005. aasta eelarve tabelis täitmata sissenõudekorralduste summa (6 175 miljonit eurot) (32) kooskõlas vastava kindlaksmääratud nõuete summaga ja ülekantud eelmisest aastast 2006. aasta raamatupidamise aastaaruandesse (6 180 miljonit eurot) (33). See toob kaasa jätkuvuse printsiibi rikkumise, ja seda oleks tulnud selgitada enne esialgsete raamatupidamisaruannete koostamist. |
| --- | --- |

1.37.

Samuti ei ole 2005. aasta eelarve tabelis täitmata sissenõudekorralduste summa (6 175 miljonit eurot) (32) kooskõlas vastava kindlaksmääratud nõuete summaga ja ülekantud eelmisest aastast 2006. aasta raamatupidamise aastaaruandesse (6 180 miljonit eurot) (33). See toob kaasa jätkuvuse printsiibi rikkumise, ja seda oleks tulnud selgitada enne esialgsete raamatupidamisaruannete koostamist.

32

33

| 1.37. | 5 miljoni euro suurune erinevus on seotud eelnevat eelarveaastat käsitlevate kohandustega konsolideeritud üksuse eelarvekontodes. |
| --- | --- |

1.37.

5 miljoni euro suurune erinevus on seotud eelnevat eelarveaastat käsitlevate kohandustega konsolideeritud üksuse eelarvekontodes.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kontrollikoja lähenemisviis

| 1.38. | Seistes silmitsi muutuva auditikeskkonnaga ja arvestades 12 aasta jooksul omandatud kogemusi, tuli kinnitava avalduse aluseks oleva auditi metoodikat edasi arendada ja kohandada. Muudetud kinnitava avalduse põhielemendiks on kindluse tagamise mudel, mis põhineb kahel peamisel tõendusallikal: |
| --- | --- |

1.38.

Seistes silmitsi muutuva auditikeskkonnaga ja arvestades 12 aasta jooksul omandatud kogemusi, tuli kinnitava avalduse aluseks oleva auditi metoodikat edasi arendada ja kohandada. Muudetud kinnitava avalduse põhielemendiks on kindluse tagamise mudel, mis põhineb kahel peamisel tõendusallikal:

| a) | Ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt Euroopa rahaliste vahendite kogumisel ja jaotamisel kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine, mille eesmärk on tagada representatiivne teave peamiste kontrollide rakendamise ja toimimise kohta ja selgitada, kas nende abil saab ära hoida või avastada ja parandada vigu. |
| --- | --- |

a)

Ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt Euroopa rahaliste vahendite kogumisel ja jaotamisel kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine, mille eesmärk on tagada representatiivne teave peamiste kontrollide rakendamise ja toimimise kohta ja selgitada, kas nende abil saab ära hoida või avastada ja parandada vigu.

| b) | Representatiivsetel tehingute valimitel põhinev seaduslikkuse ja korrektsuse kontroll lõpliku maksesaaja tasandini välja, mille eesmärk on tagada otsesed tõendid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

Representatiivsetel tehingute valimitel põhinev seaduslikkuse ja korrektsuse kontroll lõpliku maksesaaja tasandini välja, mille eesmärk on tagada otsesed tõendid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Kindluse tagamise mudeli abil tehakse järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisel ning tehingute otsesel testimisel põhinev otsus usalduse taseme kohta, et saada kinnitus tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 1.39. | Kõnealuseid põhiallikaid võivad täiendada kaks teist allikat: |
| --- | --- |

1.39.

Kõnealuseid põhiallikaid võivad täiendada kaks teist allikat:

| a) | peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste analüüs ja nende kokkuvõte, kus märgitakse, kas komisjon sai piisava kindluse, et olemasolevad süsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse/korrektsuse. |
| --- | --- |

a)

peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste analüüs ja nende kokkuvõte, kus märgitakse, kas komisjon sai piisava kindluse, et olemasolevad süsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse/korrektsuse.

| b) | Teiste, st ühenduse juhtimis- ja kontrolliprotsessidest sõltumatute (nt liikmesriikide või kolmandate riikide kõrgeimad kontrolliasutuste) audiitorite töö kontrollimine (34). |
| --- | --- |

b)

Teiste, st ühenduse juhtimis- ja kontrolliprotsessidest sõltumatute (nt liikmesriikide või kolmandate riikide kõrgeimad kontrolliasutuste) audiitorite töö kontrollimine (34).

34

| 1.38–1.39. | Kontrollikoja iga-aastased kinnitavad avaldused ja muu auditeerimistegevus ning soovitused on komisjonile hindamatuks teabeallikaks ning komisjon püüab hoolikalt antud soovitusi järgida. |
| --- | --- |

1.38–1.39.

Kontrollikoja iga-aastased kinnitavad avaldused ja muu auditeerimistegevus ning soovitused on komisjonile hindamatuks teabeallikaks ning komisjon püüab hoolikalt antud soovitusi järgida.

Eelarve täitmist kinnitava asutuse ja kontrollikoja õhutusel osaleb komisjon koos kontrollikojaga jätkuvalt ulatuslikus mitteametlikus ja väga kasulikus dialoogis, mis käsitleb iga-aastastes auditites tuvastatud vigade mõju.

Komisjon on juba võtnud meetmeid kvaliteedikontrolli parandamiseks ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava raames, milles esitatakse meetmed tuvastatud puudujääkide parandamiseks järelevalve- ja kontrollisüsteemides, ning süsteemi täiendavaks tõhustamiseks.

See nõuab kõikidelt liikmesriikidelt täielikku koostöövalmidust, võttes arvesse nende vastutust, mis tuleneb sellest, et kolme neljandikku Euroopa Liidu eelarvest täidetakse koostöös liikmesriikidega.

Komisjoni aruandlussüsteem ja moderniseeritud raamatupidamissüsteem annavad igal aastal märkimisväärseid üksikasju ühenduse vahendite haldamise kohta ja selgitavad iga peadirektori poolt igal aastal esitatavate kinnituste põhjendusi, nende reservatsioone või muid tähelepanekuid ning auditi ja kontrolli tulemusel võetavaid meetmeid.

Kontrollikoda käsitleb asjaomasel aastal registreeritud tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Peadirektorid esitavad kinnituse mitmeaastaste kontrollisüsteemide toimimise kohta kõnealusel aastal. Komisjon ei alahinda süsteemi puudusi, mis võivad viia nõutud tingimustele mittevastava kulude kandmiseni, kuid ta tugevdab kinnitust aja jooksul ja võtab arvesse parandusmeetmeid, mis on võetud selleks, et kõnealused puudused kõrvaldada, ning asjaolu, et mitmeaastase süsteemi raames on vigu võimalik parandada teatava aja jooksul pärast vahendite väljamaksmist.

2006. aasta auditi tulemused

| 1.40. | Nagu ka eelmistel aastatel, näitavad erinevate erihinnangute tulemused, et nendes valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme tervikuna rakendatakse korrektselt ja nõuetekohaselt, tuvastas kontrollikoja substantiivne testimine, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ohustavate oluliste vigade risk oli piiratud (vt punktid 4.28, 5.65 IACSi kohta, 8.31 delegatsioonide kohta, 9.23 va Sapardi kohta ja 10.6). Nendes valdkondades on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju üldkogumi osas väiksem kui 2 % (vt
  tabel 1.2
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.11–2.12). |
| --- | --- |

1.40.

Nagu ka eelmistel aastatel, näitavad erinevate erihinnangute tulemused, et nendes valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme tervikuna rakendatakse korrektselt ja nõuetekohaselt, tuvastas kontrollikoja substantiivne testimine, et raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ohustavate oluliste vigade risk oli piiratud (vt punktid 4.28, 5.65 IACSi kohta, 8.31 delegatsioonide kohta, 9.23 va Sapardi kohta ja 10.6). Nendes valdkondades on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju üldkogumi osas väiksem kui 2 % (vt
  tabel 1.2
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.11–2.12).

tabel 1.2

| 1.40. | Komisjon leiab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohaldamisel on 2006. aastal saavutatud märkimisväärset edu, ent tunnistab, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava rakendamine ja selle tõenäoline positiivne mõju süsteemidest saadavale kinnitusele lähimate aastate jooksul on järjekordsed signaalid sellest, et komisjon tahab kõnealust süsteemi veelgi täiustada. |
| --- | --- |

1.40.

Komisjon leiab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohaldamisel on 2006. aastal saavutatud märkimisväärset edu, ent tunnistab, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava rakendamine ja selle tõenäoline positiivne mõju süsteemidest saadavale kinnitusele lähimate aastate jooksul on järjekordsed signaalid sellest, et komisjon tahab kõnealust süsteemi veelgi täiustada.

Tabel 1.2 — Erihinnang raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 2006. aasta aastaaruande erihinnang | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine | Vigade ulatus |
| --- | --- | --- |
| Omavahendid (35) | | |
| Ühine põllumajandus-poliitika | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem | | ÜPP kokku | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem |
| Muu | | Muu |
| Struktuurimeetmed | | |
| Sisepoliitika | | |
| Välistegevused | | Peakorter ja delegatsioonid |
| Rakendusasutused |
| Ühinemiseelne strateegia | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Halduskulud (36) | | |
| Ülaltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldise hinnangu kokkuvõte, ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse testimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, aga ei esitata kõiki seonduvaid üksikasju. Üksikasju käsitletakse aruande auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat puudutavas osas (vt punktid 1.38 ja 1.39). |

2006. aasta aastaaruande erihinnang

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Vigade ulatus

Omavahendid (35)

35

Ühine põllumajandus-poliitika

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

ÜPP kokku

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

Muu

Muu

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevused

Peakorter ja delegatsioonid

Rakendusasutused

Ühinemiseelne strateegia

Phare/ISPA

SAPARD

Halduskulud (36)

36

Ülaltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldise hinnangu kokkuvõte, ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse testimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, aga ei esitata kõiki seonduvaid üksikasju. Üksikasju käsitletakse aruande auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat puudutavas osas (vt punktid 1.38 ja 1.39).

Legend

| Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine |
| --- |
| | Rahuldav |
| | Osaliselt rahuldav (37) |
| | Mitterahuldav |
| Vigade ulatus |
| | Vähem kui 2 % (väiksem kui olulisuse künnis) |
| | 2 %–5 % |
| | Suurem kui 5 % |

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Rahuldav

Osaliselt rahuldav (37)

37

Mitterahuldav

Vigade ulatus

Vähem kui 2 % (väiksem kui olulisuse künnis)

2 %–5 %

Suurem kui 5 %

| 1.41. | Valdkondades, kus kontrollikoja audit näitas, et järelevalve ja kontrollisüsteemid on parimal juhul ainult osaliselt rahuldavad, tuvastati kontrollikoja substantiivse testimise käigus oluline vigade määr (vt punktid 5.65–5.78 muude süsteemide kui IACS kohta, 6.37–6.39, 7.30 ja 7.31, 8.31 ja 8.32 rakendusorganisatsioonide kohta ning 9.23 Sapardi kohta). Kontrollikoja hinnangul on nendes valdkondades vigade finantsmõju üldkogumi osas suurem kui 2 % (vt
  tabel 1.2
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite avalduste hindamine, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või kontrollikoja hinnangul oleksid pidanud juba antud valdkondades esitatud olema (vt punktid 2.11–2.12 ja 2.13–2.17). |
| --- | --- |

1.41.

Valdkondades, kus kontrollikoja audit näitas, et järelevalve ja kontrollisüsteemid on parimal juhul ainult osaliselt rahuldavad, tuvastati kontrollikoja substantiivse testimise käigus oluline vigade määr (vt punktid 5.65–5.78 muude süsteemide kui IACS kohta, 6.37–6.39, 7.30 ja 7.31, 8.31 ja 8.32 rakendusorganisatsioonide kohta ning 9.23 Sapardi kohta). Kontrollikoja hinnangul on nendes valdkondades vigade finantsmõju üldkogumi osas suurem kui 2 % (vt
  tabel 1.2
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite avalduste hindamine, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või kontrollikoja hinnangul oleksid pidanud juba antud valdkondades esitatud olema (vt punktid 2.11–2.12 ja 2.13–2.17).

tabel 1.2

| 1.41. | Ühenduse rahastatavate kulude suhtes kohaldatakse kõnealustes eelarvevaldkondades mitmeid kontrolliprotsesse, millest mõni leiab aset enne ja mõni pärast kulude tõendamist komisjonile. Näiteks sisepoliitika puhul tegelikust suuremana näidatud kulude hüvitamisega kaasnevat riski on vähendatud järelauditite arvu olulise suurendamisega, samal ajal kui komisjon tagab välisabi rakendusorganisatsioonide puhul, et abisaajate maksenõuete kontrollid toimuvad projekti rakendamise peamistes etappides, võimaldades seega ettemaksetega seotud vigu tuvastada ja parandada. Kontrollikoja esitatud järeldused näitavad olukorda nende kontrolliprotsesside läbiviimise teatavas järgus. Suurt osa vigadest saab tõenäoliselt parandada mitmeaastase korrigeerimissüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

1.41.

Ühenduse rahastatavate kulude suhtes kohaldatakse kõnealustes eelarvevaldkondades mitmeid kontrolliprotsesse, millest mõni leiab aset enne ja mõni pärast kulude tõendamist komisjonile. Näiteks sisepoliitika puhul tegelikust suuremana näidatud kulude hüvitamisega kaasnevat riski on vähendatud järelauditite arvu olulise suurendamisega, samal ajal kui komisjon tagab välisabi rakendusorganisatsioonide puhul, et abisaajate maksenõuete kontrollid toimuvad projekti rakendamise peamistes etappides, võimaldades seega ettemaksetega seotud vigu tuvastada ja parandada. Kontrollikoja esitatud järeldused näitavad olukorda nende kontrolliprotsesside läbiviimise teatavas järgus. Suurt osa vigadest saab tõenäoliselt parandada mitmeaastase korrigeerimissüsteemi kaudu.

Seoses põllumajandusega märgib komisjon, et üldine vigade tase on märkimisväärselt vähenenud ja on olulisustaseme lähedal. EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude selles osas, mis ei ole seotud maaelu arenguga ning mis moodustab enam kui 85 % kogukuludest, jääb vigade tase alla olulisustaset.

Seoses ülejäänud poliitikavaldkondadega võtab komisjon oma auditites võimalikke riske arvesse. Üldjuhul esitatakse iga-aastastes tegevusaruannetes selgelt peadirektorite hinnangud haldus- ja kontrollisüsteemi tõhususe kohta liikmesriikides ja nõutud paranduste tegemiseks juba alustatud parandusmeetmed. Peadirektorid esitavad reservatsioonid juhul, kui näib esinevat märkimisväärseid puudusi, mis kujutavad endast ühenduse eelarvele olulist riski, mida ei saa asjakohaselt maandada kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega.

Vt ka vastuseid punktidele 2.8–2.17, 2.36, 5.65, 6.38–6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 ja 9.23.

| 1.42. | Ühise põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmete ja sisepoliitika erihinnang näitab, et keerukad ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õigusnormid võivad alustehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada (vt punktid 5.44 maaelu arendamise kulutuste, 6.29 struktuurimeetmete ja 7.11 sisepoliitika kohta). Näiteks nähtub kontrollikoja süsteemide auditist, et maaelu arendamise meetmetega seoses esinenud kõrge vigade arvu põhjuseks on sageli keerukad abikõlblikkuskriteeriumid (38). Teisest küljest, ühtsete otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendavad eeskirju eiravate maksete ohtu. Sellele vaatamata ületab üldine veamäär põllumajanduskulutuste osas jätkuvalt olulisuse künnist. |
| --- | --- |

1.42.

Ühise põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmete ja sisepoliitika erihinnang näitab, et keerukad ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õigusnormid võivad alustehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada (vt punktid 5.44 maaelu arendamise kulutuste, 6.29 struktuurimeetmete ja 7.11 sisepoliitika kohta). Näiteks nähtub kontrollikoja süsteemide auditist, et maaelu arendamise meetmetega seoses esinenud kõrge vigade arvu põhjuseks on sageli keerukad abikõlblikkuskriteeriumid (38). Teisest küljest, ühtsete otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendavad eeskirju eiravate maksete ohtu. Sellele vaatamata ületab üldine veamäär põllumajanduskulutuste osas jätkuvalt olulisuse künnist.

38

| 1.42. | Kuigi poliitika eesmärkide saavutamine nõuab mõnikord üksikasjalikku reguleerimist, tunnetab komisjon vajadust lihtsustada eeskirjasid nii palju kui poliitika eesmärkide saavutamine seda võimaldab. Juhul kui juriidilised nõuded jäävad keerukaks, annab komisjon nende kohaldamise lihtsustamiseks ja selgitamiseks suuniseid. Vigade vältimine sõltub suures osas ka suunistest, mida liikmesriikide ametiasutused annavad rakendusüksustele ja abisaajatele, kontrollide tõhususest ja abisaajate teadlikkusest, et nõuetele mittevastamine võib viia toetuse kaotamiseni. Komisjon julgustab liikmesriike tõhustama oma tegevust kõnealustes valdkondades ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava raames. |
| --- | --- |

1.42.

Kuigi poliitika eesmärkide saavutamine nõuab mõnikord üksikasjalikku reguleerimist, tunnetab komisjon vajadust lihtsustada eeskirjasid nii palju kui poliitika eesmärkide saavutamine seda võimaldab. Juhul kui juriidilised nõuded jäävad keerukaks, annab komisjon nende kohaldamise lihtsustamiseks ja selgitamiseks suuniseid. Vigade vältimine sõltub suures osas ka suunistest, mida liikmesriikide ametiasutused annavad rakendusüksustele ja abisaajatele, kontrollide tõhususest ja abisaajate teadlikkusest, et nõuetele mittevastamine võib viia toetuse kaotamiseni. Komisjon julgustab liikmesriike tõhustama oma tegevust kõnealustes valdkondades ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava raames.

Põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmete puhul, mis on seotud väikese osaga ühise põllumajanduspoliitika kuludest, esineb puudusi sagedamini (vt vastus punktile 5.72). Puuduseid saab asjakohaselt parandada kontrollisüsteemide parandusmeetmetega. Lisaks viidi järgmiseks perioodiks täiendavalt sisse muudatusi õigusaktidesse.

Komisjon leiab, et kõnealuste meetmete kontrollimine on üsna keerukas, aga meetmete eesmärk ühendada keskkonnast hoolimine põllumajanduses ja nende lisaväärtus on leidnud laia tunnustust.

---

(1)  Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded moodustavad Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande I köite.

1

(2)  Konsolideeritud finantsselgitused sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestusmeetodite kokkuvõtet ja muid selgitavaid märkusi.

2

(3)  Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded sisaldavad eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid, eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muid selgitavad märkusi.

3

(4)  Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhatus institutsioonide liikmeid, asutuste direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud kasutajaid, peaarvepidajaid ja finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhatus eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ja makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

4

(5)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Kooskõlas finantsmäärusega koostati 2006. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamisaruanded esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel.

5

(6)  Enne kui institutsioonid lõplikud raamatupidamisaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need erinevate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

6

(7)  Lõplikud raamatupidamisaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos vastava haldusnõukogu otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neid on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad asutuste finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

7

(8)  Vt aastaaruannet 2004. eelarveaasta kohta, punktid 1.51 ja 1.52 ja käesoleva aastaaruande 2. peatükk.

8

(9)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

9

(10)  Komisjoni teatis — Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamine (KOM(2002) 755, lõplik, 17.12.2002).

10

(11)  Kontrollikoja esialgsed auditileiud auditi esimese etapi kohta esitati aastaaruandes 2004. eelarveaasta kohta (vt punktid 1.21–1.45) ja teise etapi kohta aastaaruandes 2005. eelarveaasta kohta (vt punktid 1.5–1.58). Järgnevate etappide tulemused esitatakse tulevastes aastaaruannetes.

11

(12)  Vt kontrollikoja 2005. eelarveaastat käsitleva kinnitava avalduse punktid VI, VII ja VIII.

12

(13)  Vt kontrollikoja 2005. eelarveaastat käsitleva kinnitava avalduse punktid VI, VII a ja b.

13

(14)  Vt aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta, punktid 1.24, 1.25 ja 1.49.

14

(15)  Peaarvepidaja ei kiitnud heaks kolme kohalikku raamatupidamise alasüsteemi ja juhtis tähelepanu mitmetele käsitlemist vajavatele küsimustele. Vt aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta, punktid 1.20 ja 1.21.

15

(16)  Personali ja halduse peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, siseturu ja -teenuste peadirektoraat, maksustamise ja tolliliidu peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat. Samuti Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus ja Luksemburgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus.

16

(17)  EuropeAid koostöötalituse uuendatud kohaliku süsteemi CRIS kasutamisega alustati 22. jaanuaril 2007. aastal ja enne süsteemi kinnitamist tehakse edasisi kontrolle.

17

(18)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi uue süsteemi Symmetry kasutuselevõtmine lükkus edasi kuni 2008. aastani ja olemasolev süsteem APPFIN võeti kasutusele 2006. aasta oktoobris. Vaatamata sellele, et alates 2006. aasta novembrist paranes andmete kvaliteet, esineb jätkuvalt teatavaid puudusi (eriti puudulik dokumentatsioon). Edasised kinnitamise menetlused viiakse läbi 2007. aastal.

18

(19)  ABAC delegatsioon (välissuhete peadirektoraadi hallatud avansikontode IT-süsteem) võeti kasutusele 8. jaanuaril 2007 (va varadega tegelev moodul, mis ei olnud veel valmis). Edasised kinnitamise menetlused viiakse läbi 2007. aastal.

19

(20)  Eriti mõned üldised küsimused, mis puudutavad eelmaksete kinnitamist, tehingute õigeaegset kirjendamist, tekkepõhise raamatupidamise lepingute kasutamist, eelmaksete käsitlemist mõningates valdkondades, andmete järjepidevust kohalike süsteemide ja tekkepõhise raamatupidamise vahel, laiaulatuslikke teadmiste/arusaamise puudujääke tekkepõhise raamatupidamise põhimõtete osas talitustes.

20

(21)  Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus.

21

(22)  EuropeAid koostöötalitus, laienemise peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat ja ka Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus ei viinud läbi oma eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist.

22

(23)  Vt kontrollikoja 2005. eelarveaastat käsitleva kinnitava avalduse punkti VIII.

23

(24)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja täitevasutuse auditi viis läbi komisjoni siseauditi talitus kontrollikoja juhendamisel.

24

(25)  EuropeAidi koostöötalitus, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat.

25

(26)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2006 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2006 (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90).

26

(27)  Akrediteerimisasutuste aruannetes esitatud puudulikud arvamused tõendite ja oluliste leidude kohta, mõnede asutuste poolt tehtud puudulik töö ja ebapiisav teave aruannetes.

27

(28)  Laienenud juhatuse 4. novembri 1981. aasta otsus; juhatuse 24. ja 25. mai 1982. aasta otsus, muudetud 13. septembril 1995. aastal (EP 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Vt aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta, punkt 1.49.

29

(30)  Vt aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta, punktid 1.10 ja 1.11, aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta, punkt 1.11, aastaaruanne 2004. eelarveaasta kohta, punktid 1.12 ja 1.13 ja aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta, punkt 1.57.

30

(31)  Edasine teave on kättesaadav tingimuslike varade all (pettused ja rikkumised ja tulude prognoos) ja eelarve täitmise konsolideeritud aruannete selgitavates märkustes.

31

(32)  Vt eelarve täitmist kajastavad aruanded, tabel 2 „2005. aasta eelarvetulude kasutamise konsolideeritud kokkuvõte”.

32

(33)  Vt eelarve täitmist kajastavad aruanded, tabel 2 „2006. aasta eelarvetulude kasutamise konsolideeritud kokkuvõte”.

33

(34)  Üksikasjalikum teave on kättesaadaval kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

34

(35)  Vt ulatuse piiratuse kohta punktid 4.3, 4.4 ja 4.7.

35

(36)  Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise osas juhitakse punktides 10.6 ja 10.25 tähelepanu mõningatele puudustele.

36

(37)  Süsteemid liigitatakse osaliselt rahuldavaks, kui hinnangu tulemusel mõned kontrollivahendid töötavad asjakohaselt, teised aga mitte. Sellest tulenevalt ei pruugi nad tervikuna tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute vigade määra piiramist vastuvõetavale tasemele.

37

(38)  Kontrollikoja substantiivse testimise käigus tuvastati, et osavalimi põhjal arvutatud veamäär, mis hõlmas ainult põllumajanduskulutuste maaeluarendamisevälist osa, on alla olulisuse künnist.

38

2. PEATÜKK

Komisjoni sisekontrolliraamistik

SISUKORD

| 2.1–2.2 | Sissejuhatus ja auditi ulatus |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Komisjoni juhtkonna esitatud teave |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Komisjoni kokkuvõttev aruanne |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Ettevalmistusprotsess |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Peadirektorite avaldused |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Tegevuskavad |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Üldine hinnang |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Korrektuurid |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Komisjoni teave korrektuuride tegemise kohta |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Sisekontrollistandardid |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Baasnõuete järgimine |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Tõhusus |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Üldine järeldus ja soovitused |
| --- | --- |

2.35–2.37

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS JA AUDITI ULATUS |
| 2.1. | Käesolev peatükk annab ülevaate komisjoni sammudest 2006. aastal järelvalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks oma peadirektoraatides, et tagada ELi eelarvest lähtuvate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Eelkõige analüüsitakse: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS JA AUDITI ULATUS

2.1.

Käesolev peatükk annab ülevaate komisjoni sammudest 2006. aastal järelvalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks oma peadirektoraatides, et tagada ELi eelarvest lähtuvate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Eelkõige analüüsitakse:

| — | mil määral on aasta tegevusaruannetes ja peadirektorite deklaratsioonides ning komisjoni kokkuvõtvas aruandes sisalduv juhtkonna poolt esitatud teave kooskõlas kontrollikoja auditileidudega (punktid 2.3–2.18); |
| --- | --- |

—

mil määral on aasta tegevusaruannetes ja peadirektorite deklaratsioonides ning komisjoni kokkuvõtvas aruandes sisalduv juhtkonna poolt esitatud teave kooskõlas kontrollikoja auditileidudega (punktid 2.3–2.18);

| — | teavet sissenõuete ja finantskorrektuuride kohta (punktid 2.23–2.30). |
| --- | --- |

—

teavet sissenõuete ja finantskorrektuuride kohta (punktid 2.23–2.30).

| 2.1. | 2006. aastal võetud meetmete hulgas oli ühtse sisekontrolliraamistiku loomise tegevuskava rakendamine. Tegevuskava esimesi edusamme käsitleti 2007. aasta märtsis valminud arenguaruandes. Täiustati aasta tegevusaruannete koostamise eeskirja talituste kontrollistrateegiate ja tulemuste esitamist käsitlevat osa ning seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid (viimaste esitamine ei olnud 2006. aasta aruandes kohustuslik). |
| --- | --- |

2.1.

2006. aastal võetud meetmete hulgas oli ühtse sisekontrolliraamistiku loomise tegevuskava rakendamine. Tegevuskava esimesi edusamme käsitleti 2007. aasta märtsis valminud arenguaruandes. Täiustati aasta tegevusaruannete koostamise eeskirja talituste kontrollistrateegiate ja tulemuste esitamist käsitlevat osa ning seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid (viimaste esitamine ei olnud 2006. aasta aruandes kohustuslik).

Vastavalt soovitustele, mille kontrollikoja ja komisjoni siseaudiitorid ning parlament ja nõukogu esitasid eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse käigus, on võetud hulgaliselt meetmeid järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks.

| 2.2. | Samuti sisaldab peatükk kommentaare komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava kohta (punktid 2.19–2.22) ja ülevaadet komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidest (punktid 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.2.

Samuti sisaldab peatükk kommentaare komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava kohta (punktid 2.19–2.22) ja ülevaadet komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidest (punktid 2.31–2.34).

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEAVE

Komisjoni kokkuvõttev aruanne

| 2.3. | Lisaks poliitikasaavutuste aruandele, (1) võttis komisjon vastu 2006. aasta kokkuvõtva aruande (2) juhtkonna saavutuste kohta, olles seisukohal, et „kasutusel olevad aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirangutega sisekontrollisüsteemid annavad piisava kindluse EÜ asutamislepingu artikli 274 kohaselt komisjoni vastutusalasse kuuluvate tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski on vajalikud edasised jõupingutused mitmete puuduste kõrvaldamiseks, eriti selliste puuduste, mis on välja toodud eelarvevahendite volitatud käsutajate reservatsioonides”. |
| --- | --- |

2.3.

Lisaks poliitikasaavutuste aruandele, (1) võttis komisjon vastu 2006. aasta kokkuvõtva aruande (2) juhtkonna saavutuste kohta, olles seisukohal, et „kasutusel olevad aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirangutega sisekontrollisüsteemid annavad piisava kindluse EÜ asutamislepingu artikli 274 kohaselt komisjoni vastutusalasse kuuluvate tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski on vajalikud edasised jõupingutused mitmete puuduste kõrvaldamiseks, eriti selliste puuduste, mis on välja toodud eelarvevahendite volitatud käsutajate reservatsioonides”.

2.4.

| 2.4. | Järgmistes valdkondadevahelistes küsimustes on komisjoni hinnang kooskõlas kontrollikoja analüüsiga: järeldused otsese tsentraliseeritud juhtimise kohta ja teadusuuringute valdkonnas (vt punkt 2.12), lihtsustamise vajadus (vt punkt 1.42), vajadus töötada välja seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad (vt punkt 2.18) ja aasta tegevusaruannete kvaliteedi tõstmine (vt punktid 2.7 ja 2.9). Kuid ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete teatavates valdkondades ning samuti välistegevuse teatavates valdkondades tõi kontrollikoja audit järelevalve- ja kontrollisüsteemis ilmsiks mitu olulist puudust, mis väljuvad aastaaruandeid täiendavates peadirektorite deklaratsioonides tehtud reservatsioonide piiridest (vt punktid 2.13–2.17). Lisaks selgus, et komisjoni analüüs ülejäänud probleemide osas, mis puudutavad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, eelkõige piirkondlike tütarsüsteemide tasandil, ei olnud täielik (vt punktid 1.13–1.17). |
| --- | --- |

Järgmistes valdkondadevahelistes küsimustes on komisjoni hinnang kooskõlas kontrollikoja analüüsiga: järeldused otsese tsentraliseeritud juhtimise kohta ja teadusuuringute valdkonnas (vt punkt 2.12), lihtsustamise vajadus (vt punkt 1.42), vajadus töötada välja seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad (vt punkt 2.18) ja aasta tegevusaruannete kvaliteedi tõstmine (vt punktid 2.7 ja 2.9). Kuid ühise põllumajanduspoliitika ja struktuurimeetmete teatavates valdkondades ning samuti välistegevuse teatavates valdkondades tõi kontrollikoja audit järelevalve- ja kontrollisüsteemis ilmsiks mitu olulist puudust, mis väljuvad aastaaruandeid täiendavates peadirektorite deklaratsioonides tehtud reservatsioonide piiridest (vt punktid 2.13–2.17). Lisaks selgus, et komisjoni analüüs ülejäänud probleemide osas, mis puudutavad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, eelkõige piirkondlike tütarsüsteemide tasandil, ei olnud täielik (vt punktid 1.13–1.17).

| 2.4. | Peadirektorid esitavad avaldustes reservatsioone, kui nende endi teabe kogumise ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitleva audititegevuse käigus ilmneb märkimisväärseid puudusi, mis kujutavad ühenduse eelarvele olulist riski, mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei ole võimalik piisavalt hallata. Peale eelnimetatute võivad peadirektorid esitada reservatsiooni, kui ilmneb asjaolusid, mis võivad kahjustada ühenduse institutsioonide mainet. Sellele vastavalt ei esitanud kontrollikoja aruandes nimetatud peadirektorid reservatsioone, kui nende arvates olid riskid piisavalt kontrolli all. Sel juhul selgitasid nad oma hinnangu põhjusi aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

2.4.

Peadirektorid esitavad avaldustes reservatsioone, kui nende endi teabe kogumise ja liikmesriikide süsteemide toimimist käsitleva audititegevuse käigus ilmneb märkimisväärseid puudusi, mis kujutavad ühenduse eelarvele olulist riski, mida kontrollisüsteemi tavapäraste parandusmehhanismidega ei ole võimalik piisavalt hallata. Peale eelnimetatute võivad peadirektorid esitada reservatsiooni, kui ilmneb asjaolusid, mis võivad kahjustada ühenduse institutsioonide mainet. Sellele vastavalt ei esitanud kontrollikoja aruandes nimetatud peadirektorid reservatsioone, kui nende arvates olid riskid piisavalt kontrolli all. Sel juhul selgitasid nad oma hinnangu põhjusi aasta tegevusaruannetes.

Ühise põllumajanduspoliitikas vaid väikse osa moodustavates põllumajanduse keskkonnameetmetes võib esineda suhteliselt palju puudusi (vt punkt 5.72). Neid vajakajäämisi on võimalik piisavalt parandada kontrollisüsteemide tavapäraste parandusmeetmetega. Algavat etappi silmas pidades on muudetud ka õigusakte.

Vt ka vastuseid punktidele 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 ja 2.18.

| 2.5. | Komisjon väidab kokkuvõtvas aruandes, et erinevus kontrollikoja ja vastutavate peadirektorite hinnangute vahel kontrollisüsteemide abil saadava kindluse kohta tuleneb mõnel juhul eelkõige vigade tüpoloogia ja mõju ja/või süsteemide puuduste hindamise erinevast tõlgendamisest. Kontrollikoda on arvamusel, et erinevus seisneb peamiselt selles, et komisjoni juhtkonna saavutustele antud hinnangus ei ole piisavalt arvesse võetud kontrollisüsteemi puudusi ja nende jätkuvat mõju, kuigi neid on mainitud erinevates tegevuskavades ja aasta tegevusaruannetes (vt punktid 2.11 ja 2.19–2.22). |
| --- | --- |

2.5.

Komisjon väidab kokkuvõtvas aruandes, et erinevus kontrollikoja ja vastutavate peadirektorite hinnangute vahel kontrollisüsteemide abil saadava kindluse kohta tuleneb mõnel juhul eelkõige vigade tüpoloogia ja mõju ja/või süsteemide puuduste hindamise erinevast tõlgendamisest. Kontrollikoda on arvamusel, et erinevus seisneb peamiselt selles, et komisjoni juhtkonna saavutustele antud hinnangus ei ole piisavalt arvesse võetud kontrollisüsteemi puudusi ja nende jätkuvat mõju, kuigi neid on mainitud erinevates tegevuskavades ja aasta tegevusaruannetes (vt punktid 2.11 ja 2.19–2.22).

| 2.5. | Komisjon selgitas kokkuvõtlikus aruandes, et sisekontrolliraamistiku abil saadava kinnituse kohta hinnangu andmisel arvestatakse asjaolu, et sisekontroll on loomult mitmeaastane, mistõttu on pärast vahendite väljamaksmist veel mõnda aega võimalik teha muudatusi. Samuti arvestatakse seda, kas kontrollimisel avastatud puuduste suhtes on võetud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

2.5.

Komisjon selgitas kokkuvõtlikus aruandes, et sisekontrolliraamistiku abil saadava kinnituse kohta hinnangu andmisel arvestatakse asjaolu, et sisekontroll on loomult mitmeaastane, mistõttu on pärast vahendite väljamaksmist veel mõnda aega võimalik teha muudatusi. Samuti arvestatakse seda, kas kontrollimisel avastatud puuduste suhtes on võetud parandusmeetmeid.

Asjaomased peadirektorid arutavad hinnangute erinevust kontrollikojaga ning selgitavad oma põhjendusi 2007. ja järgnevate aastate tegevusaruannetes.

Kokkuvõtlikus aruandes on selgitatud sedagi, et peadirektorid arvestavad täielikult kontrollikoja auditite tulemustega, mis on oluline kinnituse andmise alus.

| 2.6. | Näiteks, nagu on mainitud ka 2005. aasta aruandes, (3) näitab kontrollikoja audit, et mitmes valdkonnas ei taga olemasolevad järelvalve- ja kontrollisüsteemid vigade ennetamist või õigeaegset avastamist ja parandamist (vt punktid 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ja 9.23). Väidetavalt on komisjoni talitustes kasutusel mitmeaastane süsteem, tänu millele on ühe aasta vigu võimalik avastada ja parandada järgmistel aastatel. Vaatamata sellele puudub komisjonil piisav ja usaldusväärne teave lõplike abisaajate tasandil tehtud korrektuuride kohta (vt punktid 2.23–2.30). |
| --- | --- |

2.6.

Näiteks, nagu on mainitud ka 2005. aasta aruandes, (3) näitab kontrollikoja audit, et mitmes valdkonnas ei taga olemasolevad järelvalve- ja kontrollisüsteemid vigade ennetamist või õigeaegset avastamist ja parandamist (vt punktid 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ja 9.23). Väidetavalt on komisjoni talitustes kasutusel mitmeaastane süsteem, tänu millele on ühe aasta vigu võimalik avastada ja parandada järgmistel aastatel. Vaatamata sellele puudub komisjonil piisav ja usaldusväärne teave lõplike abisaajate tasandil tehtud korrektuuride kohta (vt punktid 2.23–2.30).

| 2.6. | Lõplike abisaajate tasandil läbi viidud kontrollide tulemustest, mille edastasid komisjonile liikmesriigid ja mis avaldati asjakohases aasta tegevusaruandes, ilmneb põllumajanduskulutuste raames tehtavate eeskirju eiravate maksete ulatus. Selle teabe alusel saadava kinnituse parandamiseks rakendab komisjon alates 2007. aastast kontrollikoja soovitust, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kontrollima ja kinnitama kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle. |
| --- | --- |

2.6.

Lõplike abisaajate tasandil läbi viidud kontrollide tulemustest, mille edastasid komisjonile liikmesriigid ja mis avaldati asjakohases aasta tegevusaruandes, ilmneb põllumajanduskulutuste raames tehtavate eeskirju eiravate maksete ulatus. Selle teabe alusel saadava kinnituse parandamiseks rakendab komisjon alates 2007. aastast kontrollikoja soovitust, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kontrollima ja kinnitama kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle.

Struktuurimeetmete suhtes jagab komisjon üldiselt kontrollikoja seisukohta, et riikide süsteeme tuleb täiustada. Kuid tõendite kohaselt on 20–35 % süsteemidest rahuldavad, umbes 60 % vajavad täiustamist, et kõrvaldada olulised vead peamistes kontrollimehhanismides, ja umbes 10 % on tõsiselt puudulikud (vt vastust punktile 6.35). Viimaste puhul peatatakse maksete tegemine; juhul kui liikmesriigid ei tee nõutavaid parandusi, määratakse finantskorrektsioonid.

Komisjon kinnitab, et suur osa leitud vigadest parandatakse süsteemi mitmeaastaste parandusmehhanismide abil. 2007. aasta tegevusaruannete suunistes tuleb täpsustada teavet tagasimaksete kohta. Komisjon on astunud samme, et saada rohkem teavet liikmesriikides tehtud finantskorrektsioonide kohta. Vaata ka vastused punktidele 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 ja 9.23.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Ettevalmistusprotsess

| 2.7. | Suunised (5) 2006. aasta tegevusaruannete koostamise kohta ja vastastikune eksperthinnang (6) näitavad, et komisjoni kesktalitused on teinud jätkuvaid jõupingutusi, et muuta selgemaks seos sisekontrollisüsteemide tõhususe ja avalduste aluseks oleva teabe vahel, (7) ning annavad üldisi juhtnööre peamiste seaduslikkuse ja korrektsuse näitajate esitamiseks (8). |
| --- | --- |

2.7.

Suunised (5) 2006. aasta tegevusaruannete koostamise kohta ja vastastikune eksperthinnang (6) näitavad, et komisjoni kesktalitused on teinud jätkuvaid jõupingutusi, et muuta selgemaks seos sisekontrollisüsteemide tõhususe ja avalduste aluseks oleva teabe vahel, (7) ning annavad üldisi juhtnööre peamiste seaduslikkuse ja korrektsuse näitajate esitamiseks (8).

Peadirektorite avaldused

| 2.8. | Aasta tegevusaruannetele lisatud avaldustes annavad peadirektorid teada, kas nendele meetmete elluviimiseks eraldatud vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja kas nende osakondades kehtestatud sisekontroll on andnud piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Oluliste puuduste või mittevastavuste esinemisel sisekontrollisüsteemis (9) esitavad peadirektorid avaldustes sellekohased reservatsioonid ja koostavad heastavate meetmete kavad. |
| --- | --- |

2.8.

Aasta tegevusaruannetele lisatud avaldustes annavad peadirektorid teada, kas nendele meetmete elluviimiseks eraldatud vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja kas nende osakondades kehtestatud sisekontroll on andnud piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Oluliste puuduste või mittevastavuste esinemisel sisekontrollisüsteemis (9) esitavad peadirektorid avaldustes sellekohased reservatsioonid ja koostavad heastavate meetmete kavad.

| 2.8. | Kõnealuse kahe põhimõtte (mõistliku kinnituse saamine finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta ning seaduslikkus ja korrektsus) koostoimes saavutatakse riskide ja kõikide kontrollimise viiside vahel teatav tasakaal, mida juhtkond võib pidada vastuvõetavaks ka juhul, kui ei suudeta saavutada „täielikku kinnitust” või „täielikku seaduslikkust” või „täielikku korrektsust”. |
| --- | --- |

2.8.

Kõnealuse kahe põhimõtte (mõistliku kinnituse saamine finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta ning seaduslikkus ja korrektsus) koostoimes saavutatakse riskide ja kõikide kontrollimise viiside vahel teatav tasakaal, mida juhtkond võib pidada vastuvõetavaks ka juhul, kui ei suudeta saavutada „täielikku kinnitust” või „täielikku seaduslikkust” või „täielikku korrektsust”.

| 2.9. | Olles analüüsinud peadirektorite 2006. aasta tegevusaruandeid ja avaldusi, veendus kontrollikoda, et olulisuse kriteeriumid ja reservatsioonide olemus ning mõju kindluse saamisele oli üldjuhul selge (10). Kontrollikoja auditist selgub ka, et järelvalve- ja kontrollisüsteemide plusside ja miinuste hindamine aasta tegevusaruannetes on üldiselt paranenud (11). |
| --- | --- |

2.9.

Olles analüüsinud peadirektorite 2006. aasta tegevusaruandeid ja avaldusi, veendus kontrollikoda, et olulisuse kriteeriumid ja reservatsioonide olemus ning mõju kindluse saamisele oli üldjuhul selge (10). Kontrollikoja auditist selgub ka, et järelvalve- ja kontrollisüsteemide plusside ja miinuste hindamine aasta tegevusaruannetes on üldiselt paranenud (11).

| 2.9. | Komisjon prognoosib olukorra edasist parenemist 2007. aastal, eeskätt arvestades, et aasta tegevusaruannete koostamisel võetakse üldiselt kasutusele sisekontrolli mall, millega luuakse selge side kontrollisüsteemide ja kinnituse saamise vahel. Kui vaja, jätkab komisjon olulisuse kriteeriumide täiendamist ning kinnituse andmise aluse tugevdamist. |
| --- | --- |

2.9.

Komisjon prognoosib olukorra edasist parenemist 2007. aastal, eeskätt arvestades, et aasta tegevusaruannete koostamisel võetakse üldiselt kasutusele sisekontrolli mall, millega luuakse selge side kontrollisüsteemide ja kinnituse saamise vahel. Kui vaja, jätkab komisjon olulisuse kriteeriumide täiendamist ning kinnituse andmise aluse tugevdamist.

| 2.10. | Kõik peadirektorid on enda väitel saanud piisava kindluse selle kohta, et nendele eraldatud vahendeid oli kasutatud konkreetsetel eesmärkidel ja nende poolt rakendatud sisekontroll tagas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. |
| --- | --- |

2.10.

Kõik peadirektorid on enda väitel saanud piisava kindluse selle kohta, et nendele eraldatud vahendeid oli kasutatud konkreetsetel eesmärkidel ja nende poolt rakendatud sisekontroll tagas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

2.11.

| 2.11. | Kontrollikoda märgib, et 40 avaldusest 15 sisaldavad ühte või enamat reservatsiooni. Reservatsioonide koguarv langes aastaga 31-lt (2005) 20-le (2006) (12). Enamik reservatsioone puudutab peamiselt juba eelmistel aastatel määratletud puudusi (13) raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Olulisimad reservatsioonid kinnitava avalduse raames on toodud
  tabelis 2.1
  . |
| --- | --- |

Kontrollikoda märgib, et 40 avaldusest 15 sisaldavad ühte või enamat reservatsiooni. Reservatsioonide koguarv langes aastaga 31-lt (2005) 20-le (2006) (12). Enamik reservatsioone puudutab peamiselt juba eelmistel aastatel määratletud puudusi (13) raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Olulisimad reservatsioonid kinnitava avalduse raames on toodud
  tabelis 2.1
  .

Tabel 2.1 – Peadirektoraatide aasta tegevusaruannete tõendusmaterjali areng kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks

| Sektor | Olulisimad peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid
  (sisalduvad avaldustes) | 2004 | 2005 | 2006 | | Mõju, mida olulisimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (14) | Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes) | 2004 | 2005 | 2006 | | Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes) (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Omavahendid | — | Veiseliha „Hilton” |

Sektor

Olulisimad peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid

(sisalduvad avaldustes)

2004

2005

2006

Mõju, mida olulisimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (14)

Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes)

2004

2005

2006

Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes) (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Omavahendid

—

Veiseliha „Hilton”

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Ühine põllumajandus-poliitika

| — | Ühtne haldus- ja kontrollsüsteem Kreekas |
| --- | --- |

—

Ühtne haldus- ja kontrollsüsteem Kreekas

×

×

×

B

B

B

| — | Komisjoni järelvalvemeetme piiratud ulatus ja määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teostavate lõpetamata kontrollide kuhjumine |
| --- | --- |

—

Komisjoni järelvalvemeetme piiratud ulatus ja määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teostavate lõpetamata kontrollide kuhjumine

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Maaelu arengut puudutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (punkt 5.65) |
| --- | --- |

—

Maaelu arengut puudutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (punkt 5.65)

×

Struktuurimeetmed

| — | EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel |
| --- | --- |

—

Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel

×

×

C

C

C

| — | ESF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

Ühendkuningriik

×

Hispaania, Šotimaa (Ühendkuningriik), Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Läti, Calabria ja Lazio (Itaalia)

| — | Juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38) |
| --- | --- |

—

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38)

×

×

| — | IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

Itaalia

| — | ERDF: juhtimis- ja kontrollsüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERDF: juhtimis- ja kontrollsüsteemid (2000/2006)

×

Kreeka

×

Ühendkuningriik ja Hispaania

×

Inglismaa ja Šotimaa (Ühendkuningriik)

| — | INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Kõik programmid (v.a. IIIB Loode-Euroopa ja Assoorid, Kanaarid ja Madeira)

| — | Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Kreeka

×

Hispaania

Sisepoliitika, sh teadusuuringud

| — | Ebapiisav kinnitus/juhtimisega seotud puudused siseriiklikes asutustes |
| --- | --- |

—

Ebapiisav kinnitus/juhtimisega seotud puudused siseriiklikes asutustes

×

×

B

B

B

| — | Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (16) |
| --- | --- |

—

Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (16)

×

B

B

B

| — | (Sisepoliitika lepingute kohapealsed auditid) — piisava tõendusmaterjali puudumine kuludeklaratsioonide täpsusega seotud vigade jääkväärtuse määramiseks |
| --- | --- |

—

(Sisepoliitika lepingute kohapealsed auditid) — piisava tõendusmaterjali puudumine kuludeklaratsioonide täpsusega seotud vigade jääkväärtuse määramiseks

×

×

×

6. raamprogramm

| — | Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas

×

| — | Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides

×

×

5. raamprogramm

×

5. raamprogramm

| — | Vigade sagedus teadusuuringute arendamise 6. raamprogrammi osas (16) |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus teadusuuringute arendamise 6. raamprogrammi osas (16)

×

| — | Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis |
| --- | --- |

—

Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis

×

Ühend-kuningriik ja Luksemburg

×

Ühendkuningriik

×

Itaalia

Välistegevus

| — | Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi |
| --- | --- |

—

Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi

×

A

A

A

| — | Järelevalve- ja kontrollisüsteeme alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks (punkt 8.32) |
| --- | --- |

—

Järelevalve- ja kontrollisüsteeme alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks (punkt 8.32)

×

×

C

B

B

| — | ELi abi Kosovo UNMIK Pillar IV rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus |
| --- | --- |

—

ELi abi Kosovo UNMIK Pillar IV rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus

×

Ühinemiseelne strateegia

| — | ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

—

ISPA: juhtimis- ja kontrollisüsteemid

×

Rumeenia

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad |
| --- | --- |

—

PHARE: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad

×

Rumeenia ja Bulgaaria

Halduskulud

| — | Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides |
| --- | --- |

—

Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides

×

×

A

A

A

| — | ELi delegatsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused
   (16)
  (punkt 10.15) |
| --- | --- |

—

ELi delegatsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused
   (16)
  (punkt 10.15)

×

A

A

A

Allikas: kontrollikoda.

| 2.12. | Omavahendite, sisepoliitika (sh teadusuuringud), ühinemiseelse strateegia (19) ja halduskulude osas (vt
  tabel 2.1
  ja punktid 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 ja 10.25) ühtivad aasta tegevusaruanded üldjoontes vastavate erihinnangutega kinnitava avalduse kontekstis. |
| --- | --- |

2.12.

Omavahendite, sisepoliitika (sh teadusuuringud), ühinemiseelse strateegia (19) ja halduskulude osas (vt
  tabel 2.1
  ja punktid 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 ja 10.25) ühtivad aasta tegevusaruanded üldjoontes vastavate erihinnangutega kinnitava avalduse kontekstis.

2.13.

| 2.13. | Kuid olulise osa ELi eelarvest tehtud kulutuste seaduslikkust ja korrektsust hindavad peadirektorid positiivsemalt kui kontrollikoja audit. |
| --- | --- |

Kuid olulise osa ELi eelarvest tehtud kulutuste seaduslikkust ja korrektsust hindavad peadirektorid positiivsemalt kui kontrollikoja audit.

| 2.13. | Kontrollikoda auditeerib teataval aastal kirjendatud tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Peadirektorid esitavad kinnituse mitmeaastaste kontrollisüsteemide toimimise kohta kõnealusel aastal. Komisjon ei alahinda süsteemide nõrkust, mis võib põhjustada nõuetele mittevastavate kulutuste tegemist, kuid ta tugevdab kinnitust aja jooksul ja võtab arvesse parandusmeetmeid, mida võetakse puuduste kõrvaldamiseks, ning asjaolu, et mitmeaastase süsteemi raames on vigu võimalik parandada teatava aja jooksul pärast vahendite väljamaksmist. |
| --- | --- |

2.13.

Kontrollikoda auditeerib teataval aastal kirjendatud tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Peadirektorid esitavad kinnituse mitmeaastaste kontrollisüsteemide toimimise kohta kõnealusel aastal. Komisjon ei alahinda süsteemide nõrkust, mis võib põhjustada nõuetele mittevastavate kulutuste tegemist, kuid ta tugevdab kinnitust aja jooksul ja võtab arvesse parandusmeetmeid, mida võetakse puuduste kõrvaldamiseks, ning asjaolu, et mitmeaastase süsteemi raames on vigu võimalik parandada teatava aja jooksul pärast vahendite väljamaksmist.

Vt ka vastuseid punktidele 2.5 ja 2.6.

| 2.14. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori avalduses antud kinnitus (vt
  tabel 2.1
  ) ühise põllumajanduspoliitika kohta ei ole kõikides olulistes punktides järjepidev kontrollikoja leidudega. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori avalduse aluseks on kindluse tagamise mudel. Mudeli elemendid on määratletud aasta tegevusaruandes (20). Kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused mõjutavad kõiki neid elemente ja piiravad avaldusest saadava kindluse ulatust. Eelkõige 2006. aasta kuludega mitte seotud elementide kindluse aluseks võtmine, (21) tulevaste korrektuuride (tingimuslikud varad) ülekandmine vaatlusalusele aastale ja abisaajatele põhjendamatult tehtud maksete finantskorrektuuride asemel liikmesriike mõjutavate finantskorrektuuride arvesse võtmine (vt punktid 5.63 ja 5.64). |
| --- | --- |

2.14.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori avalduses antud kinnitus (vt
  tabel 2.1
  ) ühise põllumajanduspoliitika kohta ei ole kõikides olulistes punktides järjepidev kontrollikoja leidudega. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori avalduse aluseks on kindluse tagamise mudel. Mudeli elemendid on määratletud aasta tegevusaruandes (20). Kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused mõjutavad kõiki neid elemente ja piiravad avaldusest saadava kindluse ulatust. Eelkõige 2006. aasta kuludega mitte seotud elementide kindluse aluseks võtmine, (21) tulevaste korrektuuride (tingimuslikud varad) ülekandmine vaatlusalusele aastale ja abisaajatele põhjendamatult tehtud maksete finantskorrektuuride asemel liikmesriike mõjutavate finantskorrektuuride arvesse võtmine (vt punktid 5.63 ja 5.64).

| 2.14. | Komisjon märgib, et vigade koguhulk on oluliselt vähenenud ja see on EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude maaelu arenguga mitteseotud osas (kogukuludest üle 85 %) allpool olulisusnivood. Oluliste vigade määr on kõrge maaelu arendamise valdkonda kuuluvate põllumajanduse keskkonnameetmete puhul. |
| --- | --- |

2.14.

Komisjon märgib, et vigade koguhulk on oluliselt vähenenud ja see on EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude maaelu arenguga mitteseotud osas (kogukuludest üle 85 %) allpool olulisusnivood. Oluliste vigade määr on kõrge maaelu arendamise valdkonda kuuluvate põllumajanduse keskkonnameetmete puhul.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori saadud kinnitus põhineb igakülgsel põllumajanduskulutuste juhtimise ja kontrollimise süsteemil, millega tagatakse, et lõplikule abisaajale ei tehta ebakorrektseid makseid või et niisugused maksed avastatakse ja nõutakse tagasi. Süsteemil on neli üksteist täiendavat tasandit, mis kõik toimivad rahuldavalt. Kuigi vastavusmenetlus on mitmeaastane, on sellega siiski võimalik saada kinnitus 2006. eelarveaasta kohta. Tõsi, finantstagajärjed selguvad alles menetluste lõpus, kuid 2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed järeldused on siiski juba tehtud. Arvestades, et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, ei anna need teavet mitte ainult auditeeritud kulude kohta, vaid kaudselt ka nende süsteemide raames tulevikus tehtavate kulude kohta.

Komisjoni kontodel tingimuslike varade kajastamise eesmärk on vastavalt komisjoni auditite tulemustele avalikustada potentsiaalsed laekumised. See ei ole mõeldud aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnituse andmiseks.

| 2.15. | Struktuuripoliitika osas näitavad regionaalpoliitika ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektorid väiksemana märkimisväärseid puudusi liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemides (vt punkt 6.38) ja kontrollikoja audititega avastatud (vt
  tabel 2.1
  ) olulist vigade määra projekti tasandil (vt punkt 6.39). |
| --- | --- |

2.15.

Struktuuripoliitika osas näitavad regionaalpoliitika ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektorid väiksemana märkimisväärseid puudusi liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemides (vt punkt 6.38) ja kontrollikoja audititega avastatud (vt
  tabel 2.1
  ) olulist vigade määra projekti tasandil (vt punkt 6.39).

| 2.15. | Vastutavate peadirektorite aasta tegevusaruannete alusel hinnatakse, kui tõhusad on liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning nõutavate paranduste tegemiseks võetavad parandusmeetmed. Tegevusaruannete alusel hinnatakse ka riski määra ühenduse vahendite suhtes. Hinnangu andmisele eelneb ulatuslik audititöö ja hinnangud ühtivad üldiselt kontrollikoja omadega. Nagu ilmneb punktile 2.6 antud vastusest, on umbes 10 % kontrollisüsteemidest tõsiselt puudulikud ja põhjustavad seega olulist riski. Neil juhtudel, kui liikmesriigid ei võta nõutavaid meetmeid ise, võib peatada liikmesriikidele maksete tegemise ja määrata neile finantskorrektsioonid. Komisjon kinnitab, et suur osa leitud vigadest parandatakse süsteemi mitmeaastaste parandusmehhanismide abil. |
| --- | --- |

2.15.

Vastutavate peadirektorite aasta tegevusaruannete alusel hinnatakse, kui tõhusad on liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning nõutavate paranduste tegemiseks võetavad parandusmeetmed. Tegevusaruannete alusel hinnatakse ka riski määra ühenduse vahendite suhtes. Hinnangu andmisele eelneb ulatuslik audititöö ja hinnangud ühtivad üldiselt kontrollikoja omadega. Nagu ilmneb punktile 2.6 antud vastusest, on umbes 10 % kontrollisüsteemidest tõsiselt puudulikud ja põhjustavad seega olulist riski. Neil juhtudel, kui liikmesriigid ei võta nõutavaid meetmeid ise, võib peatada liikmesriikidele maksete tegemise ja määrata neile finantskorrektsioonid. Komisjon kinnitab, et suur osa leitud vigadest parandatakse süsteemi mitmeaastaste parandusmehhanismide abil.

| 2.16. | Kontrollikoda kahtleb ka, kas regionaalpoliitika peadirektori üldhinnang Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta on kooskõlas tema tehtud märkustega haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta vastavalt 10 ja 9 liikmesriigis (22). Sama kehtib tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi kohta (23). Lisaks märgib kontrollikoda, et viimati mainitud peadirektori tegevusaruandest selgub, et „järeldusotsust” ei tehtud 17,5 % Euroopa Sotsiaalfondi programmitöö perioodi 2000–2006 kulude kohta. Peadirektori kinnitus põhines juhtkonna seisukohtadel. |
| --- | --- |

2.16.

Kontrollikoda kahtleb ka, kas regionaalpoliitika peadirektori üldhinnang Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta on kooskõlas tema tehtud märkustega haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta vastavalt 10 ja 9 liikmesriigis (22). Sama kehtib tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi kohta (23). Lisaks märgib kontrollikoda, et viimati mainitud peadirektori tegevusaruandest selgub, et „järeldusotsust” ei tehtud 17,5 % Euroopa Sotsiaalfondi programmitöö perioodi 2000–2006 kulude kohta. Peadirektori kinnitus põhines juhtkonna seisukohtadel.

| 2.16. | Kuigi regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtkond ja audititalitus esitasid mitme liikmesriigi süsteemide peamistes koostisosades esinevate oluliste puuduste kohta põhjendatud arvamused, järeldati võetud parandusmeetmete alusel ja pidades silmas kontrollisüsteemi mitmeaastasust, et puudused ei olnud nii olulised, et peadirektori avalduses oleks tulnud esitada ametlik reservatsioon. Euroopa Sotsiaalfondi suhtes on komisjon seisukohal, et üldhinnang, mille süsteemidele andis tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi peadirektor, sobib kokku seitsme liikmesriigi programmide kohta esitatud reservatsioonidega. Juhtkonna esitatud teabe eesmärk on täita tühik, mis tekib sellest, et kogu tegevust ei auditeerita, kuna igal aastal lihtsalt ei ole võimalik auditeerida kogu tegevust. |
| --- | --- |

2.16.

Kuigi regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtkond ja audititalitus esitasid mitme liikmesriigi süsteemide peamistes koostisosades esinevate oluliste puuduste kohta põhjendatud arvamused, järeldati võetud parandusmeetmete alusel ja pidades silmas kontrollisüsteemi mitmeaastasust, et puudused ei olnud nii olulised, et peadirektori avalduses oleks tulnud esitada ametlik reservatsioon. Euroopa Sotsiaalfondi suhtes on komisjon seisukohal, et üldhinnang, mille süsteemidele andis tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi peadirektor, sobib kokku seitsme liikmesriigi programmide kohta esitatud reservatsioonidega. Juhtkonna esitatud teabe eesmärk on täita tühik, mis tekib sellest, et kogu tegevust ei auditeerita, kuna igal aastal lihtsalt ei ole võimalik auditeerida kogu tegevust.

| 2.17. | Kontrollikoja poolt avastatud olulist vigade määra ja puudusi projektide rakendusorganisatsioonide tasandil välistegevuse valdkonnas tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemides (vt punktid 8.31 ja 8.32) ei ole koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruandes ja deklaratsioonis piisavalt kajastatud (vt
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoja poolt avastatud olulist vigade määra ja puudusi projektide rakendusorganisatsioonide tasandil välistegevuse valdkonnas tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemides (vt punktid 8.31 ja 8.32) ei ole koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruandes ja deklaratsioonis piisavalt kajastatud (vt
  tabel 2.1
  ).

| 2.17. | Komisjoni sisekontrollisüsteem püüab leida tasakaalu kontrollide läbiviimise kulude ja neist saadava kasu vahel. Kontrollisüsteemi ülesehitus arvestab välisabi maksete mitmeaastast iseloomu, millega tagatakse, et abisaajate esitatud maksetaotlusi kontrollitakse projekti rakendamise võtmeetappides. Sel teel on võimalik tuvastada ja kõrvaldada eelmaksetega seotud vigu. |
| --- | --- |

2.17.

Komisjoni sisekontrollisüsteem püüab leida tasakaalu kontrollide läbiviimise kulude ja neist saadava kasu vahel. Kontrollisüsteemi ülesehitus arvestab välisabi maksete mitmeaastast iseloomu, millega tagatakse, et abisaajate esitatud maksetaotlusi kontrollitakse projekti rakendamise võtmeetappides. Sel teel on võimalik tuvastada ja kõrvaldada eelmaksetega seotud vigu.

2006. aastal võeti täiendavad meetmed kontrollisüsteemi tugevdamiseks. Muu hulgas levitati lepingute sõlmimise täiendatud tegevusjuhist, programmide eelarvestuse koostamise juhendit ja üksikasjalikumaid delegatsioonide aruandluse suuniseid ning nähti ette rangem järelkontroll.

Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad

| 2.18. | Kolm neljandikku (24) peadirektoritest on 2006. aasta tegevusaruandes esitanud seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid. Kontrollikoda märgib, et mitte kõik esitatud näitajad ei vasta komisjoni kesktalituste koostatud suunistes toodud (tulemuste ja/või mõju näitajate) üldistele liikidele. Kontrollikoda leiab, et peadirektoraatide tasandil tuleb teha täiendavaid jõupingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel (vt punktid 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.18.

Kolm neljandikku (24) peadirektoritest on 2006. aasta tegevusaruandes esitanud seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid. Kontrollikoda märgib, et mitte kõik esitatud näitajad ei vasta komisjoni kesktalituste koostatud suunistes toodud (tulemuste ja/või mõju näitajate) üldistele liikidele. Kontrollikoda leiab, et peadirektoraatide tasandil tuleb teha täiendavaid jõupingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel (vt punktid 2.31–2.34).

| 2.18. | Kuigi 2006. aasta tegevusaruannetes ei olnud veel kohustuslik esitada seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid kehtivates suunistes (D(2006) 12058) esitatud üldiste liikide kaupa, teatatakse 2006. aasta kokkuvõtlikus aruandes, et seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad on väljatöötamisel, pidades silmas ka vajadust käsitada kokkuuluvaid poliitikavaldkondi ühtsete põhimõtete kohaselt. Alates 2007. aastast muutub näitajate kasutamine tegevusaruannetes kohustuslikuks. |
| --- | --- |

2.18.

Kuigi 2006. aasta tegevusaruannetes ei olnud veel kohustuslik esitada seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid kehtivates suunistes (D(2006) 12058) esitatud üldiste liikide kaupa, teatatakse 2006. aasta kokkuvõtlikus aruandes, et seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad on väljatöötamisel, pidades silmas ka vajadust käsitada kokkuuluvaid poliitikavaldkondi ühtsete põhimõtete kohaselt. Alates 2007. aastast muutub näitajate kasutamine tegevusaruannetes kohustuslikuks.

TEGEVUSKAVAD

Üldine hinnang

| 2.19. | 7. märtsil 2007 esitas komisjon aruande (25) ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava kohta, (26) mille järeldus oli üldiselt positiivne. Komisjon väitis, et on tegevuskava täitmisel teinud konkreetseid edusamme, kuid keskenduda tuleb ülejäänud väljakutsetele. Kuigi on olnud mõned viivitused, usub komisjon, et 2007. aasta lõpuks kehtestatakse vajalikud tingimused vigade esinemise riski ohjamiseks ja suurema kindluse saamiseks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

2.19.

7. märtsil 2007 esitas komisjon aruande (25) ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava kohta, (26) mille järeldus oli üldiselt positiivne. Komisjon väitis, et on tegevuskava täitmisel teinud konkreetseid edusamme, kuid keskenduda tuleb ülejäänud väljakutsetele. Kuigi on olnud mõned viivitused, usub komisjon, et 2007. aasta lõpuks kehtestatakse vajalikud tingimused vigade esinemise riski ohjamiseks ja suurema kindluse saamiseks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

2.20.

| 2.20. | Komisjoni eduaruandele lisatud põhjalikust analüüsist (vt
  tabel 2.2
  ) selgub, et 35 alategevusest on 10 lõpule viidud, 5 peaaegu lõpule viidud, 13 teostamisel, 4 veel alustamata ja 3 peatatud. Samuti viiakse 2007. aasta lõpuks läbi 6 uut alategevust. |
| --- | --- |

Komisjoni eduaruandele lisatud põhjalikust analüüsist (vt
  tabel 2.2
  ) selgub, et 35 alategevusest on 10 lõpule viidud, 5 peaaegu lõpule viidud, 13 teostamisel, 4 veel alustamata ja 3 peatatud. Samuti viiakse 2007. aasta lõpuks läbi 6 uut alategevust.

Tabel 2.2 — Ülevaade komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava täitmisest

| Viide | Valdkond/(ala-)meetmed/tegevuskavas määratud tähtaeg | Komisjoni hinnang meetmete lõpuleviimise kohta | Kontrollikoja hinnang rakendamise astmele seisuga 31.12.2006 | Kontrollikoja esialgne hinnang saavutatud mõju kohta seisuga 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lihtsustamine ja ühised kontrollipõhimõtted |
| 1 | Kaaluda perioodiks 2007–2013 kehtestatud reeglite lihtsustamist, eelkõige struktuurifondide ja teadusuuringute programmide kulude abikõlbulikkuse osas (31.12.2006). | Peaaegu lõpule viidud | Peaaegu rakendatud | Tuleb võtta lisameetmeid (27) |
| 2 | Teha ettepanek muudetud finantsmääruses sisekontrolli kehtestamine eelarvepõhimõttena, tuginedes institutsioonidevaheliste konsultatsioonide tulemustele (1.6.2006). | Peatatud | Ei ole rakendatud | Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll) |
| 3a | Kehtestada sisekontrolli mallid, mis sisaldavad kontrollielemente, mida antud kontrollisüsteemis oodatakse (31.5.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 3b | Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse ühise juhtimise ja sisepoliitika sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil välja töötatud malle ja kontrollistrateegiaid (30.9.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 3c | Viia läbi vastastikused eksperthinnangud, et suurendada gruppide kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust (31.3.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 3d | Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse välispoliitika, halduskulude, ühinemiseelse abi, EAFi ja omavahendite sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil välja töötatud malle ja kontrollistrateegiaid (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 3e | Viia läbi vastastikused eksperthinnangud, et suurendada gruppide kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust (31.12.2007). | Ei ole veel alanud |
| 3N | Alates 2006. aasta kokkuvõtvast aruandest esitab komisjon selgesõnaliselt ja edastab eelarveasutusele reservatsioonid koondkindluse kohta, sh vajadusel sektorite või liikmesriikide kaupa, koos asjakohase teabega finantskorrektuuride või maksete peatamise kohta (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| 4 | Teha institutsioonide vaheline algatus aluspõhimõtete kehtestamiseks seoses alustehingute lubatavate riskidega ja ühiste mõõdikute määratlemisega nende riskide juhtimiseks (31.3.2006). | Peatatud | Ei ole rakendatud | Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll) |
| Juhtkonna avaldused ja auditite kinnitus |
| 5 | Edendada juhtkonna avalduste kasutamist operatiivtasandil läbirääkimistel 2007–2013 õigusaktide üle, mis käsitlevad kaudset tsentraalset juhtimist ja siseriiklike koordineerimisasutuste asutamist, mis annaksid ülevaate saadavast kindlusest, nt kokkuvõttega poliitikavaldkondade operatiivsetest avaldustest (30.6.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 6a | Koostada suunised juhtkonna avalduste tõhusamaks muutmiseks teadusuuringute ja muudes sisepoliitika valdkondades (30.9.2006). | Peatatud | Ei ole rakendatud | Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll) |
| 6b | Laiendada suuniseid juhtkonna avalduste tõhusamaks muutmise kohta välispoliitika valdkonnas (31.12.2007). | Ei ole veel alanud |
| 7a | Kehtestada kriteeriumid tõendavatele audititele teadusuuringute ja sisepoliitika valdkonnas, pöörates tähelepanu „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 7b | Analüüsida tõendavate auditite kriteeriumeid ühise juhtimise valdkonnas 2007–2013 (kui need ei ole juba kehtestatud), kaaludes ka „kokkulepitud menetluste” kasutamist (31.3.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 7c | Laiendada tõendavate auditite kriteeriume vajadusel teistele juhtimisvaldkondadele, pöörates tähelepanu „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2007). | Ei ole veel alanud |
| 8 | Analüüsida võimaliku lisakindluse saamist ELi vahenditega seotud olemasoleva praktika kohta kõrgeimatelt kontrolliasutustelt (31.12.2006). | Lõpule viidud | Vt meede 8N |
| 8N | Et seda tegevust edasi arendada, võtab komisjon ühendust kõrgeimate kontrolliasutustega, et teha kindlaks, kuidas nende tööd kasutada kindluse andmiseks komisjoni programmide läbiviimise kohta liikmesriikides. Samuti algatab komisjon juhtumiuuringu peamiste probleemide üle, millega kõrgeimad kontrolliasutused ühenduse kulusid kontrollides kokku puutuvad (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| Ühtse auditi lähenemisviis: tulemuste jagamine ja tasuvuse prioriteediks seadmine |
| 9a.1 | Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks sisepoliitika, sh teadusuuringute, valdkonnas (31.12.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 9a.1N | ABAC andmevahetuse esialgsete etappide läbivaatamiseks seirab komisjon 6. raamprogrammi raames andmevahetust ja juhtkonnapoolset aruandlust, eesmärgiga määrata peamised tegurid andmevahetuse edukamaks integreerimiseks üldisesse kontrollisüsteemi (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| 9a.2 | Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks struktuurifondide valdkonnas 2007–2013 (31.5.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendusjärgus | — |
| 9a.3 | Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks muudes valdkonnas (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 9b | Otsese juhtimise raames tehtud kulutuste osas rakendada ABAC raamatupidamissüsteemiga seotud töövahendit kogu komisjoni hõlmavaks infovahetuseks kõigi juriidiliste isikute kontrollide ja kontrollkülastuste kohta (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 9c | Võtta vastu pakkumine kogu komisjoni hõlmava lepingulise raamistiku kehtestamiseks, et abistada peadirektoraate metodoloogilistes küsimustes, kontrollsüsteemi rakendamisel ja kontrollide kvaliteedi hindamisel (30.4.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Peaaegu rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 10a.1 | Hinnata ühise juhtimise kontrollimise kulusid: määratleda ühine metodoloogia (31.5.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 10a.2 | Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: teha algatus andmete esitamiseks liikmesriikide poolt (30.9.2006). | Lõpule viidud | Rakendusjärgus | — |
| 10a.3 | Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: andmete esitamine liikmesriikide poolt (28.2.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 10a.4 | Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: saadud teabe analüüs (30.9.2007). | Ei ole veel alanud |
| 10b | Teha otsese juhtimise raames tehtud kulutuste kontrollimiseks tehtud kulutuste esialgne kalkulatsioon (30.6.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 10N | Et hinnata täpsemalt kontrollide tasuvust, analüüsib komisjon programmitöö ja abikõlbulikkuse nõuete mõju kontrollimiseks tehtud kulutustele, et analüüsida põhjalikult praktilisel baasil lubatavat riski (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| 11 | Hinnata piloottegevusena sisepoliitika kontrollimisest saadavat kasu (30.6.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 11N | Hinnata, kas sissenõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad. Võttes vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal sisse nõutud summad ja nende vastavuse kontrollimise käigus avastatud vigadele, koostab komisjon otsese juhtimisega seotud vigade tüpoloogia ja määrab suhte sissenõuete, finantskorrektuuride ja maksete kohandustega. Ühise juhtimise osas analüüsib komisjon siseriiklike seire- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsust (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| Sektoripõhised lüngad |
| 12 | Võtta meetmed lünkade kõrvaldamiseks iga-aastastes juhtimiskavades ja anda aasta tegevusaruannetes tagasisidet edusammude kohta (15.6.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Peaaegu rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 12N | Et saada vajalikku täiendavat kindlust, viib komisjon 2007. aastal 6. raamprogrammi raames läbi 300 auditit võrreldes 2005. aastal läbi viidud 45 auditiga. Lisaks sellele, olles tegevuse 16b raames töötanud välja süstemaatilise lähenemisviisi 6. raamprogrammi abisaajate analüüsimiseks ja valimite koostamiseks, jätkab komisjon eelarvest kõige suuremat abi saavate abisaajatega seotud vigade otsimist ja parandamist. See annab 2007. aasta lõpuks ka ülevaate teadusuuringute eelarves esinevate mittevastavuste tasemest ja iseloomust (31.12.2007). | Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007 |
| 13.1 | Võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi palvet, viia lõpule struktuurifondide sektoripõhise ja piirkondliku kontrollimise hetkeolukorra ja olemasolevate aruannete ja avalduste analüüs, võttes arvesse artiklit 13, aastaaruandeid, mille tähtaeg oli juuni 2006, ja komisjoni auditite tulemusi (31.3.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Peaaegu rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 13.2 | Selgitada aasta tegevusaruannete kontekstis välja, kuidas peadirektorid saavad kindluse sisekontrollistruktuuridest struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas perioodiks 2007–2013 (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendusjärgus | — |
| 14a | Levitada esmatasandi kontrollide läbiviimise head praktikat, et ohjata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes vigade esinemise riski ja soovitada liikmesriikidel tõhustada abisaajatele suunatud teabevahetust, sh teave kontrollimise ja vahendite tühistamise kohta (30.6.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll) |
| 14b | Anda abisaajatele ja/või vahetasanditele perioodiks 2007–2013 suunised kontrollimise ja vastutuse kohta kontrollimisahelas struktuurifondide ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise valdkonnas (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 15 | Sõlmida struktuurifondide valdkonnas 8 liikmesriigiga „konfidentsiaalsuslepingud” (kui on piisavalt vabatahtlikke), mis on kindlaks aluseks uute õigusaktide rakendamise ettevalmistamisel ja kehtivate õigusaktide alusel kulude kontrollimise tõhustamisel (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 16a | Kehtestada kogemuste põhjal suunised akrediteerimise, väljaõppe ja välisauditite seire kohta teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades (30.6.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 16b | Kehtestada ühtne lähenemisviis riski- ja representatiivsete valimite koostamiseks teadusuuringute jt sisepoliitika ning välispoliitika valdkondades (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| 16c | Koordineerida auditistandardeid, vigade määra aruandlust jms struktuurifondide valdkonnas (31.12.2007). | Teostamisel | Rakendusjärgus | — |
| Allikas: kontrollikoda. |

Viide

Valdkond/(ala-)meetmed/tegevuskavas määratud tähtaeg

Komisjoni hinnang meetmete lõpuleviimise kohta

Kontrollikoja hinnang rakendamise astmele seisuga 31.12.2006

Kontrollikoja esialgne hinnang saavutatud mõju kohta seisuga 31.12.2006

Lihtsustamine ja ühised kontrollipõhimõtted

1

Kaaluda perioodiks 2007–2013 kehtestatud reeglite lihtsustamist, eelkõige struktuurifondide ja teadusuuringute programmide kulude abikõlbulikkuse osas (31.12.2006).

Peaaegu lõpule viidud

Peaaegu rakendatud

Tuleb võtta lisameetmeid (27)

2

Teha ettepanek muudetud finantsmääruses sisekontrolli kehtestamine eelarvepõhimõttena, tuginedes institutsioonidevaheliste konsultatsioonide tulemustele (1.6.2006).

Peatatud

Ei ole rakendatud

Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll)

3a

Kehtestada sisekontrolli mallid, mis sisaldavad kontrollielemente, mida antud kontrollisüsteemis oodatakse (31.5.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

3b

Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse ühise juhtimise ja sisepoliitika sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil välja töötatud malle ja kontrollistrateegiaid (30.9.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

3c

Viia läbi vastastikused eksperthinnangud, et suurendada gruppide kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust (31.3.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

3d

Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse välispoliitika, halduskulude, ühinemiseelse abi, EAFi ja omavahendite sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil välja töötatud malle ja kontrollistrateegiaid (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

3e

Viia läbi vastastikused eksperthinnangud, et suurendada gruppide kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust (31.12.2007).

Ei ole veel alanud

3N

Alates 2006. aasta kokkuvõtvast aruandest esitab komisjon selgesõnaliselt ja edastab eelarveasutusele reservatsioonid koondkindluse kohta, sh vajadusel sektorite või liikmesriikide kaupa, koos asjakohase teabega finantskorrektuuride või maksete peatamise kohta (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

4

Teha institutsioonide vaheline algatus aluspõhimõtete kehtestamiseks seoses alustehingute lubatavate riskidega ja ühiste mõõdikute määratlemisega nende riskide juhtimiseks (31.3.2006).

Peatatud

Ei ole rakendatud

Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll)

Juhtkonna avaldused ja auditite kinnitus

5

Edendada juhtkonna avalduste kasutamist operatiivtasandil läbirääkimistel 2007–2013 õigusaktide üle, mis käsitlevad kaudset tsentraalset juhtimist ja siseriiklike koordineerimisasutuste asutamist, mis annaksid ülevaate saadavast kindlusest, nt kokkuvõttega poliitikavaldkondade operatiivsetest avaldustest (30.6.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

6a

Koostada suunised juhtkonna avalduste tõhusamaks muutmiseks teadusuuringute ja muudes sisepoliitika valdkondades (30.9.2006).

Peatatud

Ei ole rakendatud

Eesmärki ei ole täielikult saavutatud (vajalik järelkontroll)

6b

Laiendada suuniseid juhtkonna avalduste tõhusamaks muutmise kohta välispoliitika valdkonnas (31.12.2007).

Ei ole veel alanud

7a

Kehtestada kriteeriumid tõendavatele audititele teadusuuringute ja sisepoliitika valdkonnas, pöörates tähelepanu „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

7b

Analüüsida tõendavate auditite kriteeriumeid ühise juhtimise valdkonnas 2007–2013 (kui need ei ole juba kehtestatud), kaaludes ka „kokkulepitud menetluste” kasutamist (31.3.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

7c

Laiendada tõendavate auditite kriteeriume vajadusel teistele juhtimisvaldkondadele, pöörates tähelepanu „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2007).

Ei ole veel alanud

8

Analüüsida võimaliku lisakindluse saamist ELi vahenditega seotud olemasoleva praktika kohta kõrgeimatelt kontrolliasutustelt (31.12.2006).

Lõpule viidud

Vt meede 8N

8N

Et seda tegevust edasi arendada, võtab komisjon ühendust kõrgeimate kontrolliasutustega, et teha kindlaks, kuidas nende tööd kasutada kindluse andmiseks komisjoni programmide läbiviimise kohta liikmesriikides. Samuti algatab komisjon juhtumiuuringu peamiste probleemide üle, millega kõrgeimad kontrolliasutused ühenduse kulusid kontrollides kokku puutuvad (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

Ühtse auditi lähenemisviis: tulemuste jagamine ja tasuvuse prioriteediks seadmine

9a.1

Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks sisepoliitika, sh teadusuuringute, valdkonnas (31.12.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

9a.1N

ABAC andmevahetuse esialgsete etappide läbivaatamiseks seirab komisjon 6. raamprogrammi raames andmevahetust ja juhtkonnapoolset aruandlust, eesmärgiga määrata peamised tegurid andmevahetuse edukamaks integreerimiseks üldisesse kontrollisüsteemi (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

9a.2

Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks struktuurifondide valdkonnas 2007–2013 (31.5.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendusjärgus

—

9a.3

Hinnata võimalikke meetmeid, mis on vajalikud auditite ja kontrollide tulemuste jagamiseks ja järelkontrollide registreerimiseks muudes valdkonnas (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

9b

Otsese juhtimise raames tehtud kulutuste osas rakendada ABAC raamatupidamissüsteemiga seotud töövahendit kogu komisjoni hõlmavaks infovahetuseks kõigi juriidiliste isikute kontrollide ja kontrollkülastuste kohta (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

9c

Võtta vastu pakkumine kogu komisjoni hõlmava lepingulise raamistiku kehtestamiseks, et abistada peadirektoraate metodoloogilistes küsimustes, kontrollsüsteemi rakendamisel ja kontrollide kvaliteedi hindamisel (30.4.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Peaaegu rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

10a.1

Hinnata ühise juhtimise kontrollimise kulusid: määratleda ühine metodoloogia (31.5.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

10a.2

Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: teha algatus andmete esitamiseks liikmesriikide poolt (30.9.2006).

Lõpule viidud

Rakendusjärgus

—

10a.3

Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: andmete esitamine liikmesriikide poolt (28.2.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

10a.4

Hinnata ühise juhtimise kontrollimiseks tehtud kulutusi: saadud teabe analüüs (30.9.2007).

Ei ole veel alanud

10b

Teha otsese juhtimise raames tehtud kulutuste kontrollimiseks tehtud kulutuste esialgne kalkulatsioon (30.6.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

10N

Et hinnata täpsemalt kontrollide tasuvust, analüüsib komisjon programmitöö ja abikõlbulikkuse nõuete mõju kontrollimiseks tehtud kulutustele, et analüüsida põhjalikult praktilisel baasil lubatavat riski (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

11

Hinnata piloottegevusena sisepoliitika kontrollimisest saadavat kasu (30.6.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

11N

Hinnata, kas sissenõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad. Võttes vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal sisse nõutud summad ja nende vastavuse kontrollimise käigus avastatud vigadele, koostab komisjon otsese juhtimisega seotud vigade tüpoloogia ja määrab suhte sissenõuete, finantskorrektuuride ja maksete kohandustega. Ühise juhtimise osas analüüsib komisjon siseriiklike seire- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsust (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

Sektoripõhised lüngad

12

Võtta meetmed lünkade kõrvaldamiseks iga-aastastes juhtimiskavades ja anda aasta tegevusaruannetes tagasisidet edusammude kohta (15.6.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Peaaegu rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

12N

Et saada vajalikku täiendavat kindlust, viib komisjon 2007. aastal 6. raamprogrammi raames läbi 300 auditit võrreldes 2005. aastal läbi viidud 45 auditiga. Lisaks sellele, olles tegevuse 16b raames töötanud välja süstemaatilise lähenemisviisi 6. raamprogrammi abisaajate analüüsimiseks ja valimite koostamiseks, jätkab komisjon eelarvest kõige suuremat abi saavate abisaajatega seotud vigade otsimist ja parandamist. See annab 2007. aasta lõpuks ka ülevaate teadusuuringute eelarves esinevate mittevastavuste tasemest ja iseloomust (31.12.2007).

Uus meede, mis kehtestati 7.3.2007

13.1

Võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi palvet, viia lõpule struktuurifondide sektoripõhise ja piirkondliku kontrollimise hetkeolukorra ja olemasolevate aruannete ja avalduste analüüs, võttes arvesse artiklit 13, aastaaruandeid, mille tähtaeg oli juuni 2006, ja komisjoni auditite tulemusi (31.3.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Peaaegu rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

13.2

Selgitada aasta tegevusaruannete kontekstis välja, kuidas peadirektorid saavad kindluse sisekontrollistruktuuridest struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas perioodiks 2007–2013 (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendusjärgus

—

14a

Levitada esmatasandi kontrollide läbiviimise head praktikat, et ohjata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes vigade esinemise riski ja soovitada liikmesriikidel tõhustada abisaajatele suunatud teabevahetust, sh teave kontrollimise ja vahendite tühistamise kohta (30.6.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Mõju ei saa veel hinnata (vajalik järelkontroll)

14b

Anda abisaajatele ja/või vahetasanditele perioodiks 2007–2013 suunised kontrollimise ja vastutuse kohta kontrollimisahelas struktuurifondide ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise valdkonnas (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

15

Sõlmida struktuurifondide valdkonnas 8 liikmesriigiga „konfidentsiaalsuslepingud” (kui on piisavalt vabatahtlikke), mis on kindlaks aluseks uute õigusaktide rakendamise ettevalmistamisel ja kehtivate õigusaktide alusel kulude kontrollimise tõhustamisel (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

16a

Kehtestada kogemuste põhjal suunised akrediteerimise, väljaõppe ja välisauditite seire kohta teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades (30.6.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

16b

Kehtestada ühtne lähenemisviis riski- ja representatiivsete valimite koostamiseks teadusuuringute jt sisepoliitika ning välispoliitika valdkondades (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

16c

Koordineerida auditistandardeid, vigade määra aruandlust jms struktuurifondide valdkonnas (31.12.2007).

Teostamisel

Rakendusjärgus

—

Allikas: kontrollikoda.

| 2.21. | Kontrollikoda märkis oma 2005. aasta aruandes, (28) et hindab tegevuskava tulemusi siis, kui on võimalik hinnata selle mõju. Kontrollikoda leiab siiski, et komisjoni tegevuskava ajakava (vt punkt 2.19) on optimistlik ja on tõenäoline, et enamikel tegevustel on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteedile vaid keskpikk/pikaajaline reaalne mõju. |
| --- | --- |

2.21.

Kontrollikoda märkis oma 2005. aasta aruandes, (28) et hindab tegevuskava tulemusi siis, kui on võimalik hinnata selle mõju. Kontrollikoda leiab siiski, et komisjoni tegevuskava ajakava (vt punkt 2.19) on optimistlik ja on tõenäoline, et enamikel tegevustel on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteedile vaid keskpikk/pikaajaline reaalne mõju.

| 2.21. | Komisjon ise osutas arenguaruandes, mis käsitleb komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks, (29) et uued allmeetmed rakendatakse tegevuskava algse ajakava raames (2007. aasta lõpp). Allmeetmed tagavad koos käimasolevate meetmetega, et raamistik luuakse ajaks, mil ühtne sisekontrolliraamistik hakkab kinnituse saamisele avaldama kavandatud mõju. |
| --- | --- |

2.21.

Komisjon ise osutas arenguaruandes, mis käsitleb komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks, (29) et uued allmeetmed rakendatakse tegevuskava algse ajakava raames (2007. aasta lõpp). Allmeetmed tagavad koos käimasolevate meetmetega, et raamistik luuakse ajaks, mil ühtne sisekontrolliraamistik hakkab kinnituse saamisele avaldama kavandatud mõju.

| 2.22. | Tabel 2.2
  annab ülevaate kontrollikoja esialgsest hinnangust ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamisele. Analüüs näitab, et 2006. aasta lõpus ei olnud 4 meedet veel rakendatud, 16 olid rakendusjärgus, 15 (30) vajasid järelmeetmeid (eesmärki ei saavutatud täielikult või mõju ei olnud veel ilmne), lisandusid 6 uut meedet. Kontrollikoda märgib, et mõned ülalmainitud tegevustest on 2005. aasta kokkuvõtvas aruandes ja/või eelnevalt kehtestatud tegevuste järeltegevused (või nendega seotud) (vt punkt 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22.

Tabel 2.2
  annab ülevaate kontrollikoja esialgsest hinnangust ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamisele. Analüüs näitab, et 2006. aasta lõpus ei olnud 4 meedet veel rakendatud, 16 olid rakendusjärgus, 15 (30) vajasid järelmeetmeid (eesmärki ei saavutatud täielikult või mõju ei olnud veel ilmne), lisandusid 6 uut meedet. Kontrollikoda märgib, et mõned ülalmainitud tegevustest on 2005. aasta kokkuvõtvas aruandes ja/või eelnevalt kehtestatud tegevuste järeltegevused (või nendega seotud) (vt punkt 2.29) (31).

| 2.22. | Tegevuskava rakendamisel peetakse üldjoontes kinni komisjoni kehtestatud ajakavast, mis hõlmab 2006. ja 2007. aastat. Komisjon esitab lõpliku aruande tegevuskava rakendamise kohta 2008. aasta kevadel. Selle mõju avaldub pika aja jooksul. Komisjon jälgib tegevuskava mõju kinnitusele, esitab 2008. aasta aruandes esimesed kokkuvõtted erinevate meetmete mõjust ning teeb järeldused ühtse sisekontrolliraamistiku edasise kindlustamise kohta (vt KOM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22.

Tegevuskava rakendamisel peetakse üldjoontes kinni komisjoni kehtestatud ajakavast, mis hõlmab 2006. ja 2007. aastat. Komisjon esitab lõpliku aruande tegevuskava rakendamise kohta 2008. aasta kevadel. Selle mõju avaldub pika aja jooksul. Komisjon jälgib tegevuskava mõju kinnitusele, esitab 2008. aasta aruandes esimesed kokkuvõtted erinevate meetmete mõjust ning teeb järeldused ühtse sisekontrolliraamistiku edasise kindlustamise kohta (vt KOM(2007) 86).

Korrektuurid

| 2.23. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhieesmärk on ennetada või avastada ja parandada vigu ELi eelarvest tehtud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes. Nagu ka eelmistel aastatel, tõi kontrollikoja audit ilmsiks olulise vigade määra ELi eelarve olulistes kuluvaldkondades, kusjuures enamik vigu esineb lõplike abisaajate tasandil. Seega tuleks ka ELi eelarvest tehtud tehingutes esinevate vigade korrektuur viia läbi eelkõige nimetatud tasandil (32). |
| --- | --- |

2.23.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhieesmärk on ennetada või avastada ja parandada vigu ELi eelarvest tehtud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes. Nagu ka eelmistel aastatel, tõi kontrollikoja audit ilmsiks olulise vigade määra ELi eelarve olulistes kuluvaldkondades, kusjuures enamik vigu esineb lõplike abisaajate tasandil. Seega tuleks ka ELi eelarvest tehtud tehingutes esinevate vigade korrektuur viia läbi eelkõige nimetatud tasandil (32).

| 2.23. | Ebatõhusate järelevalve- ja kontrollisüsteemide suhtes ja juhtudel, kui väljaselgitatud puudused kujutavad endast riski EÜ eelarvele, kohaldab komisjon mehhanisme, mis on ette nähtud tema järelevalveülesande täitmiseks, et nõuda liikmesriikidelt tagasi asjakohased summad. See innustab liikmesriike võtma piisavalt kontrollimeetmeid, et vältida vajadust teha finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

2.23.

Ebatõhusate järelevalve- ja kontrollisüsteemide suhtes ja juhtudel, kui väljaselgitatud puudused kujutavad endast riski EÜ eelarvele, kohaldab komisjon mehhanisme, mis on ette nähtud tema järelevalveülesande täitmiseks, et nõuda liikmesriikidelt tagasi asjakohased summad. See innustab liikmesriike võtma piisavalt kontrollimeetmeid, et vältida vajadust teha finantskorrektsioone.

Vigu, mille kontrollikoda avastas struktuurifondides, esineb ka rakendavates asutustes, mitte ainult üksikute abisaajate tasandil. Näiteks võib tuua kaasrahastamise määrade arvutamise. Liikmesriikide kantavate ühtse määraga finantskorrektsioonide põhjal võib teha järeldusi selle kohta, kui tõhus on komisjoni järelevalve ühenduse eelarve kaitsmise alal.

| 2.24. | Tõendid korrektuuride kohta on ebapiisavad. 2006. aasta tegevusaruannetes ja 2006. aasta lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud teave sissenõuete ja korrektuuride kohta ei sisalda piisavalt selgitusi erinevate elementide kattuvuse avalikustamiseks. Samuti ei ole võimalik eristada lõplike abisaajate tasandil tehtud ebaseaduslikke/põhjendamatuid kulutusi liikmesriikide poolt süsteemide puuduste tõttu tehtud korrektuuridest. |
| --- | --- |

2.24.

Tõendid korrektuuride kohta on ebapiisavad. 2006. aasta tegevusaruannetes ja 2006. aasta lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud teave sissenõuete ja korrektuuride kohta ei sisalda piisavalt selgitusi erinevate elementide kattuvuse avalikustamiseks. Samuti ei ole võimalik eristada lõplike abisaajate tasandil tehtud ebaseaduslikke/põhjendamatuid kulutusi liikmesriikide poolt süsteemide puuduste tõttu tehtud korrektuuridest.

| 2.24. | Põllumajandussektori tagasinõudmiste ja finantskorrektsioonide kohta on üldiselt esitatud piisavalt teavet, kuid muude valdkondade kohta tuleb esitada rohkem teavet. Tegevuskava meetme 11N abil on komisjonil kavas hinnata, kas tagasinõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad. Selleks võetakse vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal tagasi nõutud summad ja nende asjakohasus kontrollimise käigus avastatud vigade suhtes. Samuti analüüsitakse, kas liikmesriikidega ühiselt juhitavate programmide seire- ja aruandlussüsteemid riikides on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

2.24.

Põllumajandussektori tagasinõudmiste ja finantskorrektsioonide kohta on üldiselt esitatud piisavalt teavet, kuid muude valdkondade kohta tuleb esitada rohkem teavet. Tegevuskava meetme 11N abil on komisjonil kavas hinnata, kas tagasinõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad. Selleks võetakse vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal tagasi nõutud summad ja nende asjakohasus kontrollimise käigus avastatud vigade suhtes. Samuti analüüsitakse, kas liikmesriikidega ühiselt juhitavate programmide seire- ja aruandlussüsteemid riikides on usaldusväärsed.

Komisjon analüüsib erinevaid summade tagasinõudmise süsteeme, et aastaaruannetes oleks võimalik esitada paremat teavet tagasinõudmise kohta.

| 2.25. | Lisaks on esitatud teave puudulik, kuna see ei näita EÜ eelarvest tehtud kulutuste korrektuuride täielikku ulatust ega seda, mil määral on summad seotud 2006. aastal tehtud kulutustega (vt punktid 5.61 ja 5.62). Eelkõige puudutab see struktuurimeetmete valdkonda, vaatamata sellele, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil on kehtestatud konkreetsed mehhanismid abikõlbmatute summade tagastamiseks (nt abikõlbmatute kulutuste vahetamine abikõlbulike kulutuste vastu, sissenõuete ja kulutuste tasakaalustamine, tulevaste kuludeklaratsioonide vähendamine). |
| --- | --- |

2.25.

Lisaks on esitatud teave puudulik, kuna see ei näita EÜ eelarvest tehtud kulutuste korrektuuride täielikku ulatust ega seda, mil määral on summad seotud 2006. aastal tehtud kulutustega (vt punktid 5.61 ja 5.62). Eelkõige puudutab see struktuurimeetmete valdkonda, vaatamata sellele, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide tasandil on kehtestatud konkreetsed mehhanismid abikõlbmatute summade tagastamiseks (nt abikõlbmatute kulutuste vahetamine abikõlbulike kulutuste vastu, sissenõuete ja kulutuste tasakaalustamine, tulevaste kuludeklaratsioonide vähendamine).

| 2.25. | 2006. aastal põllumajanduse valdkonnas tehtud finantskorrektsioonid on loetletud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tegevuse aastaaruandes. Iga otsuse kohta on näidatud summad, mida ei ole rahastatud ühenduse vahenditest. |
| --- | --- |

2.25.

2006. aastal põllumajanduse valdkonnas tehtud finantskorrektsioonid on loetletud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tegevuse aastaaruandes. Iga otsuse kohta on näidatud summad, mida ei ole rahastatud ühenduse vahenditest.

Komisjon on nõus, et tal tuleb esitada täielikumad tõendid struktuurimeetmetega seotud finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta. Seetõttu on ta astunud samme komisjonisisese teabe kvaliteedi parandamiseks ning teabe saamiseks liikmesriikidelt, kes seda ei esita kuigi järjekindlalt hoolimata sellest, et neid on selleks kohustatud õigusaktidega.

Komisjoni teave korrektuuride tegemise kohta

| 2.26. | Võttes arvesse vajadust tagada korrektuuride kohta käiva teabe kättesaadavus, täielikkus ja usaldusväärsus, tegi komisjon 2006. aastal mitu algatust. |
| --- | --- |

2.26.

Võttes arvesse vajadust tagada korrektuuride kohta käiva teabe kättesaadavus, täielikkus ja usaldusväärsus, tegi komisjon 2006. aastal mitu algatust.

2.27.

| 2.27. | Lisaks EAGGF tagatisrahastu osas kehtestatud meetmetele (vt punktid 5.52 ja 5.61), muutis komisjon 2006. aasta detsembris määrust (EÜ) nr 448/2001 (33) ja avaldas selgitava märkuse teabe kohta, mis on vajalik seoses liikmesriikide poolt tehtud korrektuuride ja tagasinõutavate summadega struktuurimeetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

Lisaks EAGGF tagatisrahastu osas kehtestatud meetmetele (vt punktid 5.52 ja 5.61), muutis komisjon 2006. aasta detsembris määrust (EÜ) nr 448/2001 (33) ja avaldas selgitava märkuse teabe kohta, mis on vajalik seoses liikmesriikide poolt tehtud korrektuuride ja tagasinõutavate summadega struktuurimeetmete valdkonnas.

| 2.27. | 2007. aasta jaanuaris saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele kirja, paludes esitada teabe 2006. aastal ja koondteabe 2000.–2006. aastal tehtud tagasimaksete ja rahastamise tühistamise ning 2006. aasta lõpu seisuga ootel olevate tagasinõudmiste kohta. |
| --- | --- |

2.27.

2007. aasta jaanuaris saatis komisjon kõikidele liikmesriikidele kirja, paludes esitada teabe 2006. aastal ja koondteabe 2000.–2006. aastal tehtud tagasimaksete ja rahastamise tühistamise ning 2006. aasta lõpu seisuga ootel olevate tagasinõudmiste kohta.

| 2.28. | 2007. aasta märtsis kehtestati ühtse sisekontrollisüsteemi raamistiku tegevuskavas „uus meede (11N)” (vt punkt 2.20 ja
  tabel 2.2
  ). Selle abil on komisjonil kavas hinnata, kas sissenõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad, võttes vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal sisse nõutud summad ja nende järjepidevuse kontrollimise käigus avastatud vigadega. Komisjon töötab otsese juhtimise raames tehtud kulutuste osas välja vigade tüpoloogia ja määrab suhte sissenõuete, finantskorrektuuride ja maksete kohandustega. Ühise juhtimise raames tehtud kulutuste osas kontrollib komisjon siseriiklike seiresüsteemide usaldusväärsust. |
| --- | --- |

2.28.

2007. aasta märtsis kehtestati ühtse sisekontrollisüsteemi raamistiku tegevuskavas „uus meede (11N)” (vt punkt 2.20 ja
  tabel 2.2
  ). Selle abil on komisjonil kavas hinnata, kas sissenõudmis- ja tasakaalustamissüsteemid on tõhusad, võttes vaatluse alla 2005. ja 2006. aastal sisse nõutud summad ja nende järjepidevuse kontrollimise käigus avastatud vigadega. Komisjon töötab otsese juhtimise raames tehtud kulutuste osas välja vigade tüpoloogia ja määrab suhte sissenõuete, finantskorrektuuride ja maksete kohandustega. Ühise juhtimise raames tehtud kulutuste osas kontrollib komisjon siseriiklike seiresüsteemide usaldusväärsust.

2.29.

| 2.29. | Tegelikult on meede 11N komisjoni eelnevate horisontaalsete tegevuskavade (vt punkt 2.22) järelmeede (või eelnevate tegevuskavadega muul moel seotud), (34) mida komisjon pidas lõpule viiduks. |
| --- | --- |

Tegelikult on meede 11N komisjoni eelnevate horisontaalsete tegevuskavade (vt punkt 2.22) järelmeede (või eelnevate tegevuskavadega muul moel seotud), (34) mida komisjon pidas lõpule viiduks.

| 2.29. | Kuna see on oluline kontrollimiste järelduste seisukohalt, tuleb märkida, et meede 11N on laiem kui kontrollikoja nimetatud varasemad meetmed. |
| --- | --- |

2.29.

Kuna see on oluline kontrollimiste järelduste seisukohalt, tuleb märkida, et meede 11N on laiem kui kontrollikoja nimetatud varasemad meetmed.

| 2.30. | Kontrollikoda on mitmes eelnevas aastaaruandes (35) juhtinud komisjoni tähelepanu puudustele usaldusväärse teabe hankimisel korrektuuride kohta. Probleemi keerukuse tõttu puuduvad tõendid selle kohta, et leitud puudused oleksid juba kõrvaldatud või lahendatakse tõenäoliselt lähiajal. |
| --- | --- |

2.30.

Kontrollikoda on mitmes eelnevas aastaaruandes (35) juhtinud komisjoni tähelepanu puudustele usaldusväärse teabe hankimisel korrektuuride kohta. Probleemi keerukuse tõttu puuduvad tõendid selle kohta, et leitud puudused oleksid juba kõrvaldatud või lahendatakse tõenäoliselt lähiajal.

| 2.30. | Nagu osutatud punkti 2.6 kohta esitatud vastuses, tagab komisjon, et tegevusaruannetes esitatakse edaspidi rohkem teavet asjaomase aasta jooksul kavandatud, algatatud ja määratud korrektsioonide kohta. Komisjon pöörab erilist tähelepanu ennetavate meetmete väljatöötamisele vastavalt analüüsile, mida tehakse korrektsioonide kehtestamise põhjuste kohta. Meetmed võivad olla kas üldised meetmed, millega määratakse kindlaks õiguslik raamistik, või konkreetsed meetmed, näiteks finantskontrolli läbiviimine. |
| --- | --- |

2.30.

Nagu osutatud punkti 2.6 kohta esitatud vastuses, tagab komisjon, et tegevusaruannetes esitatakse edaspidi rohkem teavet asjaomase aasta jooksul kavandatud, algatatud ja määratud korrektsioonide kohta. Komisjon pöörab erilist tähelepanu ennetavate meetmete väljatöötamisele vastavalt analüüsile, mida tehakse korrektsioonide kehtestamise põhjuste kohta. Meetmed võivad olla kas üldised meetmed, millega määratakse kindlaks õiguslik raamistik, või konkreetsed meetmed, näiteks finantskontrolli läbiviimine.

SISEKONTROLLISTANDARDID

| 2.31. | Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (36) rakendamist mitmes komisjoni peadirektoraadis ja talituses (37) eesmärgiga hinnata mitte ainult miinimumnõuete (baasnõuete) rakendamise ulatust, vaid ka määra, mil need aitasid tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (38). |
| --- | --- |

2.31.

Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (36) rakendamist mitmes komisjoni peadirektoraadis ja talituses (37) eesmärgiga hinnata mitte ainult miinimumnõuete (baasnõuete) rakendamise ulatust, vaid ka määra, mil need aitasid tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (38).

Baasnõuete järgimine

| 2.32. | Eelarve peadirektoraadi poolt esitatud ülevaade komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2006. aastal näitab, et 2006. eelarveaastal järgisid peadirektoraadid baasnõudeid keskmiselt 95 % ulatuses. Kuna baasnõuded olid põhiliselt samad, (39) märgib kontrollikoda, et sisekontrollistandardite järgimise ulatus on võrreldes 2005. aastaga jäänud samaks. Kontrollikoja hinnang sisekontrollistandardite rakendamise kohta (mis on üldiselt kooskõlas komisjoni analüüsiga) on esitatud
  tabelis 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32.

Eelarve peadirektoraadi poolt esitatud ülevaade komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2006. aastal näitab, et 2006. eelarveaastal järgisid peadirektoraadid baasnõudeid keskmiselt 95 % ulatuses. Kuna baasnõuded olid põhiliselt samad, (39) märgib kontrollikoda, et sisekontrollistandardite järgimise ulatus on võrreldes 2005. aastaga jäänud samaks. Kontrollikoja hinnang sisekontrollistandardite rakendamise kohta (mis on üldiselt kooskõlas komisjoni analüüsiga) on esitatud
  tabelis 2.3
  .

| 2.32. | Kuigi keskmine järgimise määr (95 %) 2006. aastal ei muutunud, tuli peadirektoraatidel hakata järgima uusi nõudeid 11. sisekontrollistandardi kohaldamisalas (eeskätt infotehnoloogiaturbe kavade väljatöötamine vastavalt infotehnoloogiasüsteemi riskianalüüsile) ja 15. sisekontrollistandardi kohaldamisalas (kaks uut tegevuse järjepidevuse kavandamise alast nõuet). |
| --- | --- |

2.32.

Kuigi keskmine järgimise määr (95 %) 2006. aastal ei muutunud, tuli peadirektoraatidel hakata järgima uusi nõudeid 11. sisekontrollistandardi kohaldamisalas (eeskätt infotehnoloogiaturbe kavade väljatöötamine vastavalt infotehnoloogiasüsteemi riskianalüüsile) ja 15. sisekontrollistandardi kohaldamisalas (kaks uut tegevuse järjepidevuse kavandamise alast nõuet).

Tabel 2.3 – kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta (otsese seosega alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega) peamistes peadirektoraatides (olukord 31. detsembri 2006. a. seisuga)

| Peadirektoraat või talitus | Maksete assigneeringute tegemine 2006. aastal
  (miljonit eurot) | Vastavus |
| --- | --- | --- |
| Standard nr 11
  „Riskianalüüs ja –juhtimine” | Standard nr 12
  „Adekvaatne juhtimisteave” | Standard nr 14
  „Väärnähtustest teatamine” | Standard nr 17
  „Järelevalve” | Standard nr 18
  „Erandite registreerimine” | Standard nr 20
  „Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” | Standard nr 21
  „Auditiaruanded” | Standard nr 22
  „Siseauditi suutlikkus” |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eelarve | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Majandus- ja rahandusküsimused | 283,00 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laienemine | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energeetika ja transport | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Välissuhted | 523,00 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Koostöötalitus EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kalandus ja merendus | 725,00 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitaarabi | 607,00 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infoühiskond ja meedia | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Üksikute Rahaliste Õiguste Haldus- ja Maksetalitus | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktuuri ja logistika talitus — Brüssel | 332,00 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktuuri ja logistika talitus — Luksemburg | 70,00 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ametlike Väljaannete Talitus | 154,00 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionaalpoliitika | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Teadusuuringud | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hinnang:
  Vastavus
  A: Baasnõuete järgimine.
  B: Baasnõuete osaline järgimine.

  Allikas: kontrollikoda. |

Peadirektoraat või talitus

Maksete assigneeringute tegemine 2006. aastal

(miljonit eurot)

Vastavus

Standard nr 11

„Riskianalüüs ja –juhtimine”

Standard nr 12

„Adekvaatne juhtimisteave”

Standard nr 14

„Väärnähtustest teatamine”

Standard nr 17

„Järelevalve”

Standard nr 18

„Erandite registreerimine”

Standard nr 20

„Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”

Standard nr 21

„Auditiaruanded”

Standard nr 22

„Siseauditi suutlikkus”

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Põllumajandus ja maaelu areng

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eelarve

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Majandus- ja rahandusküsimused

283,00

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laienemine

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energeetika ja transport

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Välissuhted

523,00

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Koostöötalitus EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kalandus ja merendus

725,00

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitaarabi

607,00

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infoühiskond ja meedia

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Üksikute Rahaliste Õiguste Haldus- ja Maksetalitus

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktuuri ja logistika talitus — Brüssel

332,00

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktuuri ja logistika talitus — Luksemburg

70,00

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ametlike Väljaannete Talitus

154,00

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionaalpoliitika

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Teadusuuringud

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hinnang:

Vastavus

A: Baasnõuete järgimine.

B: Baasnõuete osaline järgimine.

Allikas: kontrollikoda.

Tõhusus

| 2.33. | Hoolimata kõrgest baasnõuete järgimise määrast, ei vähenda komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemid vajalikul määral vigade esinemise ohtu, seda eelkõige mõnes põllumajanduse, struktuuripoliitika, sisepoliitika, välistegevuse ja ühinemiseelse abi valdkonnas (vt punktid 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 ja
  tabel 2.4
  ). Analüüs on kooskõlas ühe järeldusega, (40) mis on esitatud komisjoni siseauditi talituse 2006. aasta aruandes (41). |
| --- | --- |

2.33.

Hoolimata kõrgest baasnõuete järgimise määrast, ei vähenda komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemid vajalikul määral vigade esinemise ohtu, seda eelkõige mõnes põllumajanduse, struktuuripoliitika, sisepoliitika, välistegevuse ja ühinemiseelse abi valdkonnas (vt punktid 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 ja
  tabel 2.4
  ). Analüüs on kooskõlas ühe järeldusega, (40) mis on esitatud komisjoni siseauditi talituse 2006. aasta aruandes (41).

| 2.33. | Seda on oodata, kuna sisekontrollistandardeid kohaldatakse eeskätt komisjoni tegevuse suhtes, kuid enamik vigadest tehakse seoses nende kulutustega, mida haldavad liikmesriigid ja rakendavad organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.33.

Seda on oodata, kuna sisekontrollistandardeid kohaldatakse eeskätt komisjoni tegevuse suhtes, kuid enamik vigadest tehakse seoses nende kulutustega, mida haldavad liikmesriigid ja rakendavad organisatsioonid.

Põllumajanduse valdkonda käsitlevad vastused on esitatud punktides 5.63, 5.64 ja 5.77.

Ühinemiseelse abi kohta vt vastust punktile 9.23.

Tabel 2.4 — Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususele (42)

Allikas: kontrollikoda.

| Poliitikavaldkond | Üldhinnang |
| --- | --- |
| Omavahendid
   (43) | |
| Põllumajandus |
| — | komisjoni tasand |

Poliitikavaldkond

Üldhinnang

Omavahendid
   (43)

Põllumajandus

—

komisjoni tasand

Ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS)

Muu

| — | liikmesriikide tasand |
| --- | --- |

—

liikmesriikide tasand

Ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS)

Muu

Struktuuripoliitika

| — | komisjoni tasand |
| --- | --- |

—

komisjoni tasand

| — | liikmesriikide tasand |
| --- | --- |

—

liikmesriikide tasand

Sisepoliitika, sh teadusuuringud

Välistegevus

| — | komisjoni peakorter ja delegatsioon |
| --- | --- |

—

komisjoni peakorter ja delegatsioon

Ühinemiseelne abi

| — | komisjoni tasandil |
| --- | --- |

—

komisjoni tasandil

Phare/Türgi ja ISPA

SAPARD

| — | riiklikul tasandil |
| --- | --- |

—

riiklikul tasandil

Halduskulud
   (44)

Ülaltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldise hinnangu kokkuvõte. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, aga ei esitata kõiki seonduvaid üksikasju. Üksikasju käsitletakse aruande auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat puudutavas osas (vt punktid 1.38 ja 1.39).

Legend

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

| 2.34. | Komisjoni siseauditi talituse poolt teostatud kvaliteedikontroll peadirektoraatide siseauditi suutlikkust hindavate üksuste üle (45) näitas, et enamik üksusi järgis osaliselt või üldjoontes (tööalaseid) standardeid, kuid vajalikud on jätkuvad jõupingutused sisekontrolli tõhustamiseks (46). Kontrollikoda arvestab käesoleva kontrolli leidudega ja kiidab heaks asjakohased parendusettepanekud, eelkõige selle, millega soovitatakse siseauditite suutlikkuse hindamise üksustel esitada peadirektoraatide sisekontrollisüsteemide üldine hinnang kolme-aastase perioodi lõpus 2009. aastal. See soovitus kehtib ka siseauditi talitusele komisjoni tasandil (47). |
| --- | --- |

2.34.

Komisjoni siseauditi talituse poolt teostatud kvaliteedikontroll peadirektoraatide siseauditi suutlikkust hindavate üksuste üle (45) näitas, et enamik üksusi järgis osaliselt või üldjoontes (tööalaseid) standardeid, kuid vajalikud on jätkuvad jõupingutused sisekontrolli tõhustamiseks (46). Kontrollikoda arvestab käesoleva kontrolli leidudega ja kiidab heaks asjakohased parendusettepanekud, eelkõige selle, millega soovitatakse siseauditite suutlikkuse hindamise üksustel esitada peadirektoraatide sisekontrollisüsteemide üldine hinnang kolme-aastase perioodi lõpus 2009. aastal. See soovitus kehtib ka siseauditi talitusele komisjoni tasandil (47).

| 2.34. | Siseauditi suutlikkust hindava üksuse ülesanne ei ole esitada iga-aastast arvamust peadirektorite tegevuse aastaaruannete kohta, vaid anda nõu aasta tegevusaruande koostamise ajal ning vastavalt üksuse töö laadile ja ulatusele ka kogu asjaomase aasta jooksul. Siseauditi suutlikkust hindav üksus peaks esitama oma arvamuse kontrollimiste kohta aasta tegevusaruande ettevalmistamise käigus (vt SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34.

Siseauditi suutlikkust hindava üksuse ülesanne ei ole esitada iga-aastast arvamust peadirektorite tegevuse aastaaruannete kohta, vaid anda nõu aasta tegevusaruande koostamise ajal ning vastavalt üksuse töö laadile ja ulatusele ka kogu asjaomase aasta jooksul. Siseauditi suutlikkust hindav üksus peaks esitama oma arvamuse kontrollimiste kohta aasta tegevusaruande ettevalmistamise käigus (vt SEK(2003) 0059).

Komisjon ei kavatse esialgu muuta oma kontrollistruktuuri, st muuta siseauditi suutlikkust hindavate üksuste rolli.

Kuid see küsimus võidakse läbi vaadata tulevikus, kui komisjon on saanud rohkem kogemusi sisekontrolli praeguse ülesehituse alal. Arvesse võetakse ka olemasolevaid ressursse.

ÜLDINE JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| 2.35. | Kontrollikoda leidis, et 2006. eelarveaastal komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteet paranes veelgi. Eelkõige paranes aasta tegevusaruannete ja avalduste koostamine (punkt 2.7) ja järelevalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamine ning peadirektorite avaldustes antud kindlusele asjakohaste reservatsioonide poolt avaldatava mõju hindamine (vt punktid 2.9 ja 2.12). |
| --- | --- |

2.35.

Kontrollikoda leidis, et 2006. eelarveaastal komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteet paranes veelgi. Eelkõige paranes aasta tegevusaruannete ja avalduste koostamine (punkt 2.7) ja järelevalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamine ning peadirektorite avaldustes antud kindlusele asjakohaste reservatsioonide poolt avaldatava mõju hindamine (vt punktid 2.9 ja 2.12).

2.36.

| 2.36. | Sellele vaatamata tõid kontrollikoja auditid ilmsiks jätkuvaid puudusi mõnede peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes esitatud hinnangutes (punktid 2.13–2.18) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide töös (punktid 2.33 ja 2.34). |
| --- | --- |

Sellele vaatamata tõid kontrollikoja auditid ilmsiks jätkuvaid puudusi mõnede peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes esitatud hinnangutes (punktid 2.13–2.18) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide töös (punktid 2.33 ja 2.34).

| 2.36. | Tegevuse aastaaruannetes on tavaliselt esitatud selge hinnang liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide tõhususe ning võetavate parandusmeetmete kohta, et neid süsteeme täiustada. Näiteks küsimuses, milliseid reservatsioone tuleb teha esitatud kinnituse kohta, erineb peadirektorite hinnang kontrollikoja hinnangust peamiselt seetõttu, et valdkondade kontrollisüsteemidega käsitletakse mitmeaastast ajavahemikku. |
| --- | --- |

2.36.

Tegevuse aastaaruannetes on tavaliselt esitatud selge hinnang liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide tõhususe ning võetavate parandusmeetmete kohta, et neid süsteeme täiustada. Näiteks küsimuses, milliseid reservatsioone tuleb teha esitatud kinnituse kohta, erineb peadirektorite hinnang kontrollikoja hinnangust peamiselt seetõttu, et valdkondade kontrollisüsteemidega käsitletakse mitmeaastast ajavahemikku.

| 2.37. | Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamist, keskendudes järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

2.37.

Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamist, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| a) | tagada, et aasta tegevusaruannetes ja avaldustes hinnatakse järjepidevalt ja täpselt järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sh asjakohaseid seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid, mis on kooskõlas reservatsioonidega (punktid 2.13–2.18); |
| --- | --- |

a)

tagada, et aasta tegevusaruannetes ja avaldustes hinnatakse järjepidevalt ja täpselt järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sh asjakohaseid seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid, mis on kooskõlas reservatsioonidega (punktid 2.13–2.18);

| a) | 2006. aasta kokkuvõtlikus aruandes kohustus komisjon jälgima, kuidas rakendatakse parandusmeetmeid, mida volitatud eelarvevahendite käsutajad on hakanud võtma kontrollimisel esinevate puuduste suhtes. |
| --- | --- |

a)

2006. aasta kokkuvõtlikus aruandes kohustus komisjon jälgima, kuidas rakendatakse parandusmeetmeid, mida volitatud eelarvevahendite käsutajad on hakanud võtma kontrollimisel esinevate puuduste suhtes.

| b) | rakendada ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava meetmete vajalikke järelmeetmeid, et tagada nende reaalne mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, eriti piisava ja usaldusväärse teabe jagamine korrektuuride kohta lõplike abisaajate tasandil (punktid 2.19–2.30); |
| --- | --- |

b)

rakendada ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava meetmete vajalikke järelmeetmeid, et tagada nende reaalne mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, eriti piisava ja usaldusväärse teabe jagamine korrektuuride kohta lõplike abisaajate tasandil (punktid 2.19–2.30);

| b) | Komisjon esitab lõpliku aruande tegevuskava rakendamise kohta 2008. aasta kevadel. Selles aruandes vaadeldakse esimest korda erinevate meetmete mõju kinnituse andmisele ja tehakse järeldused ühtse sisekontrolliraamistiku edasise kindlustamise kohta. |
| --- | --- |

b)

Komisjon esitab lõpliku aruande tegevuskava rakendamise kohta 2008. aasta kevadel. Selles aruandes vaadeldakse esimest korda erinevate meetmete mõju kinnituse andmisele ja tehakse järeldused ühtse sisekontrolliraamistiku edasise kindlustamise kohta.

| c) | suurendada järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust, et vähendada vajalikul määral vigade esinemise ohtu (punktid 2.33 ja 2.34). |
| --- | --- |

c)

suurendada järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust, et vähendada vajalikul määral vigade esinemise ohtu (punktid 2.33 ja 2.34).

| c) | Komisjon nõustub soovitusega ja kavatseb tagada, et kontrollivahendeid kasutatakse majanduslikult kõige tasuvamal viisil ning et kontrollikulud kajastaksid täheldatud vea määra, piiravat mõju ja muid kvalitatiivseid hüvesid.
  Komisjon jätkab järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist peamise eesmärgiga vähendada vigade tekkimise ohtu programmides, mida rakendavad liikmesriigid, kuid mida juhitakse ühiselt. Komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku loomise tegevuskava eesmärk on parandada koostööd liikmesriikidega ja suurendada kogu kontrolliraamistiku tõhusust. Tõhusust aitavad suurendada ka uued õigusaktid, mis võetakse vastu 2007.–2013. aasta õigusraamistiku täiendamiseks. |
| --- | --- |

c)

Komisjon nõustub soovitusega ja kavatseb tagada, et kontrollivahendeid kasutatakse majanduslikult kõige tasuvamal viisil ning et kontrollikulud kajastaksid täheldatud vea määra, piiravat mõju ja muid kvalitatiivseid hüvesid.

Komisjon jätkab järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist peamise eesmärgiga vähendada vigade tekkimise ohtu programmides, mida rakendavad liikmesriigid, kuid mida juhitakse ühiselt. Komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku loomise tegevuskava eesmärk on parandada koostööd liikmesriikidega ja suurendada kogu kontrolliraamistiku tõhusust. Tõhusust aitavad suurendada ka uued õigusaktid, mis võetakse vastu 2007.–2013. aasta õigusraamistiku täiendamiseks.

---

(1)  KOM(2007) 67, 28.2.2007.

(2)  KOM(2007) 274, 30.5.2007.

(3)  Vt 2005. aasta aruanne, punkt 1.64.

(4)  Välistegevuse osas olid leitud vead enamasti projektide rakendusorganisatsioonide tasandil.

(5)  Komisjoni kesktalituste ringkiri (peasekretariaat, eelarve peadirektoraat ning personali ja halduse peadirektoraat) peadirektoritele ja talituste juhatajatele — 2006. aasta tegevusaruannete koostamise kohta kehtivad juhtnöörid, SEK(2006) 1789, 19.12.2006.

(6)  Kesktalituste juhtimisel peadirektoraatide gruppide poolt korraldatud menetlus deklaratsioonides sisalduvate reservatsioonide ühtsuse ja järjepidevuse edendamiseks.

(7)  Eelkõige 2. osas „Juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid” tuleks kasutada „Sisekontrolli malli” juhtimise, riski ja kontrollikeskkonna iseloomu ja tunnusjoonte kirjeldamiseks. Sisekontrolli malli kasutamine on ette nähtud ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava 3. meetmega.

(8)  2005. aasta kokkuvõtva aruande 4. mitmeaastase eesmärgi raames (KOM(2006) 277, 7.6.2006) peaksid peadirektoraatide grupid täiendavalt välja töötama spetsiaalsed ühtsed mallid seaduslikkuse ja korrektsuse näitajate jaoks. 2006. aasta lõpuks oli ainult grupp „Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas” lõpule viinud ülevaate koostamise eesmärkide ja näitajate kohta.

(9)  Peadirektorid esitavad kokkuvõtte avaldustes tehtud reservatsioonide koondmõju kohta ja avaldavad ühest arvamust selle kohta, kas neid reservatsioone arvesse võttes säilib avaldustes antud kinnitus.

(10)  Olulisuse kriteeriumide ja/või reservatsioonide (määratluse ja/või mõju) osas kinnitava avalduse raames on veel arenguruumi järgmistel peadirektoraatidel: haridus ja kultuur, majandus ja rahandus, keskkond, EPSO/Euroopa Haldusjuhtimise Kool, Eurostat, kalandus ja merendus.

(11)  Vaatamata sellele, et peadirektoraadid ei kasutanud ühtviisi sisekontrolli malli (vt punkt 2.7).

(12)  Kontrollikoja põhjalik analüüs näitas, et 2006. aasta reservatsioonid hõlmavad 6 uut ja 14 üle kantud reservatsiooni. Kuid näiteks Euroopa Sotsiaalfondi puudutava reservatsiooniga hõlmatud liikmesriikide/piirkondade arv kasvas ühelt kaheksale.

(13)  Vt 2003. ja 2004. aasta aruannete punkt 1.67 ja 2005. aasta aruande punkt 2.17.

(14)  Mõju, mida olulisimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad:

A: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, pole vajadust märkuste tegemiseks või esitatud märkused on vähese tähtsusega.

B: Piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (vigade määr alla 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju alla 10 % vastavast eelarvest).

C: piisavat kinnitust ei ole saadud (vigade määr üle 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju üle 10 % vastavast eelarvest).

(15)  Aasta tegevusaruandes esitatud tõendusmaterjal kontrollikoja auditijärelduste jaoks:

A: piisavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks (selged ja ühesed).

B: piisavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks pärast parandusi (väheolulised vead või vähetähtis puuduv teave).

C: ebapiisavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks (olulised vead või olulise tähtsusega puuduv teave, nt: jagatud halduse probleemide tähelepanuta jätmine, eelmise eelarveaasta kajastamine, kvantifitseerimise puudumine, kasutuskõlbmatu teave).

(16)  Kuigi sisaldub aasta tegevusaruannetes.

(17)  ÜPP kulud, kus ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi on nõuetekohaselt rakendatud.

(18)  ÜPP kulud, kus ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ei rakendata või ei ole nõuetekohaselt rakendatud.

Allikas: kontrollikoda.

(19)  Välja arvatud SAPARD.

(20)  Nt Euroopa Põllumajanduse Nõuande ja Tagatisfondi tagatisrahastu: 1. kohustuslik haldusstruktuur liikmesriikide tasandil, 2. üksikasjalikud kontrollvahendite ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, 3. järelkontrollid, 4. raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine.

(21)  Nt raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine (vt punktid 5.56–5.64) ja maksete järelkontroll (vt punktid 5.48–5.53).

(22)  Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta on regionaalpoliitika peadirektori aasta tegevusaruandes öeldud, et „otsuse kohta tehti märkus oluliste puuduste tõttu, mis mõjutavad süsteemi võtmeelemente” Hispaania, Iirimaa, Kreeka, Leedu, Luksemburgi, Läti, Madalmaade, Slovakkia ja Tšehhi Vabariigi kohta. Sloveenia kohta tehti märkus ulatuse piirangu tõttu. Ühtekuuluvusfondi osas „tehti otsuse kohta märkus oluliste puuduste tõttu, mis mõjutavad süsteemi võtmeelemente” Hispaania, Iirimaa, Leedu, Läti, Poola, Portugali, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari kohta. Lisaks ei anta programmitöö perioodi 1994–1999 lõppemise osas täpset teavet avastatud mittevastavuse taseme ja läbiviidud finantskorrektuuride kohta.

(23)  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektori aasta tegevusaruandest selgub, et Euroopa Sotsiaalfondi osas annavad siseriiklikud/regionaalsed süsteemid, mis katavad 73,39 % 2006. aasta maksetest, piisava, ent piirangutega kindluse.

(24)  Eranditeks on järgmised peadirektoraadid ja talitused: Euroopa poliitika nõustajate büroo, eelarve peadirektoraat, informaatika peadirektoraat, EPSO/Euroopa Haldusjuhtimise Kool, Eurostat, siseturu ja teenuste peadirektoraat, Luksemburgi infrastruktuuri ja logistika talitus, Üksikute Rahaliste Õiguste Haldus- ja Maksetalitus ja peasekretariaat, mis hõlmavad kõiki peamisi vahendeid kasutavaid talitusi.

(25)  KOM(2007) 86, 7.3.2007.

(26)  KOM(2006) 9, 17.1.2006.

(27)  Õigusliku raamistiku rakendamisel/tõlgendamisel tuleb pöörata tähelepanu lihtsustamise eesmärgile.

Allikas: kontrollikoda.

(28)  Vt 2005. aasta aruanne, punktid 2.3 ja 2.24.

(29)  KOM(2006) 9 (lõplik), 17. jaanuar 2006.

(30)  11 neist olid kas peaaegu või täielikult rakendatud.

(31)  Eelkõige 2005. aasta kokkuvõtva aruande 1. lisas (KOM(2006) 277, 7.6.2006) esitatud mitmeaastased eesmärgid, sealhulgas eelmiste kokkuvõtvate aruannete tegevused, mis on veel teostamisel. Nt eesmärk 1 „tõhusa sisekontrollisüsteemi ja sisekontrolli põhimõtete ja menetluste kehtestamine iga peadirektoraadi ja talituse kõigil tasemetel”, 2 „komisjoni vastutuse suurendamine juhtidelt saadud kindlusele tuginevate aasta tegevusaruannete ja kokkuvõtete abil”, 3 „tõhusa ja ulatusliku riskijuhtimissüsteemi kehtestamine ...”, 4 „eesmärkide ja näitajate muutmine poliitika- ja juhtimisvahendiks ...”, 5 „sisekontrolli kohta tehtud aktsepteeritavate soovituste sujuv rakendamine”, 8 „tehtud reservatsioonidega seotud tegevuskavade tugeva järelkontrolli tagamine, eriti 2006. aastaks seatud eesmärkide osas”, 9 „vastutuse suurendamine ulatusliku ühtse sisekontrolliraamistiku kehtestamise abil ...”, 10 „tõhususe ja vastutuse suurendamine proportsionaalsuse tagamise, eel- ja järelkontrollide tasakaalustamise ja järelkontrollide ühtlustamise ja parema suunamise abil” ja 12 „finantsjuhtimise tõhustamine lihtsustavate meetmete rakendamise abil”. Vt 2002. aasta aruande punkt 1 104 ja 2003. aasta aruande punkt 1.76.

(32)  Seetõttu ei ole sellised sissenõuded nagu ühtse määraga või kindlasummalised korrektuurid, mida toetavad liikmesriigid seoses järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudustega, või spontaansed hüvitised lõplikelt abisaajatelt, otseselt sobilikud järelvalve- ja kontrollisüsteemide tõhususe määratlemiseks lõplike abisaajate tasandil.

(33)  Määrus (EÜ) nr 1978/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 89).

(34)

| a) | Valge raamatu meede 96 „Eeskirjade vastaselt makstud summade sissenõudmise tõhusam juhtimine” (KOM(2000) 200, 1.3.2000), |
| --- | --- |

a)

Valge raamatu meede 96 „Eeskirjade vastaselt makstud summade sissenõudmise tõhusam juhtimine” (KOM(2000) 200, 1.3.2000),

| b) | meede nr 5.3.2A „Võlguolevate summade sissenõudmist ... tuleb käsitleda aasta juhtimiskavas ... mida täiendavad sobilikud tulemusnäitajad ...”. ja B „Eelarve peadirektoraat juhib kuhjunud sissenõuete kontrollimise ja rakendamise seiret ... mis tagaks juhtimiseks korrapärase ja usaldusväärse statistika/näitajad ... ja mis annaks kogu komisjoni ulatuses ülevaate” 2002. aasta kokkuvõtte „üldistest tulemusest ja tõhususest” (KOM(2003) 391, 9.7.2003) ja |
| --- | --- |

b)

meede nr 5.3.2A „Võlguolevate summade sissenõudmist ... tuleb käsitleda aasta juhtimiskavas ... mida täiendavad sobilikud tulemusnäitajad ...”. ja B „Eelarve peadirektoraat juhib kuhjunud sissenõuete kontrollimise ja rakendamise seiret ... mis tagaks juhtimiseks korrapärase ja usaldusväärse statistika/näitajad ... ja mis annaks kogu komisjoni ulatuses ülevaate” 2002. aasta kokkuvõtte „üldistest tulemusest ja tõhususest” (KOM(2003) 391, 9.7.2003) ja

| c) | 2004. aasta kokkuvõtte 5. eesmärk (KOM(2005) 256, 15.6.2006) ja 2005. aasta kokkuvõtte 4. eesmärk (KOM(2006) 277, 7.6.2006) „Eesmärkide ja näitajate muutmine poliitika- ja juhtimisvahendiks ...”. |
| --- | --- |

c)

2004. aasta kokkuvõtte 5. eesmärk (KOM(2005) 256, 15.6.2006) ja 2005. aasta kokkuvõtte 4. eesmärk (KOM(2006) 277, 7.6.2006) „Eesmärkide ja näitajate muutmine poliitika- ja juhtimisvahendiks ...”.

(35)  Vt nt finantsreservatsioon mitmesuguste võlgnike kohta kontrollikoja 2004., 2003. ja 2002. eelarveaasta kinnitavas avalduses ja 2005. eelarveaasta aruande punktis 6.41.

(36)  Standard nr 11 „Riskianalüüs ja -juhtimine”, nr 12 „Adekvaatne juhtimisteave”, nr 14 „Väärnähtustest teatamine”, nr 17 „Järelevalve”, nr 18 „Erandite registreerimine”, nr 20 „Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, nr 21 „Auditiaruanded” ja nr 22 „Siseauditi suutlikkus”.

(37)  Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat, eelarve peadirektoraat, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, humanitaarabi peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, kalanduse ja merenduse peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat, transpordi ja energeetika peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid, Üksikute Rahaliste Õiguste Haldus- ja Maksetalitus, Brüsseli infrastruktuuri ja logistika talitus, Luksemburgi infrastruktuuri ja logistika talitus ja Ametlike Väljaannete Talitus.

(38)  Sisekontrollistandardite vahetu otsene mõju on erinev, sõltuvalt eelarve täitmise juhtimise valdkonnast. Näiteks põllumajanduse ja struktuurifondide puhul, kus igapäevast juhtimist viivad läbi siseriiklikud või piirkondlikud ametiasutused, laienevad komisjoni sisekontrollid juhtimise järelevalvele ja kontrollisüsteemidele liikmesriikides.

(39)  Baasnõuete arv kasvas 75-lt 79-le. Üheksasse 2006. aastaks valitud baasnõudesse tehti võrreldes 2005. aastaga väikseid muudatusi.

(40)  Sisekontrolli talituse audit tõi ilmsiks sisekontrollisüsteemide selge paranemise mitmes valdkonnas. Siiski esineb ka suuri puudusi ja vajalikud on täiendavad jõupingutused. Paranenud on sellised valdkonnad nagu näiteks järelkontroll ja lepingute haldamine.

(41)  KOM(2007) 280, 30.5.2007.

(42)  Komisjon ja muud tasandid on eraldi välja toodud siis, kui tegemist on olulise teabega.

(43)  Vt ulatuse piiratuse kohta punktid 4.3, 4.4 ja 4.7.

(44)  Hinnang piirdub komisjoni „Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisega”.

Allikas: kontrollikoda.

(45)  Siseauditi suutlikkust hindavate üksustega seotud nõuded on kehtestatud sisekontrollistandardiga nr 22.

(46)  Professionaalsuse ja koordineerimise suurendamine auditite kavandamisel.

(47)  Vt ka 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 1.76.

3 PEATÜKK

Eelarve haldamine

SISUKORD

| 3.1–3.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Tähelepanekud |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Paranduseelarve koostamine tingis maksete eelarve suurenemise ärahoidmise |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Täitmata eelarvelised kulukohustused suurenesid veelgi |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Ühtekuuluvusfondi kulud olid oodatust väiksemad |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustuste tühistamisi |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne on paranenud, kuid annab ebaühtlast teavet |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

3.16–3.21

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega seonduvaid küsimusi 2006. aastal, mis on aastate 2000–2006 finantsperspektiivi viimane aasta. Eelkõige hõlmab peatükk eelarve täitmise kõrget määra, paranduseelarveid, suurenenud täitmata eelarvelisi kulukohustusi ja ühtekuuluvusfondi varade prognoositust madalama kulutamise mõju. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega seonduvaid küsimusi 2006. aastal, mis on aastate 2000–2006 finantsperspektiivi viimane aasta. Eelkõige hõlmab peatükk eelarve täitmise kõrget määra, paranduseelarveid, suurenenud täitmata eelarvelisi kulukohustusi ja ühtekuuluvusfondi varade prognoositust madalama kulutamise mõju.

3.2.

| 3.2. | Üksikasjalik teave eelarve struktuuri ja toimimise kohta, eriti kulukohustuste ja maksete rolli ja omavaheliste seoste kohta on esitatud käesoleva aastaaruande
  I lisas
  . |
| --- | --- |

Üksikasjalik teave eelarve struktuuri ja toimimise kohta, eriti kulukohustuste ja maksete rolli ja omavaheliste seoste kohta on esitatud käesoleva aastaaruande
  I lisas
  .

TÄHELEPANEKUD

Paranduseelarve koostamine tingis maksete eelarve suurenemise ärahoidmise

| 3.3. | Maksete (122,8 miljardit eurot) ja kulukohustuste (111,2 miljardit eurot) koguassigneeringud olid vastavalt 4,1 % ja 1,6 % kõrgemad kui 2006. aastal. Üldiselt olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud vastavalt 0,7 miljardi euro ja 7,9 miljardi euro võrra väiksemad kui finantsperspektiivis kehtestatud ülemmäärad. |
| --- | --- |

3.3.

Maksete (122,8 miljardit eurot) ja kulukohustuste (111,2 miljardit eurot) koguassigneeringud olid vastavalt 4,1 % ja 1,6 % kõrgemad kui 2006. aastal. Üldiselt olid kulukohustuste ja maksete assigneeringud vastavalt 0,7 miljardi euro ja 7,9 miljardi euro võrra väiksemad kui finantsperspektiivis kehtestatud ülemmäärad.

3.4.

| 3.4. | Aasta jooksul vastu võetud kuue paranduseelarve tulemusel vähenesid kulukohustuste assigneeringud kokku 0,6 miljardi euro võrra ja maksete assigneeringud 4,6 miljardi euro võrra, peamiselt põllumajanduse ja struktuurimeetmete osas. Vähenemine oli peamiselt tingitud ettenähtust väiksematest maksetest põllumajanduse (3,3 miljardit eurot) ja struktuurimeetmete (0,9 miljardit eurot) valdkonnas. Selline maksete assigneeringute vähendamine näitab head eelarve haldamist, sest see vähendab eelarve ülejääki (1) vastaval määral (mis võimaldab omavahendid liikmesriikidele tagastada). |
| --- | --- |

Aasta jooksul vastu võetud kuue paranduseelarve tulemusel vähenesid kulukohustuste assigneeringud kokku 0,6 miljardi euro võrra ja maksete assigneeringud 4,6 miljardi euro võrra, peamiselt põllumajanduse ja struktuurimeetmete osas. Vähenemine oli peamiselt tingitud ettenähtust väiksematest maksetest põllumajanduse (3,3 miljardit eurot) ja struktuurimeetmete (0,9 miljardit eurot) valdkonnas. Selline maksete assigneeringute vähendamine näitab head eelarve haldamist, sest see vähendab eelarve ülejääki (1) vastaval määral (mis võimaldab omavahendid liikmesriikidele tagastada).

| 3.4. | Komisjon astub samme, et eelarve aktiivse haldamise abil vähendada alatäitmist miinimumini. Eelarveprognoosi hoiatussüsteem aitab tuvastada võimalikke probleeme varases staadiumis. Ettenägematutele sündmustele reageeritakse kontrollikoja soovituse kohaselt paranduseelarvetega. Selle lähenemisviisi tulemusena on lõppmaksete täitmise määr tõusnud järjekindlalt 100 % lähedale. |
| --- | --- |

3.4.

Komisjon astub samme, et eelarve aktiivse haldamise abil vähendada alatäitmist miinimumini. Eelarveprognoosi hoiatussüsteem aitab tuvastada võimalikke probleeme varases staadiumis. Ettenägematutele sündmustele reageeritakse kontrollikoja soovituse kohaselt paranduseelarvetega. Selle lähenemisviisi tulemusena on lõppmaksete täitmise määr tõusnud järjekindlalt 100 % lähedale.

| 3.5. | Eelarve täitumise ülevaade 2006. aastal on
  esitatud I lisa III ja IV diagrammil
  : |
| --- | --- |

3.5.

Eelarve täitumise ülevaade 2006. aastal on
  esitatud I lisa III ja IV diagrammil
  :

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 99 % ja 96 % – olid samad, mis 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 99 % ja 96 % – olid samad, mis 2005. aastal;

—

| — | struktuurimeetmete valdkonna maksete assigneeringuid vähendati 3,3 miljardi euro võrra (mis ületas eelarve kasvu selles valdkonnas 2006. eelarveaastal), nii et lõplik kasutusmäär oli 99 %. Ilma paranduseelarveta oleks see olnud 90 %. Peamine vähenemise põhjus oli Hispaanias maksetaotluste kinnipidamine ja Ühendkuningriigis maksete kinnipidamine puuduste tõttu nende juhtimis- ja kontrollisüsteemides; |
| --- | --- |

struktuurimeetmete valdkonna maksete assigneeringuid vähendati 3,3 miljardi euro võrra (mis ületas eelarve kasvu selles valdkonnas 2006. eelarveaastal), nii et lõplik kasutusmäär oli 99 %. Ilma paranduseelarveta oleks see olnud 90 %. Peamine vähenemise põhjus oli Hispaanias maksetaotluste kinnipidamine ja Ühendkuningriigis maksete kinnipidamine puuduste tõttu nende juhtimis- ja kontrollisüsteemides;

| — | Kuid selle ja EL-10 oodatust väiksemate maksete jaoks oleks komisjoni prognooside kohaselt kasutatud algselt kasutatavad maksete assigneeringud täielikult ära. |
| --- | --- |

—

Kuid selle ja EL-10 oodatust väiksemate maksete jaoks oleks komisjoni prognooside kohaselt kasutatud algselt kasutatavad maksete assigneeringud täielikult ära.

| — | 2,7 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid ei tühistatud, vaid kanti 2006. aastast üle 2007. aastasse; sama summa kanti 2005. aastast 2006. aastasse; |
| --- | --- |

—

2,7 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid ei tühistatud, vaid kanti 2006. aastast üle 2007. aastasse; sama summa kanti 2005. aastast 2006. aastasse;

—

| — | aastane eelarve ülejääk oli kokku 1,9 miljardit eurot, mis on väiksem kui 2005. aastal (2,4 miljardit eurot). |
| --- | --- |

aastane eelarve ülejääk oli kokku 1,9 miljardit eurot, mis on väiksem kui 2005. aastal (2,4 miljardit eurot).

3.6.

| 3.6. | Üksikasjalikku teavet 2006. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga „Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2006” (2) (vt punkt 3.15). |
| --- | --- |

Üksikasjalikku teavet 2006. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga „Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2006” (2) (vt punkt 3.15).

Täitmata eelarvelised kulukohustused suurenesid veelgi

| 3.7. | Täitmata eelarvelised kulukohustused – kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et neid kasutada tulevatel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames – suurenesid 12,6 miljardilt eurolt (10,6 %) 131,6 miljardi euroni (vt
  tabel 3.1
  ). Ligikaudu 90 % kasvust (ja 71 % kogumäärast) on seotud struktuurimeetmetega, millest 23 % (2,9 miljardit eurot) seondub ühtekuuluvusfondiga (vt punkt 3.12). |
| --- | --- |

3.7.

Täitmata eelarvelised kulukohustused – kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et neid kasutada tulevatel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames – suurenesid 12,6 miljardilt eurolt (10,6 %) 131,6 miljardi euroni (vt
  tabel 3.1
  ). Ligikaudu 90 % kasvust (ja 71 % kogumäärast) on seotud struktuurimeetmetega, millest 23 % (2,9 miljardit eurot) seondub ühtekuuluvusfondiga (vt punkt 3.12).

| 3.7. | Nagu kontrollikoda märgib punktis 3.10, on täitmata kulukohustuste kuhjumine antud finantsperspektiivi perioodi jooksul liigendatud kulude (mille puhul võetakse kulukohustused perioodi sees, kuid maksed võivad toimuda ka pärast perioodi lõppu) loomulik tulemus. |
| --- | --- |

3.7.

Nagu kontrollikoda märgib punktis 3.10, on täitmata kulukohustuste kuhjumine antud finantsperspektiivi perioodi jooksul liigendatud kulude (mille puhul võetakse kulukohustused perioodi sees, kuid maksed võivad toimuda ka pärast perioodi lõppu) loomulik tulemus.

| 3.8. | 2006. aasta oli 2000–2006 programmiperioodi viimane aasta: aasta lõpuks olid kõik selle perioodi kulukohustused võetud. 2006. aasta lõpus täitmata eelarvelised kulukohustused vastavad seega lähiaastatel tehtavate ülejäänud maksete (3) kogusummale. Need moodustavad 28 % kogu perioodi asjakohaste finantsperspektiivi rubriikide kogusummast. |
| --- | --- |

3.8.

2006. aasta oli 2000–2006 programmiperioodi viimane aasta: aasta lõpuks olid kõik selle perioodi kulukohustused võetud. 2006. aasta lõpus täitmata eelarvelised kulukohustused vastavad seega lähiaastatel tehtavate ülejäänud maksete (3) kogusummale. Need moodustavad 28 % kogu perioodi asjakohaste finantsperspektiivi rubriikide kogusummast.

Tabel 3.1 – Muutused täitmata kulukohustuste bilansis 2006. aastal

| | Vastavalt tüübile | Kokku | Põllumajandus | Struktuurimeetmed | Sisepoliitika | Välistegevus | Haldus | Reservid | Ühinemiseelne strateegia | Hüvitised | Ümardamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liigendamata assigneeringud | Liigendatud assigneeringud |
| Ülekantud kulukohustused |
| Saldo ülekanne | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Maksed | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Kulukohustustest vabastamised | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Tühistamised | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| 2006. aastal võetud kulukohustused |
| Võetud kulukohustused | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Maksed | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Tühistamised | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Ümardamine | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Täitmata kulukohustused 2006. aasta lõpus | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Allikas: 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne. |

Vastavalt tüübile

Kokku

Põllumajandus

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevus

Haldus

Reservid

Ühinemiseelne strateegia

Hüvitised

Ümardamine

Liigendamata assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Ülekantud kulukohustused

Saldo ülekanne

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Maksed

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Kulukohustustest vabastamised

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Tühistamised

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

2006. aastal võetud kulukohustused

Võetud kulukohustused

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Maksed

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Tühistamised

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Ümardamine

–1

–1

1

1

–1

–2

Täitmata kulukohustused 2006. aasta lõpus

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Allikas: 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

| 3.9. | 2006. aasta lõpus võrdus täitmata eelarveliste kulukohustuste summa 2,6 aasta maksete ja 2,0 aasta kulukohustustega 2006. aasta kasutusmäära kohaselt. Need arvud on vastavalt 30 % ja 38 % suuremad kui eelmise programmitöö perioodil samal ajal (s.t. 1999. aastal, mis oli 1994–1999 programmitöö perioodi viimane aasta), mis näitab täitmata eelarveliste kulukohustuste suhteliselt kõrgemat taset. |
| --- | --- |

3.9.

2006. aasta lõpus võrdus täitmata eelarveliste kulukohustuste summa 2,6 aasta maksete ja 2,0 aasta kulukohustustega 2006. aasta kasutusmäära kohaselt. Need arvud on vastavalt 30 % ja 38 % suuremad kui eelmise programmitöö perioodil samal ajal (s.t. 1999. aastal, mis oli 1994–1999 programmitöö perioodi viimane aasta), mis näitab täitmata eelarveliste kulukohustuste suhteliselt kõrgemat taset.

| 3.10. | Täitmata eelarvelised kulukohustused on kulude liigendamise loogiline tulemus: kuluprogrammide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja kulukohustused võetakse mõnikord aastaid enne asjaomaste maksete tegemist. Alakulutamise korral – seda esines olulisel määral aastatel 1999–2003 (4) ning seda võib ka täheldada struktuurimeetmetega seotud kulutuste puhul uutes liikmesriikides (vt punkt 3.12) – kasutamata maksete assigneeringud tühistatakse, aga kasutamata kulukohustused kantakse teatud ajaks üle, enne kui need tühistatakse (vt punkt 3.13). Alates 1994. aastast on kulukohustuste arv olnud maksetest keskmiselt 21 % suurem (vt
  diagramm 3.1
  ). Selle tulemuseks on oodatust suurem maksmata olevate kulukohustuste kuhjumine, kuna sama olukord kordub igal aastal. |
| --- | --- |

3.10.

Täitmata eelarvelised kulukohustused on kulude liigendamise loogiline tulemus: kuluprogrammide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja kulukohustused võetakse mõnikord aastaid enne asjaomaste maksete tegemist. Alakulutamise korral – seda esines olulisel määral aastatel 1999–2003 (4) ning seda võib ka täheldada struktuurimeetmetega seotud kulutuste puhul uutes liikmesriikides (vt punkt 3.12) – kasutamata maksete assigneeringud tühistatakse, aga kasutamata kulukohustused kantakse teatud ajaks üle, enne kui need tühistatakse (vt punkt 3.13). Alates 1994. aastast on kulukohustuste arv olnud maksetest keskmiselt 21 % suurem (vt
  diagramm 3.1
  ). Selle tulemuseks on oodatust suurem maksmata olevate kulukohustuste kuhjumine, kuna sama olukord kordub igal aastal.

| 3.9–3.10. | Komisjon kasutab ka täitmata kulukohustuste ja aasta keskmiste kulukohustuste suhet, mida ettemaksed ja ühekordsed maksed mõjutavad vähem. See suhe on võrdunud umbes kahe aasta kulukohustustega (2006. aastal 2,1), mis on n + 2 reeglit arvestades normaalne. |
| --- | --- |

3.9–3.10.

Komisjon kasutab ka täitmata kulukohustuste ja aasta keskmiste kulukohustuste suhet, mida ettemaksed ja ühekordsed maksed mõjutavad vähem. See suhe on võrdunud umbes kahe aasta kulukohustustega (2006. aastal 2,1), mis on n + 2 reeglit arvestades normaalne.

1999. aasta oli neli aastat pärast liidu laienemist 12 liikmesriigilt 15-le, samas kui 2006. aasta oli kaks aastat pärast kümne uue liikmesriigi lisandumist. Teiseks on kulukohustuste ja maksete süsteemi muutused (kulukohustused võeti igal perioodi 2000–2006 aastal automaatselt, mitte aga sõltuvalt täitmise arengust, nagu see oli aastatel 1994–1999, hüvitiste kasutamine ettemaksete asemel) samuti kippunud suurendama täitmata kulukohustusi võrreldes eelnenud perioodiga. Sellises olukorras on kulukohustuste kuhjumine perioodi jooksul normaalne.

Image

| 3.11. | Nagu punktis 3.7 öeldud, on suurem osa täitmata kulukohustustest seotud struktuurimeetmetega – struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga. Struktuurifondide 2000–2006 programmitöö perioodi täitmata kulukohustused moodustasid 76,9 miljardit eurot, mis võrdub 2,6 aasta maksetega 2006. aasta kasutusmäära kohaselt (vt
  diagramm 3.2
  ). Seega näitab see täitmata kulukohustuste osakaalu langemist võrreldes 3,6 aasta maksetega 2005. aasta lõpus. Fondidelt abisaajad peavad maksed tegema 2008. aasta lõpuks (5). Kogemus näitab siiski, et kulud vähenevad programmitöö perioodi lõpu poole. See on märgiks ohust, et kulutused tuleb tühistada reegli n + 2 kohaselt (vt punkt 3.13). 2006. aasta kulutused olid vaatamata eelarve suurenemisele tõepoolest 2005. aasta omadest veidi väiksemad (6). |
| --- | --- |

3.11.

Nagu punktis 3.7 öeldud, on suurem osa täitmata kulukohustustest seotud struktuurimeetmetega – struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga. Struktuurifondide 2000–2006 programmitöö perioodi täitmata kulukohustused moodustasid 76,9 miljardit eurot, mis võrdub 2,6 aasta maksetega 2006. aasta kasutusmäära kohaselt (vt
  diagramm 3.2
  ). Seega näitab see täitmata kulukohustuste osakaalu langemist võrreldes 3,6 aasta maksetega 2005. aasta lõpus. Fondidelt abisaajad peavad maksed tegema 2008. aasta lõpuks (5). Kogemus näitab siiski, et kulud vähenevad programmitöö perioodi lõpu poole. See on märgiks ohust, et kulutused tuleb tühistada reegli n + 2 kohaselt (vt punkt 3.13). 2006. aasta kulutused olid vaatamata eelarve suurenemisele tõepoolest 2005. aasta omadest veidi väiksemad (6).

| 3.11. | Maksete mõningane vähenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga ei olnud seotud programmiperioodi lõpuga. Kättesaadavad tõendid 2000.–2006. aasta programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele. |
| --- | --- |

3.11.

Maksete mõningane vähenemine 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga ei olnud seotud programmiperioodi lõpuga. Kättesaadavad tõendid 2000.–2006. aasta programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele.

Image

Ühtekuuluvusfondi kulud olid oodatust väiksemad

| 3.12. | Ühtekuuluvusfondi kasutusmäär oli oodatust väiksem uutes liikmesriikides, kellel oli raskusi kulude kasutamisega. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,5 miljardi euro võrra ja tõsteti täitmata eelarvelisi kulukohustusi 12,5 miljardilt eurolt 2005. aastal 15,4 miljardile eurole 2006. aasta lõpus (vt
  diagramm 3.3
  ). 2006. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub see 5,1 aasta maksetega. Vastavad kulutused mõjutavad seega tõenäoliselt ka suurt osa 2007–2013 programmitöö perioodist, mil liikmesriigid peavad looma uusi programme ja hoolitsema nendega seotud kulutuste eest. |
| --- | --- |

3.12.

Ühtekuuluvusfondi kasutusmäär oli oodatust väiksem uutes liikmesriikides, kellel oli raskusi kulude kasutamisega. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,5 miljardi euro võrra ja tõsteti täitmata eelarvelisi kulukohustusi 12,5 miljardilt eurolt 2005. aastal 15,4 miljardile eurole 2006. aasta lõpus (vt
  diagramm 3.3
  ). 2006. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub see 5,1 aasta maksetega. Vastavad kulutused mõjutavad seega tõenäoliselt ka suurt osa 2007–2013 programmitöö perioodist, mil liikmesriigid peavad looma uusi programme ja hoolitsema nendega seotud kulutuste eest.

| 3.12. | Komisjon viitab oma märkustele punktile 3.9, mis käsitlevad täitmata kulukohustuste taseme ja aasta keskmiste kulukohustuste suhet. Ühtekuuluvusfondi puhul oli see suhe 2006. aasta lõpus 3,9. |
| --- | --- |

3.12.

Komisjon viitab oma märkustele punktile 3.9, mis käsitlevad täitmata kulukohustuste taseme ja aasta keskmiste kulukohustuste suhet. Ühtekuuluvusfondi puhul oli see suhe 2006. aasta lõpus 3,9.

Ühtekuuluvusfondi kulutuste profiil EL-10 riikides põhines 2002. aasta Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni istungjärgu otsustel. Ühtekuuluvusfondi kulutused EL-10 riikides on olnud piiratud mitte ainult käivitamisaja ärakasutamisega seotud raskuste, vaid ka infrastruktuuriprojektide rakendamise suhteliselt pika ettevalmistusajaga. Kuid selle kulutamise tase EL-10 riikides peaks prognooside kohaselt paari järgmise aasta jooksul tõusma. Enamiku projektide rakendamise lõpptähtaeg on 2010. aasta lõpp, neist suure osa lõpetamist on oodata 2011. ja 2012. aastal. Perioodil 2007–2013 on Ühtekuuluvusfondi projektide rakendamisajad lühemad, sest nende suhtes kohaldatakse n + 2/n + 3 reeglit (vt ka kontrollikoja tähelepanekut punktis 3.14).

Image

Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustuste tühistamisi

| 3.13. | Struktuurifondide (aga mitte ühtekuuluvusfondi) täitmata kulukohustuste osas kohaldatakse aasta n + 2 reeglit, mille kohaselt tuleb kulukohustused tühistada, kui kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat pole tehtud ühtegi nendega seonduvat makset. Liikmesriike hoiatatakse tühistamisriski eest, mis aitab neil keskenduda nendele programmidele, mille rakendamine on liiga aeglane. Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel tehti 2006. aastal tühistamisi kokku 217 miljoni euro ulatuses (286 miljonit eurot 2005. aastal). Võrreldes iga-aastaste kulukohustuste keskmise määraga (umbes 0,7 %) on tühistamiste määr endiselt madal. |
| --- | --- |

3.13.

Struktuurifondide (aga mitte ühtekuuluvusfondi) täitmata kulukohustuste osas kohaldatakse aasta n + 2 reeglit, mille kohaselt tuleb kulukohustused tühistada, kui kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat pole tehtud ühtegi nendega seonduvat makset. Liikmesriike hoiatatakse tühistamisriski eest, mis aitab neil keskenduda nendele programmidele, mille rakendamine on liiga aeglane. Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel tehti 2006. aastal tühistamisi kokku 217 miljoni euro ulatuses (286 miljonit eurot 2005. aastal). Võrreldes iga-aastaste kulukohustuste keskmise määraga (umbes 0,7 %) on tühistamiste määr endiselt madal.

| 3.13. | N + 2 reegli eesmärk on rakendamist kiirendada. Madal tühistamiste määr näitab, et reegel toimib nagu kavandatud. |
| --- | --- |

3.13.

N + 2 reegli eesmärk on rakendamist kiirendada. Madal tühistamiste määr näitab, et reegel toimib nagu kavandatud.

Reegel on osutunud tõhusaks fondide finantshalduse parandamisel ja kahjude (vabastatud kulukohustuste summad) minimeerimisel võrreldes varasema süsteemiga, mille puhul vabastati kulukohustuste summad alles projektide sulgemisel.

| 3.14. | Kontrollikoda märgib, et uuel 2007–2013 programmitöö perioodil viiakse sisse muudatus nii, et osadele liikmesriikidele (7) antakse aasta lisaaega (n + 3) kulukohustustega seotud taotluste esitamiseks. Samal ajal kohaldatakse ühtekuuluvusfondi osas n + 2/n + 3 reeglit. Esimese muudatuse potentsiaalseks tulemuseks võib olla täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine, kuid selle mõju vähendavad teise muudatuse tagajärjed. |
| --- | --- |

3.14.

Kontrollikoda märgib, et uuel 2007–2013 programmitöö perioodil viiakse sisse muudatus nii, et osadele liikmesriikidele (7) antakse aasta lisaaega (n + 3) kulukohustustega seotud taotluste esitamiseks. Samal ajal kohaldatakse ühtekuuluvusfondi osas n + 2/n + 3 reeglit. Esimese muudatuse potentsiaalseks tulemuseks võib olla täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine, kuid selle mõju vähendavad teise muudatuse tagajärjed.

Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne on paranenud, kuid annab ebaühtlast teavet

| 3.15. | Komisjoni aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta annab varasemast parema ülevaate eelarve täitmise üksikasjadest, täitmata eelarvelistest kulukohustustest – kaasa arvatud indikaatorid – ja prognoositust madalamate kulude põhjustest. Vastupidiselt 2005. aastale ei esitata aga teavet ühenduse suuremahulisemate mitmeaastaste programmide kumulatiivse rakendamise kohta ning ei tehta selget vahet EL-10 ja EL-15 kulude vahel. Ka ei ole aruandes esitatud andmete analüüs alati järjepidev. Näiteks selgitatakse prognoositust madalamaid kulusid põllumajanduse valdkonnas üksikasjalikumalt kui muudes valdkondades. Struktuurimeetmete prognoositust madalamaid kulusid, mis tingis paranduseelarve koostamise, ei analüüsita üksikasjalikult (8). |
| --- | --- |

3.15.

Komisjoni aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta annab varasemast parema ülevaate eelarve täitmise üksikasjadest, täitmata eelarvelistest kulukohustustest – kaasa arvatud indikaatorid – ja prognoositust madalamate kulude põhjustest. Vastupidiselt 2005. aastale ei esitata aga teavet ühenduse suuremahulisemate mitmeaastaste programmide kumulatiivse rakendamise kohta ning ei tehta selget vahet EL-10 ja EL-15 kulude vahel. Ka ei ole aruandes esitatud andmete analüüs alati järjepidev. Näiteks selgitatakse prognoositust madalamaid kulusid põllumajanduse valdkonnas üksikasjalikumalt kui muudes valdkondades. Struktuurimeetmete prognoositust madalamaid kulusid, mis tingis paranduseelarve koostamise, ei analüüsita üksikasjalikult (8).

| 3.15. | Komisjon võtab märkused arvesse. Aruande esitamise aeg, mida nõuab finantsmäärus (märtsi lõpp), muudab raskeks struktuurimeetmete kulude laiema analüüsi, mistõttu see teave esitatakse mais avaldatavas eraldi struktuurifondide aruandes. |
| --- | --- |

3.15.

Komisjon võtab märkused arvesse. Aruande esitamise aeg, mida nõuab finantsmäärus (märtsi lõpp), muudab raskeks struktuurimeetmete kulude laiema analüüsi, mistõttu see teave esitatakse mais avaldatavas eraldi struktuurifondide aruandes.

Aruanne sisaldab rakendamise ülevaate peatükki iga finantsperspektiivi rubriigi kohta, samuti eraldi peatükki „Peamiste alakasutamise juhtumite analüüs poliitikavaldkonniti”, milles püütakse anda põhjalik ülevaade eelarve kohandustest ja täitmise tulemustest. Selleks tsiteeritakse enamasti eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud põhjendusi.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 3.16. | 2006. aasta eelarve suurenes 2005. aastaga võrreldes ja kasutusmäär on endiselt kõrgel tasemel. Esialgsed struktuurimeetmete maksete assigneeringud osutusid aga nõutust oluliselt suuremaks ja lõplikku eelarvet tuli paranduseelarve abil 3,3 miljardi euro võrra vähendada, mis sisuliselt tühistas saavutatud kasvu. |
| --- | --- |

3.16.

2006. aasta eelarve suurenes 2005. aastaga võrreldes ja kasutusmäär on endiselt kõrgel tasemel. Esialgsed struktuurimeetmete maksete assigneeringud osutusid aga nõutust oluliselt suuremaks ja lõplikku eelarvet tuli paranduseelarve abil 3,3 miljardi euro võrra vähendada, mis sisuliselt tühistas saavutatud kasvu.

| 3.16. | Lõplikku eelarvet tuli vähendada Hispaaniale ja Ühendkuningriigile tehtavate maksete vähendamise tõttu, mille põhjuseks olid puudujäägid nende haldus- ja kontrollisüsteemides ja oodatust väiksem kulutamine EL-10 riikides. |
| --- | --- |

3.16.

Lõplikku eelarvet tuli vähendada Hispaaniale ja Ühendkuningriigile tehtavate maksete vähendamise tõttu, mille põhjuseks olid puudujäägid nende haldus- ja kontrollisüsteemides ja oodatust väiksem kulutamine EL-10 riikides.

| 3.17. | Täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas suurenesid 10,7 % võrra 130,5 miljardi euroni. See võrdub 2,6 aasta maksetega ja tähendab 30 % kasvu võrreldes vastava ajaga eelmisel perioodil (1999). Üleminek uuel programmitöö perioodil aasta n + 2 reeglilt aasta n + 3 reeglile osade liikmesriikide puhul suurendab veelgi riski täitmata eelarveliste kulukohustuste lisandumiseks, kuigi n + 2/n + 3 reegli kohandamine ühtekuuluvusfondi puhul tõenäoliselt vähendab selle mõju. |
| --- | --- |

3.17.

Täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas suurenesid 10,7 % võrra 130,5 miljardi euroni. See võrdub 2,6 aasta maksetega ja tähendab 30 % kasvu võrreldes vastava ajaga eelmisel perioodil (1999). Üleminek uuel programmitöö perioodil aasta n + 2 reeglilt aasta n + 3 reeglile osade liikmesriikide puhul suurendab veelgi riski täitmata eelarveliste kulukohustuste lisandumiseks, kuigi n + 2/n + 3 reegli kohandamine ühtekuuluvusfondi puhul tõenäoliselt vähendab selle mõju.

| 3.17. | Täitmata kulukohustuste ja aasta keskmiste kulukohustuste suhe on umbes 2, mis on n+2 reeglit arvestades normaalne. |
| --- | --- |

3.17.

Täitmata kulukohustuste ja aasta keskmiste kulukohustuste suhe on umbes 2, mis on n+2 reeglit arvestades normaalne.

Võttes arvesse regulatiivse raamistiku muutumist ja laienemist (vt punkti 3.9), ei ole 1999. aasta olukord 2006. aasta omaga hästi võrreldav.

| 3.18. | Nagu kontrollikoda 2005. aastal esile tõi, (9) tuleb struktuurifondide osas (mis moodustavad põhilise osa liigendatud kuludest ja täitmata kulukohustustest) kõrget kasutusmäära täiendavalt tõsta tagamaks, et abisaajad liikmesriikides järgiksid kulutuste tegemise tähtaega (2008. aasta lõpp) 2000–2006 programmide osas. See saab olema eriti keeruline, kuna programmitöö tsükli lõpu poole kulud tavaliselt vähenevad. Komisjon ja liikmesriigid peavad võtma arvesse riski, et käimasolevate programmide lõpetamise tulemusel lükkub edasi perioodi 2007–2013 programmide käivitamine ja rakendamine, nagu juhtus käimasoleva programmitöö perioodi alguses (10). |
| --- | --- |

3.18.

Nagu kontrollikoda 2005. aastal esile tõi, (9) tuleb struktuurifondide osas (mis moodustavad põhilise osa liigendatud kuludest ja täitmata kulukohustustest) kõrget kasutusmäära täiendavalt tõsta tagamaks, et abisaajad liikmesriikides järgiksid kulutuste tegemise tähtaega (2008. aasta lõpp) 2000–2006 programmide osas. See saab olema eriti keeruline, kuna programmitöö tsükli lõpu poole kulud tavaliselt vähenevad. Komisjon ja liikmesriigid peavad võtma arvesse riski, et käimasolevate programmide lõpetamise tulemusel lükkub edasi perioodi 2007–2013 programmide käivitamine ja rakendamine, nagu juhtus käimasoleva programmitöö perioodi alguses (10).

| 3.18. | Tuleb teha vahet kulutuste tähtaja (2008. aasta lõpp) ja kuupäeva vahel, mil liikmesriigid võivad esitada viimased maksetaotlused (2010. aasta märts). Jääksummade väljamaksmine toimub enamiku programmide puhul 2010/2011. aastal. Programmide lõpetamise ettevalmistamiseks avaldas komisjon 2006. aastal suunised ning korraldab liikmesriikides programmide lõpetamise alaseid seminare. Kui kulutuste lõpetamistähtaega ei järgita, vabastab komisjon kulutamata jäänud vahenditega seotud kulukohustused programmi lõpetamise kuupäeval. Kättesaadavad tõendid 2000.–2006. aasta programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele. Komisjon teeb liikmesriikidega tihedat koostööd, et aidata kaasa 2007.–2013. aasta programmide sujuvale käivitamisele. |
| --- | --- |

3.18.

Tuleb teha vahet kulutuste tähtaja (2008. aasta lõpp) ja kuupäeva vahel, mil liikmesriigid võivad esitada viimased maksetaotlused (2010. aasta märts). Jääksummade väljamaksmine toimub enamiku programmide puhul 2010/2011. aastal. Programmide lõpetamise ettevalmistamiseks avaldas komisjon 2006. aastal suunised ning korraldab liikmesriikides programmide lõpetamise alaseid seminare. Kui kulutuste lõpetamistähtaega ei järgita, vabastab komisjon kulutamata jäänud vahenditega seotud kulukohustused programmi lõpetamise kuupäeval. Kättesaadavad tõendid 2000.–2006. aasta programmiperioodi programmide täitmistrendide kohta ei viita märkimisväärsele aeglustumisele. Komisjon teeb liikmesriikidega tihedat koostööd, et aidata kaasa 2007.–2013. aasta programmide sujuvale käivitamisele.

| 3.19. | Erilist tähelepanu tuleb pöörata ühtekuuluvusfondile, mille alakasutus on põhjustanud täitmata eelarveliste kulukohustuste olulise suurenemise. Uue programmitöö perioodi algus raskendab olukorda tõenäoliselt veelgi. |
| --- | --- |

3.19.

Erilist tähelepanu tuleb pöörata ühtekuuluvusfondile, mille alakasutus on põhjustanud täitmata eelarveliste kulukohustuste olulise suurenemise. Uue programmitöö perioodi algus raskendab olukorda tõenäoliselt veelgi.

| 3.19. | Komisjon jälgib pingsalt Ühtekuuluvusfondi olukorda. Ühtekuuluvusfondi oodatust madalam kasutusmäär EL-10 riikides on tingitud osaliselt infrastruktuuriprojektide rakendamise suhteliselt pikast ettevalmistusajast ja osaliselt käivitamisraskustest (vt punkti 3.12). N + 2/n + 3 reegli kohaldamine perioodil 2007–2013 väldib täitmata kulukohustuste kogunemist. |
| --- | --- |

3.19.

Komisjon jälgib pingsalt Ühtekuuluvusfondi olukorda. Ühtekuuluvusfondi oodatust madalam kasutusmäär EL-10 riikides on tingitud osaliselt infrastruktuuriprojektide rakendamise suhteliselt pikast ettevalmistusajast ja osaliselt käivitamisraskustest (vt punkti 3.12). N + 2/n + 3 reegli kohaldamine perioodil 2007–2013 väldib täitmata kulukohustuste kogunemist.

| 3.20. | Nagu kontrollikoda juba varem soovitas, (11) peab komisjon järgnevate aastate maksete eelarvet esitades paremini hindama liikmesriikide vahendite kasutamise suutlikkust ja programmitöö perioodi kuluprofiili. Seoses sellega peab komisjon pöörama piisavalt tähelepanu ka usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavatele riskidele. |
| --- | --- |

3.20.

Nagu kontrollikoda juba varem soovitas, (11) peab komisjon järgnevate aastate maksete eelarvet esitades paremini hindama liikmesriikide vahendite kasutamise suutlikkust ja programmitöö perioodi kuluprofiili. Seoses sellega peab komisjon pöörama piisavalt tähelepanu ka usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavatele riskidele.

| 3.20. | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetel põhinev komisjoni eelarveplaneerimine võtab võimalikul määral arvesse liikmesriikide võimet vahendeid ära kasutada, pöörates erilist tähelepanu varasemate aastate eelarve täitmisele, prognoosidele ja programmide rakendamise tasemele. Ettenägematutele sündmustele reageeritakse paranduseelarvetega. Lõppmaksete tegemise määr on tõusnud järjekindlalt 100 % lähedale. |
| --- | --- |

3.20.

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetel põhinev komisjoni eelarveplaneerimine võtab võimalikul määral arvesse liikmesriikide võimet vahendeid ära kasutada, pöörates erilist tähelepanu varasemate aastate eelarve täitmisele, prognoosidele ja programmide rakendamise tasemele. Ettenägematutele sündmustele reageeritakse paranduseelarvetega. Lõppmaksete tegemise määr on tõusnud järjekindlalt 100 % lähedale.

| 3.21. | Eelarve peadirektoraadis ettevalmistatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes antakse asjakohasemat teavet, mis pole siiski ühtviisi üksikasjalik. Kontrollikoda soovitab koostada kõiki peamisi eelarvevaldkondi käsitlev ühtlustatud analüüs prognoositust madalamate kulude kohta. |
| --- | --- |

3.21.

Eelarve peadirektoraadis ettevalmistatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes antakse asjakohasemat teavet, mis pole siiski ühtviisi üksikasjalik. Kontrollikoda soovitab koostada kõiki peamisi eelarvevaldkondi käsitlev ühtlustatud analüüs prognoositust madalamate kulude kohta.

| 3.21. | Komisjon võtab need märkused arvesse (vt vastust punktile 3.15). |
| --- | --- |

3.21.

Komisjon võtab need märkused arvesse (vt vastust punktile 3.15).

---

(1)  Eelarveline ülejääk kajastab eelarve mittetäitmise ulatust. Ülejääk pole reserv, mida võib koguda ja järgmistel aastatel kulutuste finantseerimiseks kasutada. Kasutamata tulud, mida ülejääk kajastab, tasaarveldatakse järgmisel aastal sissenõutavate omavahenditega.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/ rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Samal ajal kui 2007–2013 programmiperioodi algusega seotud maksed.

(4)  Aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta, punkt 2.12.

(5)  Komisjon võib teha makseid liikmesriikidele kuni rakendusprogrammide lõpetamiseni, mille kohta käivad taotlused tuleb komisjonile esitada 2010. aasta märtsiks. Need peavad aga põhinema lõplikele abisaajatele 2008. aasta lõpuni tehtud maksetel.

(6)  Üldisemalt „Teostamata maksete kumulatiivne summa aastatest 2000 kuni 2006 on 29,6 miljardit eurot”. Allikas: Komisjoni analüüs struktuurifondide eelarve täitmisele 2006. aastal, mai 2007, lk 15.

(7)  Aasta n + 3 reeglit rakendatakse 2007–2013 perioodi kulutustele aastatel 2007–2010 nendes liikmesriikides, mis liituvad 2004. või 2007. aastal ning Portugalis ja Kreekas. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 93.

(8)  Struktuurifondidest antakse lisateavet aruandes struktuurifondidepoolse eelarve täitmise kohta.

(9)  Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 3.10 ja 3.16.

(10)  Nagu märkis komisjon dokumendis KOM(2002) 528 lõplik, lk 4: „Perioodi 1994–1999 programmide lõpetamisega seotud haldus- ja finantspiirangud on suures osas mõjutanud perioodi 2000–2006 programmide alustamisega seotud viivitusi”.

(11)  Aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta, punkt 3.21.

4. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

| 4.1–4.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Ajutine eelarvekompensatsioon ja rahakäibe toetus uutele liikmesriikidele |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | Tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Ajutine eelarvekompensatsioon ja rahakäibe toetus uutele liikmesriikidele |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | Käibemaksu omavahend |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | Rahvamajanduse kogutulu omavahend |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded |
| --- | --- |

4.34

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 4.1
  ,
  diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (94,4 %). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 4.1
  ,
  diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (94,4 %).

Tabel 4.1 – 2005. ja 2006. eelarveaasta tulud

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik | Tegelik tulu 2005. aastal | 2006. aasta eelarve kujunemine | Tegelik tulu 2006. aastal | muutus %-des
  (2005–2006) |
| Esialgne eelarve | Lõplik eelarve |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid (25 % maksukäitluskuludest) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Põllumajandusmaksud (10. peatükk) |

(miljonit eurot)

Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik

Tegelik tulu 2005. aastal

2006. aasta eelarve kujunemine

Tegelik tulu 2006. aastal

muutus %-des

(2005–2006)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditsioonilised omavahendid (25 % maksukäitluskuludest)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Põllumajandusmaksud (10. peatükk)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk) |
| --- | --- |

—

Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Tollimaksud (12. peatükk) |
| --- | --- |

—

Tollimaksud (12. peatükk)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Käibemaksu-omavahendid

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (13. peatükk) |
| --- | --- |

—

Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (13. peatükk)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk) |
| --- | --- |

—

Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk) |
| --- | --- |

—

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk) |
| --- | --- |

—

Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Bilansid ja bilansikohandused

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Ühendkuningriigi paranduse vahekalkulatsioon (36. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi paranduse vahekalkulatsioon (36. peatükk)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Muud tulud

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk) |
| --- | --- |

—

Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Mitmesugused tulud (4.–9. jaotis) |
| --- | --- |

—

Mitmesugused tulud (4.–9. jaotis)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Kogusumma

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Allikas: 2006. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2006.

Image

Image

| 4.2. | Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (2) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (14,0 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (15,8 %), ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (2) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (14,0 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (15,8 %), ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (3) (64,6 %).

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.3. | Traditsiooniliste omavahendite kogumise põhiriskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu tolliasutuste süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta. Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

4.3.

Traditsiooniliste omavahendite kogumise põhiriskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu tolliasutuste süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta. Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet.

4.4.

| 4.4. | Kontrollikoda auditeeris liikmesriikide poolt komisjonile esitatud deklaratsioonides sisalduvatest raamatupidamisaruannete aluseks olevatest tehingutest koosnevat valimit ning viis läbi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise nii komisjonis kui liikmesriikides. |
| --- | --- |

Kontrollikoda auditeeris liikmesriikide poolt komisjonile esitatud deklaratsioonides sisalduvatest raamatupidamisaruannete aluseks olevatest tehingutest koosnevat valimit ning viis läbi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise nii komisjonis kui liikmesriikides.

4.5.

| 4.5. | Hindamine sisaldas kuue liikmesriigi (4) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi ja ühiskomisjonide (ACOR, (5) Tolliseadustiku komitee (6)) järelevalvefunktsiooni hindamist. |
| --- | --- |

Hindamine sisaldas kuue liikmesriigi (4) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi ja ühiskomisjonide (ACOR, (5) Tolliseadustiku komitee (6)) järelevalvefunktsiooni hindamist.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.6. | Nende kahe ressursi põhiriskid tulenevad siseriiklikes raamatupidamisaruannetes kasutatavate andmete koostamisest, hinnangute kasutamisest valdkondades, kus statistilised andmed ei ole kättesaadaval, ja õigusliku raamistiku keerukusest. |
| --- | --- |

4.6.

Nende kahe ressursi põhiriskid tulenevad siseriiklikes raamatupidamisaruannetes kasutatavate andmete koostamisest, hinnangute kasutamisest valdkondades, kus statistilised andmed ei ole kättesaadaval, ja õigusliku raamistiku keerukusest.

4.7.

| 4.7. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid kajastavad makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditis lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning hinnati komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmas audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide osamaksudega. Audit hõlmas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mis on mõeldud ELi tulude korrektse kindlaksmääramise ja laekumise tagamiseks, ning samuti ACOR-komitee (7) ja rahvamajanduse kogutulu komiteede (8) järelevalvefunktsiooni analüüsi. |
| --- | --- |

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid kajastavad makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditis lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning hinnati komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmas audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide osamaksudega. Audit hõlmas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mis on mõeldud ELi tulude korrektse kindlaksmääramise ja laekumise tagamiseks, ning samuti ACOR-komitee (7) ja rahvamajanduse kogutulu komiteede (8) järelevalvefunktsiooni analüüsi.

Ajutine eelarvekompensatsioon ja rahakäibe toetus uutele liikmesriikidele

| 4.8. | Lisaks hõlmas kontrollikoja audit nende korralduste rakendamist, mille eesmärk oli kompenseerida uute liikmesriikide eelarvelist tasakaalustamatust (9) vastavalt EL-10 liikmesriikide ühinemise tingimuste akti artiklitele 29 ja 30 (10). Nimetatud korraldus seisnes eelarvekompensatsiooni andmises Tšehhi Vabariigile, Küprosele, Maltale ja Sloveeniale ning samuti rahakäibe toetamises kõigi kümne ühineva riigi puhul kogusummas 3 386 miljonit eurot 1999. aasta hindades; toetust makstakse aastatel 2004–2006 Euroopa Ühenduste üldeelarve kululiigi raames. |
| --- | --- |

4.8.

Lisaks hõlmas kontrollikoja audit nende korralduste rakendamist, mille eesmärk oli kompenseerida uute liikmesriikide eelarvelist tasakaalustamatust (9) vastavalt EL-10 liikmesriikide ühinemise tingimuste akti artiklitele 29 ja 30 (10). Nimetatud korraldus seisnes eelarvekompensatsiooni andmises Tšehhi Vabariigile, Küprosele, Maltale ja Sloveeniale ning samuti rahakäibe toetamises kõigi kümne ühineva riigi puhul kogusummas 3 386 miljonit eurot 1999. aasta hindades; toetust makstakse aastatel 2004–2006 Euroopa Ühenduste üldeelarve kululiigi raames.

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.9. | Traditsioonilisi omavahendeid kogutakse nende liikmesriikide poolt, kes kirjendavad neid oma riigikassa poolt hallatavasse raamatupidamissüsteemi (A-kontod) ja teevad seeläbi vahendid ühendustele kättesaadavaks. Kui makse ei ole makstud ja tagatist ei ole nõutud, või kui maksed on hõlmatud tagatistega, mis on vaidlustatud, on liikmesriikidel võimalik nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemine peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-konto (11)). |
| --- | --- |

4.9.

Traditsioonilisi omavahendeid kogutakse nende liikmesriikide poolt, kes kirjendavad neid oma riigikassa poolt hallatavasse raamatupidamissüsteemi (A-kontod) ja teevad seeläbi vahendid ühendustele kättesaadavaks. Kui makse ei ole makstud ja tagatist ei ole nõutud, või kui maksed on hõlmatud tagatistega, mis on vaidlustatud, on liikmesriikidel võimalik nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemine peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-konto (11)).

4.10.

| 4.10. | Kontrollikoda leidis, et üldiselt olid raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed. Siiski leiti mõned vead ja puudused. |
| --- | --- |

Kontrollikoda leidis, et üldiselt olid raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed. Siiski leiti mõned vead ja puudused.

4.11.

| 4.11. | Sarnaselt eelmiste aastatega leiti kontrollikoja auditi ja komisjoni kontrollkäikude jooksul korduvaid vigu seoses B-kontosid mõjutavate raamatupidamisalaste probleemidega. Mitmes liikmesriigis (12) leiti hilinenud või ebatäpseid kirjeid, väljajätmisi ja valesid tühistamisi. Kahes nimetatud riikidest (13) oli süstemaatiliselt B-kontodele kirjendatud tagatistega kaetud vaidlustamata tollivõlgasid, kuigi tagatisega kaetud osad oleks tulnud teha kättesaadavaks. Lisaks on komisjonis ikka veel arutelul Saksamaa poolt 22,7 miljoni euro suuruse lõppmakse tegemine (14). |
| --- | --- |

Sarnaselt eelmiste aastatega leiti kontrollikoja auditi ja komisjoni kontrollkäikude jooksul korduvaid vigu seoses B-kontosid mõjutavate raamatupidamisalaste probleemidega. Mitmes liikmesriigis (12) leiti hilinenud või ebatäpseid kirjeid, väljajätmisi ja valesid tühistamisi. Kahes nimetatud riikidest (13) oli süstemaatiliselt B-kontodele kirjendatud tagatistega kaetud vaidlustamata tollivõlgasid, kuigi tagatisega kaetud osad oleks tulnud teha kättesaadavaks. Lisaks on komisjonis ikka veel arutelul Saksamaa poolt 22,7 miljoni euro suuruse lõppmakse tegemine (14).

| 4.11. | Komisjon on võtnud meetmed nende küsimuste lahendamiseks. Belgia muudab oma riiklikke menetlusi, et jätta, vastavalt Euroopa Kohtu otsusele komisjoni algatatud rikkumismenetluses, (15) tagatud summad välja; ning komisjon tegeleb tagatud summade ebakorrektse käsitlemisega Ühendkuningriigis, mis tuvastati komisjoni kontrolli tulemusena. Saksamaa on andnud komisjonile hiljutise kontrollimise käigus täiendavat teavet, mis selgitab rahuldavalt peaaegu kõiki raamatupidamisparandusi Saksamaa B-kontol. Komisjon loodab, et allesjäänud punktid leiavad peagi lahenduse. |
| --- | --- |

4.11.

Komisjon on võtnud meetmed nende küsimuste lahendamiseks. Belgia muudab oma riiklikke menetlusi, et jätta, vastavalt Euroopa Kohtu otsusele komisjoni algatatud rikkumismenetluses, (15) tagatud summad välja; ning komisjon tegeleb tagatud summade ebakorrektse käsitlemisega Ühendkuningriigis, mis tuvastati komisjoni kontrolli tulemusena. Saksamaa on andnud komisjonile hiljutise kontrollimise käigus täiendavat teavet, mis selgitab rahuldavalt peaaegu kõiki raamatupidamisparandusi Saksamaa B-kontol. Komisjon loodab, et allesjäänud punktid leiavad peagi lahenduse.

| 4.12. | Liikmesriigid peavad iga-aastaselt edastama ka hinnangulised kogusummad nõuete kohta, mille tagasisaamine on ebatõenäoline (16). Külastatud liikmesriikidest neljas (17) ei ole kirjalikke juhiseid nimetatud hinnangute koostamiseks, mis võib mõjutada nii nende kvaliteeti kui ka aastast aastasse kasutatavate meetodite järjepidevust. |
| --- | --- |

4.12.

Liikmesriigid peavad iga-aastaselt edastama ka hinnangulised kogusummad nõuete kohta, mille tagasisaamine on ebatõenäoline (16). Külastatud liikmesriikidest neljas (17) ei ole kirjalikke juhiseid nimetatud hinnangute koostamiseks, mis võib mõjutada nii nende kvaliteeti kui ka aastast aastasse kasutatavate meetodite järjepidevust.

| 4.12. | Komisjon edastab kontrollikoja leiud asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

4.12.

Komisjon edastab kontrollikoja leiud asjaomastele liikmesriikidele.

| 4.13. | Praegusel hetkel muutuvad vastavalt tariifikvootide süsteemile põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatised, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse, asjaomaste liikmesriikide ressurssideks. Kontrollikoja arvates peaks see tagatis (18) moodustama osa ühenduste omavahenditest ning vastavad summad tuleks komisjonile kättesaadavaks teha. Lisaks on kontrollikoda alates 2006. aasta detsembrist mitmel korral taotlenud teavet asjaomaste summade kohta; komisjon ei ole esitanud usaldusväärseid andmeid (19). |
| --- | --- |

4.13.

Praegusel hetkel muutuvad vastavalt tariifikvootide süsteemile põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatised, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse, asjaomaste liikmesriikide ressurssideks. Kontrollikoja arvates peaks see tagatis (18) moodustama osa ühenduste omavahenditest ning vastavad summad tuleks komisjonile kättesaadavaks teha. Lisaks on kontrollikoda alates 2006. aasta detsembrist mitmel korral taotlenud teavet asjaomaste summade kohta; komisjon ei ole esitanud usaldusväärseid andmeid (19).

| 4.13. | Selguse saamiseks selles küsimuses tõstatab komisjon kontrollikoja seisukoha asjakohases foorumis. |
| --- | --- |

4.13.

Selguse saamiseks selles küsimuses tõstatab komisjon kontrollikoja seisukoha asjakohases foorumis.

Liikmesriikidelt vastuseks taotlusele saadud teabe põhjal oli tariifikvootide reemesse kuuluvate impordilitsentsidega seotud minetatud tagatiste esialgne osaline summa 2005.–2006. eelarveaastal 1,05 miljonit eurot. See summa kuulub läbivaatamisele liikmesriikide poolt. Kontrollikoda teavitatakse niipea, kui ajakohastatud summa on teada.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.14. | Kontrollikoja auditis leiti, et liikmesriikide osamaksete ja nende arveldamise kalkulatsioon oli seaduslik ja korrektne. Siiski juhib kontrollikoda tähelepanu punktides 4.24–4.26 tehtud märkustele. |
| --- | --- |

4.14.

Kontrollikoja auditis leiti, et liikmesriikide osamaksete ja nende arveldamise kalkulatsioon oli seaduslik ja korrektne. Siiski juhib kontrollikoda tähelepanu punktides 4.24–4.26 tehtud märkustele.

Ajutine eelarvekompensatsioon ja rahakäibe toetus uutele liikmesriikidele

| 4.15. | Punktis 4.8 viidatud kompensatsioonide osas ei tuvastatud auditi käigus vigu asjaomaste summade kalkuleerimises ja maksmises. |
| --- | --- |

4.15.

Punktis 4.8 viidatud kompensatsioonide osas ei tuvastatud auditi käigus vigu asjaomaste summade kalkuleerimises ja maksmises.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Traditsioonilised omavahendid

| 4.16. | Kontrollikoda on komisjoni tehtud kontrollid (20) läbi vaadanud ja selle tulemused arvesse võtnud. Sarnaselt eelmiste aastatega leiti, et kasutatud töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumenteerimine heal tasemel. Kontrollid kinnitasid, et omavahendite kogumise süsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode transiidiprotseduuri ja haldamise osas leiti teatud puudusi. |
| --- | --- |

4.16.

Kontrollikoda on komisjoni tehtud kontrollid (20) läbi vaadanud ja selle tulemused arvesse võtnud. Sarnaselt eelmiste aastatega leiti, et kasutatud töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumenteerimine heal tasemel. Kontrollid kinnitasid, et omavahendite kogumise süsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode transiidiprotseduuri ja haldamise osas leiti teatud puudusi.

4.17.

| 4.17. | Kontrollikoja kohapealsed auditid kinnitasid, et külastatud kuues liikmesriigis (21) toimisid tolli- ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise järelevalve ja kontrollisüsteemid rahuldavalt. Sellele vaatamata leiti mõned puudused. |
| --- | --- |

Kontrollikoja kohapealsed auditid kinnitasid, et külastatud kuues liikmesriigis (21) toimisid tolli- ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise järelevalve ja kontrollisüsteemid rahuldavalt. Sellele vaatamata leiti mõned puudused.

4.18.

| 4.18. | Ühenduse määrustega ei sätestata tavaliselt konkreetseid meetodeid ega ka läbiviidava tollikontrolli ulatust. Sellele vaatamata peavad liikmesriigid rakendama kontrolle, mis tagavad ühenduse finantshuvide piisava kaitse (22). Auditites tuvastati siiski mõned puudused liikmesriikide poolt läbi viidud kontrollide osas. Näiteks ühes liikmesriigis (23) oli IT-süsteemiga algatatud imporditud kaupade füüsiliste kontrollide sagedus võrreldes teiste liikmesriikidega (24) väga väike, vastavalt 7 000st üks (0,014 %). Ühes teises liikmesriigis (25) teostati lihtsustatud menetlusi (26) kasutavate ettevõtjate tegevuse järelkontrolle enam kui kolmeaastaste vahedega, kuigi traditsiooniliste omavahendeid puudutavate maksudest kõrvalehoidmiste puhul rakendatav piirmäär on kolm aastat. |
| --- | --- |

Ühenduse määrustega ei sätestata tavaliselt konkreetseid meetodeid ega ka läbiviidava tollikontrolli ulatust. Sellele vaatamata peavad liikmesriigid rakendama kontrolle, mis tagavad ühenduse finantshuvide piisava kaitse (22). Auditites tuvastati siiski mõned puudused liikmesriikide poolt läbi viidud kontrollide osas. Näiteks ühes liikmesriigis (23) oli IT-süsteemiga algatatud imporditud kaupade füüsiliste kontrollide sagedus võrreldes teiste liikmesriikidega (24) väga väike, vastavalt 7 000st üks (0,014 %). Ühes teises liikmesriigis (25) teostati lihtsustatud menetlusi (26) kasutavate ettevõtjate tegevuse järelkontrolle enam kui kolmeaastaste vahedega, kuigi traditsiooniliste omavahendeid puudutavate maksudest kõrvalehoidmiste puhul rakendatav piirmäär on kolm aastat.

| 4.18. | Liikmesriigid kasutavad oma tollikontrolli raamistikes erinevas vahekorras kaupade vabastamisele eelnevaid ja hilisemaid auditeerimisel põhinevaid saldosid. Seetõttu ei anna kõnealuse raamistiku üksikosade kohaldamise sageduse võrdlemine olukorrast terviklikku pilti. Eeldatakse, et tollikontrolli ühtse riskijuhtimise raamistiku nõudel, (27) ehkki see on suunatud esmajoones julgeoleku ja turvalisuse suurendamisele, on positiivne mõju ühenduse finantshuvide kaitsele. Komisjon võtab kontrollikoja leiud arutlusele koos asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

4.18.

Liikmesriigid kasutavad oma tollikontrolli raamistikes erinevas vahekorras kaupade vabastamisele eelnevaid ja hilisemaid auditeerimisel põhinevaid saldosid. Seetõttu ei anna kõnealuse raamistiku üksikosade kohaldamise sageduse võrdlemine olukorrast terviklikku pilti. Eeldatakse, et tollikontrolli ühtse riskijuhtimise raamistiku nõudel, (27) ehkki see on suunatud esmajoones julgeoleku ja turvalisuse suurendamisele, on positiivne mõju ühenduse finantshuvide kaitsele. Komisjon võtab kontrollikoja leiud arutlusele koos asjaomaste liikmesriikidega.

Käibemaksu omavahend

| 4.19. | Komisjon jätkas kohapealsete kontrollide läbiviimist rahuldava sageduse ja kvaliteediga 2006. aastal. |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon jätkas kohapealsete kontrollide läbiviimist rahuldava sageduse ja kvaliteediga 2006. aastal.

4.20.

| 4.20. | Reservatsioonid on komisjoni vahend, mis võimaldab liikmesriikide poolt edastatavates käibemaksudeklaratsioonides sisalduvate kahtlust tekitavate elementide osas paranduste tegemist pärast ühenduse õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja aegumist. Reservatsioonide arv on ikka veel märkimisväärselt suur ja üks neist pärineb isegi aastast 1989 (vt
  tabel 4.2
  ). 2006. aasta lõpu seisuga oli 82 % kõikidest aktiivsetest reservatsioonidest väljastatud alates 2002. aastast ning reservatsioonide keskmiseks vanuseks oli 3,4 aastat. 2006. aastal esitatud reservatsioonide osas tehtud töö tulemusel EL-25 käibemaksubaasis tehtud muudatused põhjustasid 14 miljoni euro suuruse negatiivse kohanduse käibemaksu omavahendite kogumääras. |
| --- | --- |

Reservatsioonid on komisjoni vahend, mis võimaldab liikmesriikide poolt edastatavates käibemaksudeklaratsioonides sisalduvate kahtlust tekitavate elementide osas paranduste tegemist pärast ühenduse õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja aegumist. Reservatsioonide arv on ikka veel märkimisväärselt suur ja üks neist pärineb isegi aastast 1989 (vt
  tabel 4.2
  ). 2006. aasta lõpu seisuga oli 82 % kõikidest aktiivsetest reservatsioonidest väljastatud alates 2002. aastast ning reservatsioonide keskmiseks vanuseks oli 3,4 aastat. 2006. aastal esitatud reservatsioonide osas tehtud töö tulemusel EL-25 käibemaksubaasis tehtud muudatused põhjustasid 14 miljoni euro suuruse negatiivse kohanduse käibemaksu omavahendite kogumääras.

| 4.20. | Komisjon loodab lähitulevikus tühistada kaks vanimat, 1989. ja 1993. aasta reservatsiooni. Järgmised kolm reservatsiooni pärinevad aastast 1995. Enamik reservatsioone tühistatakse nende kehtestamise omale järgneval kontrollkäigul. |
| --- | --- |

4.20.

Komisjon loodab lähitulevikus tühistada kaks vanimat, 1989. ja 1993. aasta reservatsiooni. Järgmised kolm reservatsiooni pärinevad aastast 1995. Enamik reservatsioone tühistatakse nende kehtestamise omale järgneval kontrollkäigul.

Tabel 4.2 – Käibemaksu omavahendite reservatsioonid seisuga 31. detsember 2006

| Liikmesriik | Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2005 | 2006. aastal kehtestatud reservatsioonide arv | 2006. aastal tühistatud reservatsioonide arv | Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006 | Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Taani | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Saksamaa | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Iirimaa | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Kreeka | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Hispaania | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Prantsusmaa | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Itaalia | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxembourg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Holland | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Austria | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovakkia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Soome | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Rootsi | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Ühendkuningriik | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Kokku | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Liikmesriik

Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2005

2006. aastal kehtestatud reservatsioonide arv

2006. aastal tühistatud reservatsioonide arv

Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006

Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad

Belgia

6

2

0

8

1989

Taani

1

1

1

1

1991

Saksamaa

17

6

6

17

1999

Iirimaa

10

4

2

12

1998

Kreeka

13

4

1

16

1997

Hispaania

6

0

1

5

1999

Prantsusmaa

7

0

4

3

1993

Itaalia

11

3

1

13

1995

Luxembourg

1

0

0

1

1997

Holland

1

1

1

1

2002

Austria

8

0

0

8

1995

Portugal

5

8

3

10

1996

Slovakkia

0

3

0

3

2004

Soome

7

2

3

6

1995

Rootsi

11

1

1

11

1998

Ühendkuningriik

7

2

5

4

1995

Kokku

111

37

29

119

Rahvamajanduse kogutulu omavahend

| 4.21. | 2006. aasta alguses oli 63 menetluses olevat konkreetset rahvamajanduse kogutulu reservatsiooni (28) seoses perioodiga 1995–2001. Aasta jooksul tühistati 20 reservatsiooni, mille tulemusel jäi aasta lõpu seisuga menetlusse 43 reservatsiooni (vt
  tabel 4.3
  ). 2006. aastal väljastati üldised reservatsioonid seoses aastatega 2002, 2003 ja 2004 kõikide EL-15 liikmesriikide puhul, kus ajakohastatud andmike analüüs oli veel pooleli (29). Komisjon plaanib asendada üldised reservatsioonid erireservatsioonidega 2007. või 2008. aastal, sõltuvalt 2007. aastal algava andmike analüüsi edenemisega. EL-15 liikmesriikide (välja arvatud Kreeka) rahvamajanduse kogutoodangus/rahvamajanduse kogutulus tehtud muudatused pärast perioodi 1995–2001 erireservatsioonide osas tehtud tööd põhjustasid terve perioodi kohta ligikaudu 500 miljoni euro suuruse negatiivse kohanduse rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas. See asjaolu võeti arvesse liikmesriikide käibemaksu/rahvamajanduse kogutulu jääksummade maksmisel. |
| --- | --- |

4.21.

2006. aasta alguses oli 63 menetluses olevat konkreetset rahvamajanduse kogutulu reservatsiooni (28) seoses perioodiga 1995–2001. Aasta jooksul tühistati 20 reservatsiooni, mille tulemusel jäi aasta lõpu seisuga menetlusse 43 reservatsiooni (vt
  tabel 4.3
  ). 2006. aastal väljastati üldised reservatsioonid seoses aastatega 2002, 2003 ja 2004 kõikide EL-15 liikmesriikide puhul, kus ajakohastatud andmike analüüs oli veel pooleli (29). Komisjon plaanib asendada üldised reservatsioonid erireservatsioonidega 2007. või 2008. aastal, sõltuvalt 2007. aastal algava andmike analüüsi edenemisega. EL-15 liikmesriikide (välja arvatud Kreeka) rahvamajanduse kogutoodangus/rahvamajanduse kogutulus tehtud muudatused pärast perioodi 1995–2001 erireservatsioonide osas tehtud tööd põhjustasid terve perioodi kohta ligikaudu 500 miljoni euro suuruse negatiivse kohanduse rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas. See asjaolu võeti arvesse liikmesriikide käibemaksu/rahvamajanduse kogutulu jääksummade maksmisel.

Tabel 4.3 –Rahvamajanduse kogutulu omavahendite erireservatsioonid seisuga 31. detsember 2006

| Liikmesriik | Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2005 | 2006. aastal kehtestatud reservatsioonide arv | 2006. aastal tühistatud reservatsioonide arv | Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Taani | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Saksamaa | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Iirimaa | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Kreeka | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Hispaania | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Prantsusmaa | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Itaalia | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luksemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Holland | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Austria | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugal | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Soome | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Rootsi | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Kokku | 63 | 0 | 20 | 43 |

Liikmesriik

Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2005

2006. aastal kehtestatud reservatsioonide arv

2006. aastal tühistatud reservatsioonide arv

Täitmata reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006

Belgia

3

0

3

0

Taani

5

0

2

3

Saksamaa

3

0

3

0

Iirimaa

4

0

0

4

Kreeka

7

0

0

7

Hispaania

5

0

0

5

Prantsusmaa

8

0

5

3

Itaalia

4

0

0

4

Luksemburg

8

0

0

8

Holland

2

0

2

0

Austria

1

0

1

0

Portugal

4

0

4

0

Soome

3

0

0

3

Rootsi

0

0

0

0

Ühendkuningriik

6

0

0

6

Kokku

63

0

20

43

| 4.22. | Enne iga aasta 22. septembrit peavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esitama andmed rahvamajanduse kogutulu kogumäära ja selle komponentide kohta (rahvamajanduse kogutulu küsimustik), mis hõlmavad eelnevat aastat ja eelnevate aastate andmete osas tehtud muudatusi. Koos nimetatud andmetega peavad liikmesriigid edastama aruande rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi kohta (rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruanne), milles esitatakse vajalik teave kogumäärade saavutamise kohta ja eelkõige kirjeldatakse olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja statistikas ning selgitatakse varasemates rahvamajanduse kogutulu andmetes tehtud muudatusi (30). |
| --- | --- |

4.22.

Enne iga aasta 22. septembrit peavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esitama andmed rahvamajanduse kogutulu kogumäära ja selle komponentide kohta (rahvamajanduse kogutulu küsimustik), mis hõlmavad eelnevat aastat ja eelnevate aastate andmete osas tehtud muudatusi. Koos nimetatud andmetega peavad liikmesriigid edastama aruande rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi kohta (rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruanne), milles esitatakse vajalik teave kogumäärade saavutamise kohta ja eelkõige kirjeldatakse olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja statistikas ning selgitatakse varasemates rahvamajanduse kogutulu andmetes tehtud muudatusi (30).

4.23.

| 4.23. | Esitatud rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal annab rahvamajanduse kogutulu komitee (31) arvamuse omavahendite jaoks kogutavate liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete asjakohasuse kohta (32). Liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal võidakse teha kohandusi eelmiste aastate kohta kindlaks määratud rahvamajanduse kogutulu jääksummade osas. |
| --- | --- |

Esitatud rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal annab rahvamajanduse kogutulu komitee (31) arvamuse omavahendite jaoks kogutavate liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete asjakohasuse kohta (32). Liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal võidakse teha kohandusi eelmiste aastate kohta kindlaks määratud rahvamajanduse kogutulu jääksummade osas.

4.24.

| 4.24. | 22. septembril 2006. aastal edastas Kreeka komisjonile rahvamajanduse kogutulu küsimustiku, mis hõlmas majandusaastaid 1995–2005. Küsimustikus sisalduvad Kreeka rahvamajanduse kogutoodangu/rahvamajanduse kogutulu (33) muudetud andmetest nähtus 13–26 % suurune kasv. Kuna puudub juriidiline kohustus, ei saanud komisjon ega rahvamajanduse kogutulu komitee eelnevaid teateid nimetatud kasvu kohta. |
| --- | --- |

22. septembril 2006. aastal edastas Kreeka komisjonile rahvamajanduse kogutulu küsimustiku, mis hõlmas majandusaastaid 1995–2005. Küsimustikus sisalduvad Kreeka rahvamajanduse kogutoodangu/rahvamajanduse kogutulu (33) muudetud andmetest nähtus 13–26 % suurune kasv. Kuna puudub juriidiline kohustus, ei saanud komisjon ega rahvamajanduse kogutulu komitee eelnevaid teateid nimetatud kasvu kohta.

4.25.

| 4.25. | Pärast komisjoni poolt aastateks 1995–2001 kehtestatud erireservatsioone võttis Kreeka vastu otsuse, mille kohaselt on aasta 2000 uueks baasaastaks muudetud rahvamajanduse kogutulu arvandmetele; eelmiseks baasaastaks oli 1988. Üldise tava kohaselt teevad riiklikud statistikaasutused rahvamajanduse arvepidamise põhjalikke ümbervaatamisi umbes iga viie aasta tagant, kajastades paranemist algandmete ja metoodika osas, sh baasnäitajate prognooside ajakohastamine. |
| --- | --- |

Pärast komisjoni poolt aastateks 1995–2001 kehtestatud erireservatsioone võttis Kreeka vastu otsuse, mille kohaselt on aasta 2000 uueks baasaastaks muudetud rahvamajanduse kogutulu arvandmetele; eelmiseks baasaastaks oli 1988. Üldise tava kohaselt teevad riiklikud statistikaasutused rahvamajanduse arvepidamise põhjalikke ümbervaatamisi umbes iga viie aasta tagant, kajastades paranemist algandmete ja metoodika osas, sh baasnäitajate prognooside ajakohastamine.

4.26.

| 4.26. | Enne nimetatud põhjalikku muutmist ja tulenevalt Kreeka 2006. aasta kvaliteediaruande ebapiisavast teabest muudetud arvandmete kohta otsustati rahvamajanduse kogutulu komitee 25. ja 26. oktoobri 2006. aasta koosolekul, et omavahendite osas kasutatakse muutmata Kreeka rahvamajanduse kogutoodangu/rahvamajanduse kogutulu andmeid senikaua, kuni komisjon on uued andmed ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestiku (34) põhjal ära kontrollinud. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana näitamise (kuigi see ei mõjuta üldist rahvamajanduse kogutulu omavahendit) tõttu tõusevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kuni probleem määratletakse ja lahendatakse. Lisaks võib tegelikust väiksemana näitamine põhjustada ka käibemaksubaasile põhjendamatu ülempiiri (35) seadmise, mis omakorda põhjustab teistele liikmesriikidele täiendavaid enammaksmisi. Olukord ei parane seni, kuni Kreeka rahvamajanduse kogutulu arvandmed kiidetakse heaks rahvamajanduse kogutulu komitee poolt, misjärel komisjon peab nende arvandmete põhjal arvutama jääksummad ja jääksummade kohandused. |
| --- | --- |

Enne nimetatud põhjalikku muutmist ja tulenevalt Kreeka 2006. aasta kvaliteediaruande ebapiisavast teabest muudetud arvandmete kohta otsustati rahvamajanduse kogutulu komitee 25. ja 26. oktoobri 2006. aasta koosolekul, et omavahendite osas kasutatakse muutmata Kreeka rahvamajanduse kogutoodangu/rahvamajanduse kogutulu andmeid senikaua, kuni komisjon on uued andmed ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestiku (34) põhjal ära kontrollinud. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana näitamise (kuigi see ei mõjuta üldist rahvamajanduse kogutulu omavahendit) tõttu tõusevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kuni probleem määratletakse ja lahendatakse. Lisaks võib tegelikust väiksemana näitamine põhjustada ka käibemaksubaasile põhjendamatu ülempiiri (35) seadmise, mis omakorda põhjustab teistele liikmesriikidele täiendavaid enammaksmisi. Olukord ei parane seni, kuni Kreeka rahvamajanduse kogutulu arvandmed kiidetakse heaks rahvamajanduse kogutulu komitee poolt, misjärel komisjon peab nende arvandmete põhjal arvutama jääksummad ja jääksummade kohandused.

4.27.

| 4.27. | Liikmesriigid pidid esitama oma ajakohastatud või uued rahvamajanduse kogutulu andmestikud komisjoni 31. detsembriks 2006. Pärast esialgset analüüsi on komisjonil kavas teha kohapealseid kontrollkäike alates 2007. aastast. Kuus liikmesriiki (36) ei olnud 2007. aasta juuni lõpuks edastanud oma täielikke, uusi või ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestikke. |
| --- | --- |

Liikmesriigid pidid esitama oma ajakohastatud või uued rahvamajanduse kogutulu andmestikud komisjoni 31. detsembriks 2006. Pärast esialgset analüüsi on komisjonil kavas teha kohapealseid kontrollkäike alates 2007. aastast. Kuus liikmesriiki (36) ei olnud 2007. aasta juuni lõpuks edastanud oma täielikke, uusi või ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestikke.

| 4.27. | Komisjon tuletas 2006. aastal liikmesriikidele korduvalt meelde vajadust järgida tähtaega ja esitas kohe pärast 31. detsembrit 2006 täiendava meeldetuletuse, ja tegi seda ka kohtumistel liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise juhtidega 31. jaanuaril 2007 ja rahvamajanduse kogutulu komitee istungil 26. aprillil 2007. Nimetatud rahvamajanduse kogutulu komitee istungil teatasid delegaadid liikmesriikidest, kes ei ole veel saatnud oma rahvamajanduse kogutulu andmestikke, et need saadetakse hiljemalt 2007. aasta juuni lõpuks. Komisjon kaalub edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

4.27.

Komisjon tuletas 2006. aastal liikmesriikidele korduvalt meelde vajadust järgida tähtaega ja esitas kohe pärast 31. detsembrit 2006 täiendava meeldetuletuse, ja tegi seda ka kohtumistel liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise juhtidega 31. jaanuaril 2007 ja rahvamajanduse kogutulu komitee istungil 26. aprillil 2007. Nimetatud rahvamajanduse kogutulu komitee istungil teatasid delegaadid liikmesriikidest, kes ei ole veel saatnud oma rahvamajanduse kogutulu andmestikke, et need saadetakse hiljemalt 2007. aasta juuni lõpuks. Komisjon kaalub edasisi meetmeid.

Arvestades 25 liikmesriigi andmestike analüüsimise ja rahvamajanduse kogutulu kontrollkäikude töömahtu, tehakse need kontrollkäigud perioodil 2007–2009.

Järeldused ja soovitused

| 4.28. | Võttes selle ulatust nõuetekohaselt arvesse (vt punktid 4.3, 4.4 ja 4.7), leiti kontrollikoja auditis seoses omavahenditega, et üldiselt ei sisaldanud raamatupidamiskontode aluseks olevad tehingud olulisi vigu ja et järelevalve ja kontrollisüsteemid toimisid rahuldavalt, välja arvatud punktis 4.18 kirjeldatud madalad kontrollide määrad ja punktis 4.11 nimetatud B-kontosid mõjutavad probleemid. |
| --- | --- |

4.28.

Võttes selle ulatust nõuetekohaselt arvesse (vt punktid 4.3, 4.4 ja 4.7), leiti kontrollikoja auditis seoses omavahenditega, et üldiselt ei sisaldanud raamatupidamiskontode aluseks olevad tehingud olulisi vigu ja et järelevalve ja kontrollisüsteemid toimisid rahuldavalt, välja arvatud punktis 4.18 kirjeldatud madalad kontrollide määrad ja punktis 4.11 nimetatud B-kontosid mõjutavad probleemid.

| 4.28. | Komisjon tegeleb kontrollikoja leidudega edasi koos asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

4.28.

Komisjon tegeleb kontrollikoja leidudega edasi koos asjaomaste liikmesriikidega.

| 4.29. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kontrollida, et liikmesriikide poolt läbiviidud tollikontrollide tase oleks piisav ühenduse finantshuvide kaitsmisel (vt punkt 4.18). |
| --- | --- |

4.29.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kontrollida, et liikmesriikide poolt läbiviidud tollikontrollide tase oleks piisav ühenduse finantshuvide kaitsmisel (vt punkt 4.18).

| 4.29. | Komisjon teeb regulaarseid kontrollkäike, et hinnata liikmesriikide tollikontrolli raamistike piisavust, et tagada eelarvepädevatele institutsioonidele kindlus, et nimetatud raamistikud on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ning kaitsevad ühenduse finantshuve. |
| --- | --- |

4.29.

Komisjon teeb regulaarseid kontrollkäike, et hinnata liikmesriikide tollikontrolli raamistike piisavust, et tagada eelarvepädevatele institutsioonidele kindlus, et nimetatud raamistikud on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ning kaitsevad ühenduse finantshuve.

| 4.30. | Kontrollikoda on arvamusel, et punktis 4.13 kirjeldatud hüvitatud tagatised tuleb teha komisjonile kättesaadavaks, ning kutsub komisjoni üles seda küsimust lahendama. |
| --- | --- |

4.30.

Kontrollikoda on arvamusel, et punktis 4.13 kirjeldatud hüvitatud tagatised tuleb teha komisjonile kättesaadavaks, ning kutsub komisjoni üles seda küsimust lahendama.

| 4.30. | Selguse saamiseks tõstatab komisjon kontrollikoja seisukoha küsimuse asjakohases foorumis. |
| --- | --- |

4.30.

Selguse saamiseks tõstatab komisjon kontrollikoja seisukoha küsimuse asjakohases foorumis.

| 4.31. | Kuna komisjonil puuduvad tõhusad vahendid tagamaks, et liikmesriigid esitavad piisavat ja õigeaegset teavet, mis võimaldaks käibemaksu omavahendite kalkuleerimist käsitlevate täitmata reservatsioonide tühistamist, peaks ta probleemi lahendamiseks uurima teisi võimalusi, millega saaks survet avaldada neile liikmesriikidele, seoses kellega on reservatsioonid pikka aega täitmata (vt punkt 4.20). |
| --- | --- |

4.31.

Kuna komisjonil puuduvad tõhusad vahendid tagamaks, et liikmesriigid esitavad piisavat ja õigeaegset teavet, mis võimaldaks käibemaksu omavahendite kalkuleerimist käsitlevate täitmata reservatsioonide tühistamist, peaks ta probleemi lahendamiseks uurima teisi võimalusi, millega saaks survet avaldada neile liikmesriikidele, seoses kellega on reservatsioonid pikka aega täitmata (vt punkt 4.20).

| 4.31. | Ehkki komisjon avaldab juba praegu survet üksikutele liikmesriikidele, et nad esitaksid viivitamatult vajaliku teabe, on ta alustanud liikmesriikidega omavahendite nõuandekomitees kollektiivset arutelu selle eesmärgi saavutamise võimalike mehhanismide üle. Komisjon tervitab kontrollikoja jätkuvat järjekindlust selles küsimuses. |
| --- | --- |

4.31.

Ehkki komisjon avaldab juba praegu survet üksikutele liikmesriikidele, et nad esitaksid viivitamatult vajaliku teabe, on ta alustanud liikmesriikidega omavahendite nõuandekomitees kollektiivset arutelu selle eesmärgi saavutamise võimalike mehhanismide üle. Komisjon tervitab kontrollikoja jätkuvat järjekindlust selles küsimuses.

| 4.32. | Seoses komisjonipoolsete rahvamajanduse kogutulu andmete ja nende aluseks olevate süsteemide kontrolliga soovitab kontrollikoda komisjonil: |
| --- | --- |

4.32.

Seoses komisjonipoolsete rahvamajanduse kogutulu andmete ja nende aluseks olevate süsteemide kontrolliga soovitab kontrollikoda komisjonil:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | kehtestada reeglid rahvamajanduse kogutulu muudatuste alase kommunikatsiooni kohta nii, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed hoiatataks suurematest muudatustest ette (vt punkt 4.24); |
| --- | --- |

a)

kehtestada reeglid rahvamajanduse kogutulu muudatuste alase kommunikatsiooni kohta nii, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed hoiatataks suurematest muudatustest ette (vt punkt 4.24);

| a) | Nõuetekohane teavitamine liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamisse paranduste tegemise põhimõtetest ja tihe kooskõlastamine on ülima tähtsusega ning seda on mitmel korral liikmesriikidega arutatud (37). Komisjon on võtnud selles küsimuses mitmeid meetmeid ja jätkab tihedat koostööd liikmesriikidega parema teavitamise ja kooskõlastamise nimel. |
| --- | --- |

a)

Nõuetekohane teavitamine liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamisse paranduste tegemise põhimõtetest ja tihe kooskõlastamine on ülima tähtsusega ning seda on mitmel korral liikmesriikidega arutatud (37). Komisjon on võtnud selles küsimuses mitmeid meetmeid ja jätkab tihedat koostööd liikmesriikidega parema teavitamise ja kooskõlastamise nimel.

| b) | rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, sh regulaarselt baasnäitajate kehtestamine (vt punkt 4.25); |
| --- | --- |

b)

rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, sh regulaarselt baasnäitajate kehtestamine (vt punkt 4.25);

| b) | Komisjon arutas 26. aprillil 2007 rahvamajanduse kogutulu komiteega taas rahvamajanduse arvepidamisse paranduste tegemist. Enamik liikmesriike toetas kõigist suurematest muudatustest parema teavitamise ja nende kooskõlastamise põhimõtet, sealhulgas ühist regulaarset baasnäitajate kehtestamist näiteks iga viie aasta järel. Paljud liikmesriigid osutasid suurematele praktilistele raskustele, mis on seotud erinevustega statistilistes süsteemides, andmeallikates ja uuringutes, samuti nende perioodilisuses erinevates riikides. Komisjon jätkab nende küsimuste arutamist liikmesriikidega. |
| --- | --- |

b)

Komisjon arutas 26. aprillil 2007 rahvamajanduse kogutulu komiteega taas rahvamajanduse arvepidamisse paranduste tegemist. Enamik liikmesriike toetas kõigist suurematest muudatustest parema teavitamise ja nende kooskõlastamise põhimõtet, sealhulgas ühist regulaarset baasnäitajate kehtestamist näiteks iga viie aasta järel. Paljud liikmesriigid osutasid suurematele praktilistele raskustele, mis on seotud erinevustega statistilistes süsteemides, andmeallikates ja uuringutes, samuti nende perioodilisuses erinevates riikides. Komisjon jätkab nende küsimuste arutamist liikmesriikidega.

| c) | tagada, et Kreeka andmestiku kontrollimise järeldused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti, et 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruandesse oleks võimalik lisada parandatud andmed (vt punkt 4.26). |
| --- | --- |

c)

tagada, et Kreeka andmestiku kontrollimise järeldused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti, et 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruandesse oleks võimalik lisada parandatud andmed (vt punkt 4.26).

| c) | Komisjon lõpetas 2007. aasta veebruaris Eurostati saadetud Kreeka ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestiku läbivaatamise ning tegi 20.20.–26. juunil 2007 rahvamajanduse kogutulu kontrollkäigu Kreekasse. Lisaks sellele kontrollkäigule jätkab Eurostat arutelu Kreeka statistikaametiga. Komisjon loodab jõuda järeldustele Kreeka rahvamajanduse kogutulu näitajate sobiva taseme kohta aegsasti enne 2007. aasta eelarvemenetluses kasutatavat 22. septembri 2007. aasta rahvamajanduse kogutulu teatist. |
| --- | --- |

c)

Komisjon lõpetas 2007. aasta veebruaris Eurostati saadetud Kreeka ajakohastatud rahvamajanduse kogutulu andmestiku läbivaatamise ning tegi 20.20.–26. juunil 2007 rahvamajanduse kogutulu kontrollkäigu Kreekasse. Lisaks sellele kontrollkäigule jätkab Eurostat arutelu Kreeka statistikaametiga. Komisjon loodab jõuda järeldustele Kreeka rahvamajanduse kogutulu näitajate sobiva taseme kohta aegsasti enne 2007. aasta eelarvemenetluses kasutatavat 22. septembri 2007. aasta rahvamajanduse kogutulu teatist.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 4.33. | Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33.

Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 4.1
  .

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 4.34. | Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta (ELT C 44, 27.2.2007, lk 1). |
| --- | --- |

4.34.

Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta (ELT C 44, 27.2.2007, lk 1).

(1)  Sisaldab eelmise eelarveaasta ülejääki ja mitmesuguseid tulusid.

---

Allikas: Euroopa ühenduste aastaaruanne 2006.

(2)  Liikmesriigid koguvad Euroopa Liidu nimel traditsioonilisi omavahendeid, jättes 25 % suuruse summa sissenõudmiskulude katteks endale.

(3)  Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule ning arvutatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.

(4)  Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Slovakkia, Ühendkuningriik; lisaks analüüsiti traditsiooniliste omavahendite siseriiklikku raamatupidamissüsteemi Soomes.

(5)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) (viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1)) artikliga 20 asutatud omavahendite nõuandekomitee. Nimetatud komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest ning kujutab endast komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kanalit omavahenditega seotud küsimustes. See uurib omavahendite süsteemi rakendamist puudutavaid küsimusi ning omavahendite eelarvestust.

(6)  Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1) artiklid 247–249.

(7)  Vaata punkt 4.

(8)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1287/2003 artiklis 4 viidatud komitee (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1). Komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. Igal aastal kontrollib komitee liikmesriikide poolt edastatud rahvamajanduse kogutulu andmeid ja väljastab omavahendite jaoks arvamuse nimetatud andmete asjakohasuse kohta seoses usaldusväärsuse, võrreldavuse ja põhjalikkusega. Komitee konsulteerib komisjoniga seoses komisjoni ettepanekutega rahvamajanduse kogutulu kalkulatsioonide täiustamiseseks ning tegeleb rahvamajanduse kogutulu koostamistavade, rahvamajanduse kogutulu andmete kontrollimise ja rahvamajanduse kogutulu ammendavuse probleemiga seonduvate küsimustega.

(9)  Fontainebleaus 25. ja 26. juunil 1984. aastal peetud Euroopa Ülemkogu istungil tunnistati, et „samas võib iga liikmesriik, kelle eelarvekoormus on tema suhtelise jõukusega võrreldes ülemäärane, kasu saada õigel ajal teostatud korrigeerimisest”. Samuti märgiti, et „kulupoliitika on lõppkokkuvõttes oluliseks vahendiks eelarvelisest tasakaalustamatusest tulenevate probleemide lahendamisel”.

(10)  Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise tingimuste akt ja Euroopa Liidu aluseks olevate asutamislepingute kohandused (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

(11)  Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).

(12)  Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik.

(13)  Belgia ja Ühendkuningriik.

(14)  Vt lisa 4.1. — Kontrollikoja hiljutiste tähelepanekute järelkontroll.

(15)  5. oktoobri 2006. aasta otsus juhtumis C-377/03.

(16)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 artikli 6 lõike 4 punkt b.

(17)  Belgia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik.

(18)  Otsuse 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta artikli 2 lõike 1 punkt a (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42).

(19)  Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 muudetud artiklile 31 (EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5) „Liikmesriigid hoiavad komisjoni jaoks kättesaadavana igal aastal kaotatud tagatiste üldarvu ja kogusumma”.

(20)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 artikkel 18.

(21)  Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Slovakkia, Ühendkuningriik.

(22)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1) artikli 2 lõige 1 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 artiklid 17 ja 18.

(23)  Ühendkuningriik.

(24)  Kontrollikoja auditis leiti, et füüsiliste kontrollide määr teistes liikmesriikides oli vähemalt 0,3 %.

(25)  Prantsusmaa.

(26)  Sätestatud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 76 — formaalsuste ja menetluste vähendamise tõttu on nimetatud menetlused suure riskiga.

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13), eriti selle rakendussätted.

(28)  Rahvamajanduse kogutulu vahendite osas esitatud reservatsioonid on seotud liikmesriikide käsutuses olevate allikate ja meetoditega, mida kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise kokkuvõtete koostamisel ja mis võimaldavad rahvamajanduse kogutulu kokkuvõtetes kohandusi teha pärast ühenduse õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja aegumist. Üldine reservatsioon hõlmab liikmesriigi andmeid täies mahus, erireservatsioon hõlmab aga konkreetseid allikaid ja meetodeid.

(29)  EL-10 liikmesriikidele ei ole siiani reservatsioone kehtestatud, kuna nende rahvamajanduse kogutulu andmed 2004. aasta kohta jäävad traditsiooniliste omavahendite tõttu avatuks kuni 2008. aasta septembrini.

(30)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõige 2.

(31)  Vaata joonealune märkus 7.

(32)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikkel 5.

(33)  Rahvamajanduse kogutoodangut kasutati kuni 2001. aastani. Rahvamajanduse kogutulu kasutatakse alates 2002. aastast.

(34)  Liikmesriikide poolt komisjonile esitatav dokument, milles kirjeldatakse rahvamajanduse kogutulu ja selle elementide kalkuleerimisel vastavalt ESA 95 nõuetele kasutatavaid menetlusi ja peamisi statistilisi andmeid.

(35)  Vastavalt otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile c ei tohi liikmesriikide käibemaksu osamaksete arvutamisel arvestatavad käibemaksubaasid ületada 50 % iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust/rahvamajanduse kogutoodangust.

(36)  Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg ja Ühendkuningriik.

(37)  Näiteks on monetaar-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee pakkunud välja suunised paremaks teavitamiseks suurematest muudatustest rahvamajanduse arvepidamises. Need juhised hõlmavad etteteatamist muudatustest, koos võimaluse korral nende võimaliku mõju näitamisega, samuti põhjuste ja peamistele koondnäitajatele avaldatava mõju asjakohast dokumenteerimist ning edasiste muudatuste ajakava. Kavandatud suunised hõlmavad ka Euroopa Liidu mõistete, määratluste ja klassifikatsioonide muutmisest tingitud suuremate muudatuste kooskõlastamist ja neist teatamist. Nimetatud suuniseid arutati täiendavalt 24. mail 2007. aastal statistikaprogrammi komitees.

LISA 4.1

Kontrollikoja hiljutiste tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanekud | Olukord 2006. aastal | Kas edasised meetmed on vajalikud | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditsioonilised omavahendid: Põllumajanduse tariifikvoodid |
| 2003. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.16 märgiti, et osa kvoote võimaldab paljudel importijatel, kes kõik on seotud ühe peaettevõtjaga, taotleda eraldi litsentsi, mis tagab neile maksimaalse kvoodieralduse. | Kontrollikoja audit näitas, et 2006. aastal esitasid mitmed ühe peaettevõtjaga seotud importijad eraldi litsentsitaotlused.
  See pärsib konkurentsi ning asetab komisjoni ja liikmesriikide haldustalituste õlgadele raske koorma. | Kuigi komisjon on võtnud meetmed menetlusraamistiku parandamiseks komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (jõustus 1. jaanuaril 2007) kaudu, ei käsitle need probleemi täiel määral. Kontrollikoda on arvamusel, et komisjon peab rakendama täiendavad meetmed, mis takistaksid ühe peaettevõtjaga seotud importijatel esitamast mitut taotlust ühe perioodi kohta. | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, täiustatud ja ühtlustatud litsentside taotlemist käsitlevaid sätteid, eesmärgiga vältida taotluste esitamist ettevõtjate poolt, kes ei ole seotud asjaomase sektori väliskaubandusega. Kõnealuse määruse artikli 5 kohaselt peab ettevõtja esitama tõendid selle kohta, et ta tegeleb kauplemisega kolmandate riikidega asjaomases sektoris. Need sätted kehtivad ka tütarettevõtjate kohta, kui nood täidavad eelnimetatud nõudeid.


  Paralleelselt on komisjoni talitused tegelenud määruste sätete ajakohastamise ja ühtlustamisega, avades imporditariifikvoote erinevates turuorganisatsioonides. Selle tulemusi hinnatakse eelolevatel kuudel. Vajadusel kaalutakse selles kontekstis edasisi meetmeid. |
| Komisjoni ja Saksamaa vahel jätkuvalt arutluse all olevad potentsiaalsed maksed |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.23 märkis kontrollikoda, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.
  2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse. | 2006. aastal oli ikka veel arutluse all 22,7 miljoni suurune lõppsumma. | Saksamaa peab esitama nõutava tõendusmaterjali, et komisjonil oleks võimalik juhtum lahendada. | Komisjon sai Saksamaalt täiendavaid selgitusi ja tõendeid, mis selgitavad rahuldavalt peaaegu kõiki tehtud parandusi. Ülejäänu osas toimub täiendav kontrollimine. |
| Käibemaksu omavahend: täitmata reservatsioonide finantsmõju |
| 2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.14 märkis kontrollikoda, et täitmata reservatsioonide finantsmõju oli arvuliselt väljendamata, ja soovitas komisjonil võimaluse korral nimetatud reservatsioonide mõju hinnata. | Kuna reservatsioonide finantsmõju on harva lihtne hinnata, soovitas kontrollikoda 2006. aasta auditi käigus lisada raamatupidamisaruandesse teatise, milles selgitatakse raamatupidamisaruandes kasutatavat reservatsioonide mehhanismi, et teavitada lugejat käibemaksu omavahendi arvandmetega seonduvast ebamäärasusest. Komisjon aktsepteeris seda soovitust ja vastav teatis lisati 2006. aasta raamatupidamisaruandele. | Puudub. | Et vähendada selgelt minimaalse finantsmõjuga reservatsioonide arvu, tuletab komisjon liikmesriikidele meelde, et nad võivad taotleda luba kas mitte teatavaid tehinguid arvesse võtta või kasutada ligikaudseid andmeid juhul, kui täpne arvutus põhjustaks tõenäoliselt põhjendamatut halduskoormust võrreldes mõjuga käibemaksu arvestusbaasile. |
| Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: kvaliteediaruanded |
| 2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.17 märkis kontrollikoda, et 2005. aasta kvaliteediaruannetes puudus endiselt aruandlus liikmesriikide poolt läbiviidud rahvamajanduse kogutulu ja selle osade kvaliteediuuringute tulemuste kohta. | 2006. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitas, et pärast 3. juulil 2006 toimunud rahvamajanduse kogutulu komitee arutelu käsitleti liikmesriikides (välja arvatud kahel juhul) seda küsimust. | Komisjon peaks tagama, et eranditult kõik liikmesriigid esitaksid nõutava teabe. | Komisjon jätkab jõupingutusi tagamaks, et kõik liikmesriigid täidavad selle rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruannete kohta käiva sätte nõudeid. |
| Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: otsekontroll |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.35 ning samuti 2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.16 märkis kontrollikoda, et komisjoni kontroll rahvamajanduse kogutulu andmete osas oli endiselt ebapiisav (1). | Rahvamajanduse kogutulu komitee arutas seda küsimust 2006. aasta juulis ning komisjon otsustas kaaluda valdkondade määratlemist, mis võimaldaksid otsesemat kontrolli rahvamajanduse kogutulu küsimustike aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle (2). 2006. aastal siiski sellist lähenemisviisi ei rakendatud ja komisjoni vastuses punktile 4.16 märgiti, et komisjon jätkab kontrollkäike liikmesriikidesse alles pärast uute andmestike ilmumist ja analüüsimist 2008. aastal. | Komisjon peab 2007. aastal läbi viima rohkem rahvamajanduse kogutulu andmestike ja küsimustike otsekontrolle. | Pärast 2001. aasta andmikel põhineva täieliku kontrollkäikude vooru lõpuleviimist paluti liikmesriikidel esitada 2006. aasta lõpuks uued andmikud, milles oleksid arvesse võetud hiljutisi suuremaid muudatusi nende rahvamajanduse arvepidamises. Enamik andmestikke edastati 2006. aasta detsembris. Mõned saabuvad 2007. aastal. Seetõttu ei saanud 2006. aastal nende andmestike alusel teha ühtki kontrollkäiku.


  Komisjon jätkab 2007. aastal, pärast uute andmestike analüüsi, oma kontrollkäike liikmesriikidesse ning sooritab kontrollikoja osutatud tähenduses otseseid kontrollimisi valitud valdkondades, võttes arvesse vahendite piiratust nii komisjonis kui ka liikmesriikides. Komisjon jätkab kontrollikoja teavitamist oma tegevusest selles valdkonnas. |
| Rahvamajanduse kogutulu omavahend: täitmata reservatsioonide finantsmõju |
| Eriaruande nr 17/2000 punktis 91 märkis kontrollikoda, et komisjonile on ülimalt tähtis esitada oma rahvamajanduse kogutoodangu reservatsioonide mõju arvulisel kujul. | Kuna reservatsioonide finantsmõju on harva lihtne hinnata, soovitas kontrollikoda 2006. aasta auditi käigus lisada raamatupidamisaruandesse teatise, milles selgitatakse raamatupidamisaruandes kasutatavat reservatsioonide mehhanismi, et teavitada lugejat käibemaksu omavahendi arvandmetega seonduvast ebamäärasusest. Komisjon aktsepteeris seda soovitust ja vastav teatis lisati 2006. aasta raamatupidamisaruandele. | Puudub. | |

Kontrollikoja tähelepanekud

Olukord 2006. aastal

Kas edasised meetmed on vajalikud

Komisjoni vastus

Traditsioonilised omavahendid: Põllumajanduse tariifikvoodid

2003. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.16 märgiti, et osa kvoote võimaldab paljudel importijatel, kes kõik on seotud ühe peaettevõtjaga, taotleda eraldi litsentsi, mis tagab neile maksimaalse kvoodieralduse.

Kontrollikoja audit näitas, et 2006. aastal esitasid mitmed ühe peaettevõtjaga seotud importijad eraldi litsentsitaotlused.

See pärsib konkurentsi ning asetab komisjoni ja liikmesriikide haldustalituste õlgadele raske koorma.

Kuigi komisjon on võtnud meetmed menetlusraamistiku parandamiseks komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (jõustus 1. jaanuaril 2007) kaudu, ei käsitle need probleemi täiel määral. Kontrollikoda on arvamusel, et komisjon peab rakendama täiendavad meetmed, mis takistaksid ühe peaettevõtjaga seotud importijatel esitamast mitut taotlust ühe perioodi kohta.

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, täiustatud ja ühtlustatud litsentside taotlemist käsitlevaid sätteid, eesmärgiga vältida taotluste esitamist ettevõtjate poolt, kes ei ole seotud asjaomase sektori väliskaubandusega. Kõnealuse määruse artikli 5 kohaselt peab ettevõtja esitama tõendid selle kohta, et ta tegeleb kauplemisega kolmandate riikidega asjaomases sektoris. Need sätted kehtivad ka tütarettevõtjate kohta, kui nood täidavad eelnimetatud nõudeid.

Paralleelselt on komisjoni talitused tegelenud määruste sätete ajakohastamise ja ühtlustamisega, avades imporditariifikvoote erinevates turuorganisatsioonides. Selle tulemusi hinnatakse eelolevatel kuudel. Vajadusel kaalutakse selles kontekstis edasisi meetmeid.

Komisjoni ja Saksamaa vahel jätkuvalt arutluse all olevad potentsiaalsed maksed

2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.23 märkis kontrollikoda, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.

2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse.

2006. aastal oli ikka veel arutluse all 22,7 miljoni suurune lõppsumma.

Saksamaa peab esitama nõutava tõendusmaterjali, et komisjonil oleks võimalik juhtum lahendada.

Komisjon sai Saksamaalt täiendavaid selgitusi ja tõendeid, mis selgitavad rahuldavalt peaaegu kõiki tehtud parandusi. Ülejäänu osas toimub täiendav kontrollimine.

Käibemaksu omavahend: täitmata reservatsioonide finantsmõju

2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.14 märkis kontrollikoda, et täitmata reservatsioonide finantsmõju oli arvuliselt väljendamata, ja soovitas komisjonil võimaluse korral nimetatud reservatsioonide mõju hinnata.

Kuna reservatsioonide finantsmõju on harva lihtne hinnata, soovitas kontrollikoda 2006. aasta auditi käigus lisada raamatupidamisaruandesse teatise, milles selgitatakse raamatupidamisaruandes kasutatavat reservatsioonide mehhanismi, et teavitada lugejat käibemaksu omavahendi arvandmetega seonduvast ebamäärasusest. Komisjon aktsepteeris seda soovitust ja vastav teatis lisati 2006. aasta raamatupidamisaruandele.

Puudub.

Et vähendada selgelt minimaalse finantsmõjuga reservatsioonide arvu, tuletab komisjon liikmesriikidele meelde, et nad võivad taotleda luba kas mitte teatavaid tehinguid arvesse võtta või kasutada ligikaudseid andmeid juhul, kui täpne arvutus põhjustaks tõenäoliselt põhjendamatut halduskoormust võrreldes mõjuga käibemaksu arvestusbaasile.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: kvaliteediaruanded

2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.17 märkis kontrollikoda, et 2005. aasta kvaliteediaruannetes puudus endiselt aruandlus liikmesriikide poolt läbiviidud rahvamajanduse kogutulu ja selle osade kvaliteediuuringute tulemuste kohta.

2006. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitas, et pärast 3. juulil 2006 toimunud rahvamajanduse kogutulu komitee arutelu käsitleti liikmesriikides (välja arvatud kahel juhul) seda küsimust.

Komisjon peaks tagama, et eranditult kõik liikmesriigid esitaksid nõutava teabe.

Komisjon jätkab jõupingutusi tagamaks, et kõik liikmesriigid täidavad selle rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruannete kohta käiva sätte nõudeid.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: otsekontroll

2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.35 ning samuti 2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.16 märkis kontrollikoda, et komisjoni kontroll rahvamajanduse kogutulu andmete osas oli endiselt ebapiisav (1).

Rahvamajanduse kogutulu komitee arutas seda küsimust 2006. aasta juulis ning komisjon otsustas kaaluda valdkondade määratlemist, mis võimaldaksid otsesemat kontrolli rahvamajanduse kogutulu küsimustike aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle (2). 2006. aastal siiski sellist lähenemisviisi ei rakendatud ja komisjoni vastuses punktile 4.16 märgiti, et komisjon jätkab kontrollkäike liikmesriikidesse alles pärast uute andmestike ilmumist ja analüüsimist 2008. aastal.

Komisjon peab 2007. aastal läbi viima rohkem rahvamajanduse kogutulu andmestike ja küsimustike otsekontrolle.

Pärast 2001. aasta andmikel põhineva täieliku kontrollkäikude vooru lõpuleviimist paluti liikmesriikidel esitada 2006. aasta lõpuks uued andmikud, milles oleksid arvesse võetud hiljutisi suuremaid muudatusi nende rahvamajanduse arvepidamises. Enamik andmestikke edastati 2006. aasta detsembris. Mõned saabuvad 2007. aastal. Seetõttu ei saanud 2006. aastal nende andmestike alusel teha ühtki kontrollkäiku.

Komisjon jätkab 2007. aastal, pärast uute andmestike analüüsi, oma kontrollkäike liikmesriikidesse ning sooritab kontrollikoja osutatud tähenduses otseseid kontrollimisi valitud valdkondades, võttes arvesse vahendite piiratust nii komisjonis kui ka liikmesriikides. Komisjon jätkab kontrollikoja teavitamist oma tegevusest selles valdkonnas.

Rahvamajanduse kogutulu omavahend: täitmata reservatsioonide finantsmõju

Eriaruande nr 17/2000 punktis 91 märkis kontrollikoda, et komisjonile on ülimalt tähtis esitada oma rahvamajanduse kogutoodangu reservatsioonide mõju arvulisel kujul.

Kuna reservatsioonide finantsmõju on harva lihtne hinnata, soovitas kontrollikoda 2006. aasta auditi käigus lisada raamatupidamisaruandesse teatise, milles selgitatakse raamatupidamisaruandes kasutatavat reservatsioonide mehhanismi, et teavitada lugejat käibemaksu omavahendi arvandmetega seonduvast ebamäärasusest. Komisjon aktsepteeris seda soovitust ja vastav teatis lisati 2006. aasta raamatupidamisaruandele.

Puudub.

---

(1)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artiklis 5 sätestatakse, et komisjon kontrollib liikmesriikide poolt rahvamajanduse kogutulu arvutamiseks kasutatavaid allikaid ja meetodeid, eelkõige seoses võrreldavuse, usaldusväärsuse ja ammendavusega.

(2)  Iga liikmesriik esitab rahvamajanduse kogutulu küsimustiku, mis sisaldab rahvamajanduse kogutulu kogusumma ja selle komponentide arvandmeid.

5. PEATÜKK

Ühine põllumajanduspoliitika

SISUKORD

| 5.1–5.5 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Olukord Kreekas |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Otsemaksete kava (SPS) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Ühtne pindalatoetuse kava (SAPS) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Maaelu arendamine |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Tagatisrahastu kulutused |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend (TRDI) |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Eksporditoetused |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Eelnevate tähelepanekute järelaudit |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Mittevastavate maksete sissenõudmine |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Oliiviõli |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Eriaruanded |
| --- | --- |

5.85

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit Tagatisfondist põllumajanduse ja maaelu arendamisele tehtud kulutuste kohta, mis moodustasid 2006. aastal 49 799 miljonit eurot (2005: 48 466 miljonit eurot (1)) (vt täpsemalt
  diagramm 5.1
  ). EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel. See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, era-äriühingud, kauplejad, avalik-õiguslike üksuste ühendused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja auditit Tagatisfondist põllumajanduse ja maaelu arendamisele tehtud kulutuste kohta, mis moodustasid 2006. aastal 49 799 miljonit eurot (2005: 48 466 miljonit eurot (1)) (vt täpsemalt
  diagramm 5.1
  ). EÜ asutamislepingu alusel kannab Euroopa Komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel. See tähendab, et lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjad, era-äriühingud, kauplejad, avalik-õiguslike üksuste ühendused) teevad makseid liikmesriikide poolt kinnitatud makseasutused. Komisjon haldab vahetult vähem kui 1 % kulutustest.

Image

| 5.2. | Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi: |
| --- | --- |

5.2.

Liikmesriikide deklareeritud kulutused peavad läbima mitu kontrollisüsteemi:

| a) | põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kohaselt (3); |
| --- | --- |

a)

põllumajandustootjate taotluste nõuetekohasuse kontroll ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kohaselt (3);

| b) | sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll; |
| --- | --- |

b)

sektoripõhine, nt oliiviõlisektori või maaelu arendamise valdkonna kontroll;

| c) | põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (4); |
| --- | --- |

c)

põllumajanduskaupade subsideeritud ekspordi füüsiline kontroll (4);

| d) | äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (5); |
| --- | --- |

d)

äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (5);

| e) | kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused). |
| --- | --- |

e)

kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, mille käigus raamatupidamise aastaaruannete täielikkuse ja õigsuse kontrollimisel (finantsotsus) hõlmatakse kõik deklareeritud kulutused ning mitmeaastase menetluse raames kontrollitakse kulutuste seaduslikkust ja korrektsust (vastavusotsused).

5.3.

| 5.3. | Et saada kindlust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja kontrollis 30 makseasutuse (mis vastutasid kokku 68 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt
  tabel 5.1
  ). |
| --- | --- |

Et saada kindlust ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, auditeeris kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja kontrollis 30 makseasutuse (mis vastutasid kokku 68 % ÜPP kulutuste eest) kulutustest koostatud juhuslikku maksevalimit (vt
  tabel 5.1
  ).

Tabel 5.1 – Makseasutused 2006. aastal deklareeritud kulutuste järgi

| Nr | Liikmesriik | Makseasutus | Deklareeritud summa milj. eurodes (6) | % kogusummast | Märkustega tõend (7) | Otsusest välja jäetud (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prantsusmaa | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Itaalia | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Kreeka | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Ühendkuningriik | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Poola | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Hispaania | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Iirimaa | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Prantsusmaa | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Saksamaa | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Taani | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Prantsusmaa | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Hispaania | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Saksamaa | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Ungari | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugal | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Soome | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Ühendkuningriik | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Hispaania | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Itaalia | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Itaalia | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Hispaania | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgia | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Saksamaa | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Saksamaa | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Leedu | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Saksamaa | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgia | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Saksamaa | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Hispaania | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| DAS 2006 läbinud | Vahesumma | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Austria | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Prantsusmaa | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Hispaania | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Prantsusmaa | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Rootsi | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Hispaania | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Itaalia | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Saksamaa | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Tšehhi Vabariik | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Saksamaa | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Madalmaad | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Prantsusmaa | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Saksamaa | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Saksamaa | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Itaalia | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Madalmaad | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Saksamaa | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Ühendkuningriik | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Hispaania | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Ühendkuningriik | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgia | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovakkia | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Saksamaa | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Madalmaad | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Itaalia | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Prantsusmaa | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Saksamaa | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Poola | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Hispaania | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Sloveenia | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Prantsusmaa | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Hispaania | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Läti | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Hispaania | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Itaalia | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Prantsusmaa | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Prantsusmaa | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Hispaania | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Itaalia | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Hispaania | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Hispaania | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Eesti | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Prantsusmaa | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Madalmaad | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Prantsusmaa | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugal | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Hispaania | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Madalmaad | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Prantsusmaa | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Küpros | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luksemburg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Hispaania | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Hispaania | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Madalmaad | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Austria | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Hispaania | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Saksamaa | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Ühendkuningriik | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Saksamaa | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Itaalia | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Prantsusmaa | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Saksamaa | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Ühendkuningriik | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Saksamaa | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Hispaania | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Iirimaa | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Vahesumma | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Kokku | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta. |

Nr

Liikmesriik

Makseasutus

Deklareeritud summa milj. eurodes (6)

% kogusummast

Märkustega tõend (7)

Otsusest välja jäetud (8)

1

Prantsusmaa

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Itaalia

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Kreeka

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Ühendkuningriik

RPA

2 925,2

5,8

5

Poola

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Hispaania

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Iirimaa

DAF

1 723,3

3,4

8

Prantsusmaa

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Saksamaa

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Taani

DFFE

1 163,3

2,3

11

Prantsusmaa

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Hispaania

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Saksamaa

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Ungari

MVH

890,2

1,8

15

Portugal

INGA

879,8

1,8

×

16

Soome

MMM

824,4

1,6

17

Ühendkuningriik

SERAD

679,5

1,4

18

Hispaania

Aragón

560,2

1,1

19

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Itaalia

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Itaalia

AGREA

426,8

0,9

×

22

Hispaania

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgia

BIRB

393,5

0,8

24

Saksamaa

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Saksamaa

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Leedu

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Saksamaa

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgia

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Saksamaa

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Hispaania

Galicia

175,4

0,4

DAS 2006 läbinud

Vahesumma

34 013,8

68,0

31

Austria

AMA

1 234,6

2,5

32

Prantsusmaa

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Hispaania

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Prantsusmaa

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Rootsi

SJV

918,3

1,8

36

Hispaania

Extremadura

686,9

1,4

37

Itaalia

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Saksamaa

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Tšehhi Vabariik

SAIF

497,5

1,0

40

Saksamaa

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Madalmaad

PZ

447,4

0,9

42

Prantsusmaa

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Saksamaa

Brandenburg

443,7

0,9

44

Saksamaa

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Itaalia

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Madalmaad

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Saksamaa

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Ühendkuningriik

DARD

350,3

0,7

49

Hispaania

FEGA

333,8

0,7

50

Ühendkuningriik

NAW

333,5

0,7

51

Belgia

ALV

277,2

0,6

52

Slovakkia

APA

266,1

0,5

×

×

53

Saksamaa

Hessen

249,7

0,5

54

Madalmaad

HPA

233,5

0,5

55

Itaalia

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Prantsusmaa

AUP

208,1

0,4

×

57

Saksamaa

BLE

178,0

0,4

58

Poola

ARR

175,3

0,4

59

Hispaania

Valencia

174,6

0,3

60

Sloveenia

AAMRD

159,1

0,3

61

Prantsusmaa

FIRS

153,9

0,3

62

Hispaania

Navarra

137,1

0,3

63

Läti

RSS

136,6

0,3

64

Hispaania

Murcia

125,5

0,3

65

Itaalia

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Prantsusmaa

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Prantsusmaa

ONIVINS

108,6

0,2

68

Hispaania

Canarias

99,0

0,2

69

Itaalia

SAISA

91,4

0,2

70

Hispaania

Asturias

85,2

0,2

×

71

Hispaania

País Vasco

75,9

0,2

72

Eesti

PRIA

75,3

0,2

73

Prantsusmaa

ODEADOM

74,8

0,1

74

Madalmaad

PT

72,4

0,1

75

Prantsusmaa

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugal

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Hispaania

Madrid

58,4

0,1

78

Madalmaad

PVE

54,3

0,1

79

Prantsusmaa

ONILAIT

52,1

0,1

80

Küpros

CAPO

48,5

0,1

81

Luksemburg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Hispaania

La Rioja

45,9

0,1

83

Hispaania

Cantabria

44,2

0,1

84

Madalmaad

DLG

44,0

0,1

85

Austria

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Hispaania

Baleares

34,4

0,1

87

Saksamaa

Saarland

23,1

0,0

88

Ühendkuningriik

FC

18,5

0,0

89

Saksamaa

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Itaalia

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Prantsusmaa

OFIMER

8,9

0,0

93

Saksamaa

Hamburg

7,2

0,0

94

Ühendkuningriik

CCW

5,3

0,0

95

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Saksamaa

Bremen

3,6

0,0

97

Hispaania

FROM

2,4

0,0

98

Iirimaa

DCMNR

0,6

0,0

Vahesumma

16 033,4

32,0

Kokku

50 047,2

100,0

Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

| 5.4. | Lisaks analüüsis kontrollikoda ühtse otsemaksete kava (SPS) rakendamise süsteeme (vt punkt 5.15), mille kohaselt maksti abisaajatele 2006. aastal umbes 14 200 miljonit eurot (10). Kontrollikoda ei auditeerinud ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) süsteeme (vt punkt 5.40), kuna oli veel liiga vara hinnata eelmistel aastatel auditeeritud liikmesriikide edusamme. Sellele vaatamata viis kontrollikoda ka nendes liikmesriikides läbi otsekontrollid. |
| --- | --- |

5.4.

Lisaks analüüsis kontrollikoda ühtse otsemaksete kava (SPS) rakendamise süsteeme (vt punkt 5.15), mille kohaselt maksti abisaajatele 2006. aastal umbes 14 200 miljonit eurot (10). Kontrollikoda ei auditeerinud ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) süsteeme (vt punkt 5.40), kuna oli veel liiga vara hinnata eelmistel aastatel auditeeritud liikmesriikide edusamme. Sellele vaatamata viis kontrollikoda ka nendes liikmesriikides läbi otsekontrollid.

5.5.

| 5.5. | Võttes arvesse kahtlust maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle seoses kavadega, mis ei ole otseselt hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, viis kontrollikoda läbi oliiviõli tootmistoetuse (sh geoinfosüsteemi usaldusväärsus) (vt punkt 5.82) ja kuivatatud viinamarjade (vt punkt 5.12) eriauditid. |
| --- | --- |

Võttes arvesse kahtlust maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle seoses kavadega, mis ei ole otseselt hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, viis kontrollikoda läbi oliiviõli tootmistoetuse (sh geoinfosüsteemi usaldusväärsus) (vt punkt 5.82) ja kuivatatud viinamarjade (vt punkt 5.12) eriauditid.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

| 5.6. | IACS on ühtse otsemaksete kava (SPS) (vt punkt 5.15), ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (vt punkt 5.39), kõigi pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste põhiline haldus- ja kontrollivahend. See hõlmab peaaegu 70 % Tagatisfondi eelarvest. |
| --- | --- |

5.6.

IACS on ühtse otsemaksete kava (SPS) (vt punkt 5.15), ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) (vt punkt 5.39), kõigi pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste põhiline haldus- ja kontrollivahend. See hõlmab peaaegu 70 % Tagatisfondi eelarvest.

5.7.

| 5.7. | Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtse otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki/ühtede ja samade loomade eest kaks korda toetust saamast, ja kohapealsete kontrollide miinimummäär 5 %. |
| --- | --- |

Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtse otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki/ühtede ja samade loomade eest kaks korda toetust saamast, ja kohapealsete kontrollide miinimummäär 5 %.

5.8.

| 5.8. | Komisjonile makseasutuste poolt edastatud IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid kontrollikoja hinnangul peaksid need olema kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsus peaks olema kinnitatud. IACSi kontrollitulemused ei hõlma vigu, mis esinesid toetusõiguste arvutamisel, kuigi need mõjutavad tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust. Makseasutuste poolt kontrollide tulemusena avastatud vead parandatakse enne makse tegemist. |
| --- | --- |

Komisjonile makseasutuste poolt edastatud IACSi kontrollitulemustes käsitletakse põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid kontrollikoja hinnangul peaksid need olema kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsus peaks olema kinnitatud. IACSi kontrollitulemused ei hõlma vigu, mis esinesid toetusõiguste arvutamisel, kuigi need mõjutavad tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust. Makseasutuste poolt kontrollide tulemusena avastatud vead parandatakse enne makse tegemist.

| 5.8. | Selleks et süvendada kindlustunnet, mida annavad kontrollisüsteemi tõhususe kohta ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kontrollimistulemused, on komisjon järginud kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kinnitama ja kontrollima kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle. Komisjoni suuniste kohaselt peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 analüüsima kohapealsete kontrollide tulemusi ja kontrollistatistikat ning andma nende kohta aru. |
| --- | --- |

5.8.

Selleks et süvendada kindlustunnet, mida annavad kontrollisüsteemi tõhususe kohta ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kontrollimistulemused, on komisjon järginud kontrollikoja soovitusi, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kinnitama ja kontrollima kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle. Komisjoni suuniste kohaselt peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 analüüsima kohapealsete kontrollide tulemusi ja kontrollistatistikat ning andma nende kohta aru.

| 5.9. | Vastavalt statistikale (vt
  tabel 5.2
  ja
  diagramm 5.2
  ) sisaldas vigu kõigi liikmesriikide peale kokku 28,9 % (võrreldes 40 % eelmisel aastal) 2005. aastal kontrollitud pindalatoetuse taotlustest, mille alusel tehti maksed 2006. aastal. See veamäär moodustab 1,4 % makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas langes veamäär 2,0 %-lt 2004. aastal 1,2 %-le 2005. aastal. Langus on seotud ühtse otsemaksete kava rakendamisega kümnes EL-15 riigis, (11) kus veamäär on langenud 0,7 %-le. Ülejäänud viies EL-15 riigis ja uutes liikmesriikides on veamäär endiselt 1,8 %. |
| --- | --- |

5.9.

Vastavalt statistikale (vt
  tabel 5.2
  ja
  diagramm 5.2
  ) sisaldas vigu kõigi liikmesriikide peale kokku 28,9 % (võrreldes 40 % eelmisel aastal) 2005. aastal kontrollitud pindalatoetuse taotlustest, mille alusel tehti maksed 2006. aastal. See veamäär moodustab 1,4 % makseasutuste poolt kontrollitud pindalast. EL-15 osas langes veamäär 2,0 %-lt 2004. aastal 1,2 %-le 2005. aastal. Langus on seotud ühtse otsemaksete kava rakendamisega kümnes EL-15 riigis, (11) kus veamäär on langenud 0,7 %-le. Ülejäänud viies EL-15 riigis ja uutes liikmesriikides on veamäär endiselt 1,8 %.

| 5.10. | Nendes 10 liikmesriigis, kes ei sidunud kõiki või osa loomapidamistoetusi toodanguga, alanes kontrollimisele kuuluvate loomade arv sõltuvalt toetuskavast 35 % kuni 67 % võrra ja ka veamäär langes märkimisväärselt. Ammlehmatoetuse (vt
  tabel 5.3
  ja
  diagramm 5.3
  ) osas, mis on kõige suurem toetuskava, leidsid liikmesriigid, et 0,7 % taotlustes deklareeritud loomadest kas ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (1,56 % 2004. aastal). Loomaliha eritoetuse osas oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 1,23 % (2,53 % 2004. aastal) ning lamba- ja kitsetoetuste osas langes vastav määr 3,6 %-le (6,3 % 2004. aastal). |
| --- | --- |

5.10.

Nendes 10 liikmesriigis, kes ei sidunud kõiki või osa loomapidamistoetusi toodanguga, alanes kontrollimisele kuuluvate loomade arv sõltuvalt toetuskavast 35 % kuni 67 % võrra ja ka veamäär langes märkimisväärselt. Ammlehmatoetuse (vt
  tabel 5.3
  ja
  diagramm 5.3
  ) osas, mis on kõige suurem toetuskava, leidsid liikmesriigid, et 0,7 % taotlustes deklareeritud loomadest kas ei eksisteerinud või ei olnud abikõlblikud (1,56 % 2004. aastal). Loomaliha eritoetuse osas oli puuduvate või abikõlbmatute loomade osakaal 1,23 % (2,53 % 2004. aastal) ning lamba- ja kitsetoetuste osas langes vastav määr 3,6 %-le (6,3 % 2004. aastal).

| 5.9–5.10. | Komisjon tahaks rõhutada positiivset suundumust, mille tulemusena taotlustes on vähenenud vead, ning pindala ja loomade üledeklareerimine, ning peab seda ühise põllumajanduspoliitika hiljutiste reformide väga soodsaks mõjuks. |
| --- | --- |

5.9–5.10.

Komisjon tahaks rõhutada positiivset suundumust, mille tulemusena taotlustes on vähenenud vead, ning pindala ja loomade üledeklareerimine, ning peab seda ühise põllumajanduspoliitika hiljutiste reformide väga soodsaks mõjuks.

Tabel 5.2 — Pindalatoetused, söödamaad ja teised põllukultuurid — kohapeal kontrollitud taotlused 2005. aastal (2006. makseaasta)

| Liikmesriigid | Esitatud taotlused | Kontrollitud taotlused | Vigadega taotlused | Juhuslikult kontrollimiseks valitud taotlused | Juhuslikult kontrollimiseks valitud vigadega taotlused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arv | Pindala (ha) | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % | Arv | % | Pindala (ha) | % | Arv | % | Pindala (ha) | % |
| Belgia | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Taani | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Saksamaa | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Iirimaa | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Itaalia | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luksemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Austria | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugal | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Rootsi | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Ühendkuningriik | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| 2005 kokku EL-10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| 2004 kokku EL-10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Kreeka | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Hispaania | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Prantsusmaa | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Madalmaad | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Soome | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Sloveenia | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| 2005 kokku EL-7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| 2005 kokku EL-17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| 2004 kokku EL-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| 2003 kokku EL-15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| 2002 kokku EL-15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Tšehhi Vabariik | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Eesti | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Küpros | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Läti | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Leedu | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Ungari | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Poola | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovakkia | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| 2005 kokku EL-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| 2004 kokku EL-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| 2005 kokku EL-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| 2004 kokku EL-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| NB 1: Kaugseires kasutatakse IACSi taotluste kontrollimiseks satelliit- või aerofotosid.

  NB 2: Aastal N tehtud kontrollid on seotud aastal N+1 tehtud maksetega.

  Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.
  Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne. |

Liikmesriigid

Esitatud taotlused

Kontrollitud taotlused

Vigadega taotlused

Juhuslikult kontrollimiseks valitud taotlused

Juhuslikult kontrollimiseks valitud vigadega taotlused

Arv

Pindala (ha)

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Arv

%

Pindala (ha)

%

Arv

%

Pindala (ha)

%

Belgia

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Taani

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Saksamaa

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Iirimaa

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Itaalia

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luksemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Austria

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugal

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Rootsi

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Ühendkuningriik

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

2005 kokku EL-10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

2004 kokku EL-10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Kreeka

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Hispaania

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Prantsusmaa

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Madalmaad

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Soome

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Sloveenia

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

2005 kokku EL-7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

2005 kokku EL-17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

2004 kokku EL-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

2003 kokku EL-15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

2002 kokku EL-15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Tšehhi Vabariik

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Eesti

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Küpros

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Läti

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Leedu

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Ungari

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Poola

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovakkia

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

2005 kokku EL-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

2004 kokku EL-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

2005 kokku EL-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

2004 kokku EL-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

NB 1: Kaugseires kasutatakse IACSi taotluste kontrollimiseks satelliit- või aerofotosid.

NB 2: Aastal N tehtud kontrollid on seotud aastal N+1 tehtud maksetega.

Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne.

Image

Tabel 5.3 — Ammlehmatoetuste IACSi kontrollid — 2005. a. läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemused (2006. makseaasta)

| Liikmesriigid | Loomade koguarv | Loomad, mille eest toetuse maksmisest osaliselt keelduti | Loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti | Kontrollitud loomad
  (juhusliku valiku alusel) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taotlustega hõlmatud | Kontrollitud | % | Arv | % taotlustega hõlmatud loomade koguarvust | Arv | % taotlustega hõlmatud loomade koguarvust | Arv | % kontrollitud loomade koguarvust | % taotlustega hõlmatud loomade koguarvus | Osaliselt tagasi lükatud | % osaliselt tagasi lükatutest | Tagasi lükatud | % tagasi lükatutest |
| Belgia | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Kreeka | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Hispaania | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Prantsusmaa | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Madalmaad | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Austria | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugal | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Soome | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Sloveenia | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EL-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.
  Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne. |

Liikmesriigid

Loomade koguarv

Loomad, mille eest toetuse maksmisest osaliselt keelduti

Loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti

Kontrollitud loomad

(juhusliku valiku alusel)

Taotlustega hõlmatud

Kontrollitud

%

Arv

% taotlustega hõlmatud loomade koguarvust

Arv

% taotlustega hõlmatud loomade koguarvust

Arv

% kontrollitud loomade koguarvust

% taotlustega hõlmatud loomade koguarvus

Osaliselt tagasi lükatud

% osaliselt tagasi lükatutest

Tagasi lükatud

% tagasi lükatutest

Belgia

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Kreeka

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Hispaania

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Prantsusmaa

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Madalmaad

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Austria

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugal

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Soome

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Sloveenia

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EL-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne.

Image

Olukord Kreekas

| 5.11. | Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada 2006. aastal peamisi kontrolle: taotluste käsitlemine, kontrollimenetlused, loomade andmebaasi ühtsus ja maatükkide identifitseerimise süsteem. Nendes mitterahuldavates kontrollimistingimustes makstakse põllumajandustootjatele aastas umbes 850 miljonit eurot. Komisjon on aastatel 1996–2005 teinud korrektsioone 479 miljoni euro väärtuses, mis on võrdne ligikaudu 6 % deklareeritud kulutustega. Korrektsioone on tehtud ka kuivatatud viinamarjade osas. |
| --- | --- |

5.11.

Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada 2006. aastal peamisi kontrolle: taotluste käsitlemine, kontrollimenetlused, loomade andmebaasi ühtsus ja maatükkide identifitseerimise süsteem. Nendes mitterahuldavates kontrollimistingimustes makstakse põllumajandustootjatele aastas umbes 850 miljonit eurot. Komisjon on aastatel 1996–2005 teinud korrektsioone 479 miljoni euro väärtuses, mis on võrdne ligikaudu 6 % deklareeritud kulutustega. Korrektsioone on tehtud ka kuivatatud viinamarjade osas.

| 5.11. | Eelarveaasta 2006 (taotlemisaasta 2005) puhul kinnitavad auditid endiselt suuri vajakajäämisi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi võtmeelementide toimimises Kreekas (nt taotlemismenetlus, kohapealsete kontrollide kvaliteet, loomi käsitlevate andmebaaside kvaliteet ja eelkõige maatükkide identifitseerimise süsteem). |
| --- | --- |

5.11.

Eelarveaasta 2006 (taotlemisaasta 2005) puhul kinnitavad auditid endiselt suuri vajakajäämisi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi võtmeelementide toimimises Kreekas (nt taotlemismenetlus, kohapealsete kontrollide kvaliteet, loomi käsitlevate andmebaaside kvaliteet ja eelkõige maatükkide identifitseerimise süsteem).

Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks jätkab komisjon intensiivset auditeerimisprogrammi ja kohaldab Kreeka puhul vajaduse korral finantskorrektsioone.

Lisaks teostab komisjon hoolikat järelevalvet Kreeka tegevuskava üle, mille Kreeka ametiasutused koostasid eeltoodud vajakajäämiste likvideerimiseks komisjoni selgesõnalisel nõudmisel ja tihedas koostöös komisjoniga. Tegevuskavas on erinevate meetmete võtmiseks määratud täpsed tähtajad ning esimesed tulemused peaks kajastuma eelarveaastal 2007 (taotlemisaasta 2006).

| 5.12. | Kuivatatud viinamarjade toetuskava kohaselt peavad põllumajandustootjad tootma teatud miinimumkoguse kuivatatud viinamarju hektari kohta (st nad peavad täitma miinimumnõuded). Peaaegu kogu toetus (umbes 115 miljonit eurot aastas) makstakse Kreekas. |
| --- | --- |

5.12.

Kuivatatud viinamarjade toetuskava kohaselt peavad põllumajandustootjad tootma teatud miinimumkoguse kuivatatud viinamarju hektari kohta (st nad peavad täitma miinimumnõuded). Peaaegu kogu toetus (umbes 115 miljonit eurot aastas) makstakse Kreekas.

5.13.

| 5.13. | Kontrollikoja viimastel aastatel kinnitava avalduse raames läbi viidud auditite ja 2006. aasta eriauditiga on tõestatud, et 1999. aastast alates on Kreeka ametiasutused valesti rakendanud vähendatud toodangu koguse miinimumnõudeid nii sultanadele kui ka korintitele, mis katavad suurt osa kuivatatud viinamarjade kasvualadest. Vaid 2002/03. aastal, mil ilmastikuolud mõjutasid suurt osa Kreekast, põhinesid miinimumkogused kindlustusettevõtete kahjuhinnangutel ja olid tänu sellele nõuetekohased. Teistel aastatel otsustasid koguste vähendamise loodusõnnetustega mitteseotud põhjustel siseriiklikud ametiasutused (15). Seetõttu maksti toetust kasvatajatele, kes ei täitnud miinimumkoguse nõuet (eriti sultanade puhul — ligikaudu 50 % kogutoodangust) ja kelle toodangut ei mõjutanud loodusõnnetus. |
| --- | --- |

Kontrollikoja viimastel aastatel kinnitava avalduse raames läbi viidud auditite ja 2006. aasta eriauditiga on tõestatud, et 1999. aastast alates on Kreeka ametiasutused valesti rakendanud vähendatud toodangu koguse miinimumnõudeid nii sultanadele kui ka korintitele, mis katavad suurt osa kuivatatud viinamarjade kasvualadest. Vaid 2002/03. aastal, mil ilmastikuolud mõjutasid suurt osa Kreekast, põhinesid miinimumkogused kindlustusettevõtete kahjuhinnangutel ja olid tänu sellele nõuetekohased. Teistel aastatel otsustasid koguste vähendamise loodusõnnetustega mitteseotud põhjustel siseriiklikud ametiasutused (15). Seetõttu maksti toetust kasvatajatele, kes ei täitnud miinimumkoguse nõuet (eriti sultanade puhul — ligikaudu 50 % kogutoodangust) ja kelle toodangut ei mõjutanud loodusõnnetus.

| 5.13. | Komisjon on viimaste aastate jooksul korraldanud Kreekas mitu kuivatatud viinamarjade kava kontrollimist ning on eespool kirjeldatud arengust teadlik. Viimastel aastatel on Kreeka ametiasutused teinud üldisi erandeid, vähendades kohustuslikke tootmiskoguseid võrdsel määral kogu Kreekas, õigustades seda üleriigiliste katastroofide ja vähemal määral ka muude põhjustega. |
| --- | --- |

5.13.

Komisjon on viimaste aastate jooksul korraldanud Kreekas mitu kuivatatud viinamarjade kava kontrollimist ning on eespool kirjeldatud arengust teadlik. Viimastel aastatel on Kreeka ametiasutused teinud üldisi erandeid, vähendades kohustuslikke tootmiskoguseid võrdsel määral kogu Kreekas, õigustades seda üleriigiliste katastroofide ja vähemal määral ka muude põhjustega.

Komisjoni arvates ei ole see kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja kohapealsete kontrollide tulemusena on käimas vastavusmenetlused.

| 5.14. | Komisjon on teinud perioodi 1997–2002 osas ühtse määraga finantskorrektsioone (40 miljonit eurot). Sellele perioodile järgnevate aastate osas ei ole korrektsioonide kohta veel ettepanekut tehtud ja komisjon ei ole välja selgitanud abikõlbmatute maksete määra, mis sultanade puhul võib olla märkimisväärne. |
| --- | --- |

5.14.

Komisjon on teinud perioodi 1997–2002 osas ühtse määraga finantskorrektsioone (40 miljonit eurot). Sellele perioodile järgnevate aastate osas ei ole korrektsioonide kohta veel ettepanekut tehtud ja komisjon ei ole välja selgitanud abikõlbmatute maksete määra, mis sultanade puhul võib olla märkimisväärne.

| 5.14. | Ülejäänud aastaid käsitlevad vastavusmenetlused on käimas ja kuna need lõimitakse ühtsesse otsemaksete kavasse alates 2008. aastast, kavandab komisjon finantskorrektsioone kahes osas — üks neist hõlmab aastaid, mida ei ole veel korrigeeritud (st 2003–2005), ja ülejäänud aja suhtes rakendatakse vajaduse korral teist osa, lähtudes eelkõige asjaolust, et erandeid miinimumsaagise nõudest ei ole viimastel aastatel kooskõlas ühenduse õigusega ilmselt tehtud. |
| --- | --- |

5.14.

Ülejäänud aastaid käsitlevad vastavusmenetlused on käimas ja kuna need lõimitakse ühtsesse otsemaksete kavasse alates 2008. aastast, kavandab komisjon finantskorrektsioone kahes osas — üks neist hõlmab aastaid, mida ei ole veel korrigeeritud (st 2003–2005), ja ülejäänud aja suhtes rakendatakse vajaduse korral teist osa, lähtudes eelkõige asjaolust, et erandeid miinimumsaagise nõudest ei ole viimastel aastatel kooskõlas ühenduse õigusega ilmselt tehtud.

Otsemaksete kava (SPS)

Mis see on ja kuidas seda rakendatakse?

| 5.15. | Otsemaksete kava raames ei maksta põllumajandustootjatele selle alusel, mida nad toodavad või kui palju loomi neil on (16). Selle asemel peavad nad täitma järgmised nõudmised toetuse saamiseks täiel määral: |
| --- | --- |

5.15.

Otsemaksete kava raames ei maksta põllumajandustootjatele selle alusel, mida nad toodavad või kui palju loomi neil on (16). Selle asemel peavad nad täitma järgmised nõudmised toetuse saamiseks täiel määral:

| a) | esitama toetuse taotluse esimeseks aastaks (ja samal aastal makse taotluse) ning abikõlblike hektarite deklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

esitama toetuse taotluse esimeseks aastaks (ja samal aastal makse taotluse) ning abikõlblike hektarite deklaratsiooni;

| b) | esitama pärast toetuste kindlaks määramist ühtse taotluse, kus deklareeritakse hektarite arv ja tuuakse välja põllumajandustoetuseks abikõlblike hektarite arv; |
| --- | --- |

b)

esitama pärast toetuste kindlaks määramist ühtse taotluse, kus deklareeritakse hektarite arv ja tuuakse välja põllumajandustoetuseks abikõlblike hektarite arv;

| c) | põllumajandustootja peab hoidma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ja täitma rea keskkonnaalaseid nõudeid. |
| --- | --- |

c)

põllumajandustootja peab hoidma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ja täitma rea keskkonnaalaseid nõudeid.

5.16.

| 5.16. | Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused (17). Siseriiklikud ametiasutused valivad ühe ELi õigusaktidega sätestatud mudelitest (vt
  tabel 5.4
  ) ja arvutavad põllumajandustootja toetusõiguste arvu ja väärtuse. Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama ühtlase määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja ühtlase määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult ühtlase määraga. |
| --- | --- |

Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused (17). Siseriiklikud ametiasutused valivad ühe ELi õigusaktidega sätestatud mudelitest (vt
  tabel 5.4
  ) ja arvutavad põllumajandustootja toetusõiguste arvu ja väärtuse. Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama ühtlase määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja ühtlase määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult ühtlase määraga.

| 5.16. | Ühtse otsemaksete kava kohaselt lubatakse liikmesriikidel luua otsetoetuste kava suures osas oma erivajaduste ja soovide järgi. See kehtib põhimudeli valiku kohta, kusjuures piirkondlik mudel loodi võimalusena, mis lubaks erandeid ajaloolisest mudelist, ja valitud mudeli rakendamise erieeskirjade kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

5.16.

Ühtse otsemaksete kava kohaselt lubatakse liikmesriikidel luua otsetoetuste kava suures osas oma erivajaduste ja soovide järgi. See kehtib põhimudeli valiku kohta, kusjuures piirkondlik mudel loodi võimalusena, mis lubaks erandeid ajaloolisest mudelist, ja valitud mudeli rakendamise erieeskirjade kehtestamise kohta.

Tabel 5.4 – Rakendatavad ühtse otsemaksete kava mudelid auditeeritud liikmesriigi järgi

| Liikmesriik | Rakendatav mudel | ELi otsemaksete saajad 2004. taotlemisaasta (18) | 2005. aastal esitatud SPS taotlused (19) | Aasta 2005 %-na aastast 2004 (ümardatud) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arv | Pindala
  (1 000 ha) | Arv (20) | Pindala
  (1 000 ha) (21) | Arv
  (%) | Pindala (%) |
| Taani | Dünaamiline hübriidmudel | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Saksamaa | Dünaamiline hübriidmudel | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luksemburg | Staatiline hübriidmudel | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Rootsi | Staatiline hübriidmudel | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Ühendkuningriik |
| Ühendkuningriik – Inglismaa | Dünaamiline hübriidmudel | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| Ühendkuningriik – Šotimaa | Ajalooline mudel | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| Ühendkuningriik – Wales | Ajalooline mudel | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa | Staatiline hübriidmudel | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Kokku | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Liikmesriik

Rakendatav mudel

ELi otsemaksete saajad 2004. taotlemisaasta (18)

2005. aastal esitatud SPS taotlused (19)

Aasta 2005 %-na aastast 2004 (ümardatud)

Arv

Pindala

(1 000 ha)

Arv (20)

Pindala

(1 000 ha) (21)

Arv

(%)

Pindala (%)

Taani

Dünaamiline hübriidmudel

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Saksamaa

Dünaamiline hübriidmudel

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luksemburg

Staatiline hübriidmudel

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Rootsi

Staatiline hübriidmudel

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik – Inglismaa

Dünaamiline hübriidmudel

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

Ühendkuningriik – Šotimaa

Ajalooline mudel

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

Ühendkuningriik – Wales

Ajalooline mudel

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa

Staatiline hübriidmudel

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Kokku

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | Liikmesriikidel on kohustus luua riiklik reserv, (22) millest määratakse toetusõigusi uutele, eriolukorras ja ümberkorraldustest või arenguprogrammidest mõjutatud põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

5.17.

Liikmesriikidel on kohustus luua riiklik reserv, (22) millest määratakse toetusõigusi uutele, eriolukorras ja ümberkorraldustest või arenguprogrammidest mõjutatud põllumajandustootjatele.

Auditi eesmärgid

| 5.18. | Kontrollikoda auditeeris toetusõiguste kehtestamise süsteeme nendes 10 liikmesriigis, (23) kes rakendasid otsemaksete kava 2005. aastal (maksed 2006. aastal, maksimaalne toetuste summa 15 088 miljonit eurot, (24) 27 % põllumajandusvaldkonna kogukuludest) (25). |
| --- | --- |

5.18.

Kontrollikoda auditeeris toetusõiguste kehtestamise süsteeme nendes 10 liikmesriigis, (23) kes rakendasid otsemaksete kava 2005. aastal (maksed 2006. aastal, maksimaalne toetuste summa 15 088 miljonit eurot, (24) 27 % põllumajandusvaldkonna kogukuludest) (25).

Auditi eesmärk oli hinnata, kas:

| a) | liikmesriikides vastu võetud siseriiklikud normid on vastavuses ELi õigusaktidega ja toetusõigusi on õigesti arvutatud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides vastu võetud siseriiklikud normid on vastavuses ELi õigusaktidega ja toetusõigusi on õigesti arvutatud;

| b) | liikmesriigid on kehtestanud vajalikud haldusmenetlused ja usaldusväärsed sisekontrollisüsteemid toetusõiguste õigeks, täielikuks ja täpseks määramiseks ja haldamiseks; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid on kehtestanud vajalikud haldusmenetlused ja usaldusväärsed sisekontrollisüsteemid toetusõiguste õigeks, täielikuks ja täpseks määramiseks ja haldamiseks;

| c) | liikmesriigid on rakendanud usaldusväärseid haldus- ja kontrollisüsteeme ühtse otsemaksete kava taotluste käsitlemiseks (26). |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid on rakendanud usaldusväärseid haldus- ja kontrollisüsteeme ühtse otsemaksete kava taotluste käsitlemiseks (26).

Toetusõiguste arvutamine ja määramine

| 5.19. | Ühtse otsemaksete kava kohase toetuse õigesti maksmise eeltingimuseks on toetusõiguste korrektne arvutamine ja määramine. Valesti määratud toetusõiguste tulemuseks on toetuse enam- või vähemmaksmine esimesel aastal ja vea mitteavastamise korral ka kõigil järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

5.19.

Ühtse otsemaksete kava kohase toetuse õigesti maksmise eeltingimuseks on toetusõiguste korrektne arvutamine ja määramine. Valesti määratud toetusõiguste tulemuseks on toetuse enam- või vähemmaksmine esimesel aastal ja vea mitteavastamise korral ka kõigil järgnevatel aastatel.

Reeglite eiramine

Kümne kuu reegel

| 5.20. | Ühenduse õigusaktide kohaselt peab ühtse otsemaksete kava raames toetuse saamiseks deklareeritud maa olema taotleja kasutuses igal aastal vähemalt 10 kuud. Vastupidiselt sellele nõudele oli Ühendkuningriigis ühtse otsemaksete kava raames määratud toetusõigusi ja makstud toetusi maaomanikele, kes ei tegelenud põllumajandustootmisega, vaid rentisid maa suuremaks osaks aastast välja ega olnud seetõttu abikõlblikud. Näiteks Põhja-Iirimaal määrati sellistele maaomanikele üle 176 000 toetusõiguse (13,8 miljoni euro väärtuses) (27). |
| --- | --- |

5.20.

Ühenduse õigusaktide kohaselt peab ühtse otsemaksete kava raames toetuse saamiseks deklareeritud maa olema taotleja kasutuses igal aastal vähemalt 10 kuud. Vastupidiselt sellele nõudele oli Ühendkuningriigis ühtse otsemaksete kava raames määratud toetusõigusi ja makstud toetusi maaomanikele, kes ei tegelenud põllumajandustootmisega, vaid rentisid maa suuremaks osaks aastast välja ega olnud seetõttu abikõlblikud. Näiteks Põhja-Iirimaal määrati sellistele maaomanikele üle 176 000 toetusõiguse (13,8 miljoni euro väärtuses) (27).

| 5.20. | Arvesse tuleb võtta toetuste toodangust sõltumatuks muutmise üldmõistet. |
| --- | --- |

5.20.

Arvesse tuleb võtta toetuste toodangust sõltumatuks muutmise üldmõistet.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 33 on sätestatud, et ühtsest otsemaksete kavast on õigus osa saada ainult määruse artikli 2 punktis a määratletud põllumajandustootjatel.

Mitme liikmesriigi palvel ajaloolise mudeli erandina vastu võetud piirkondliku mudeli kohaselt lubatakse teha makseid taotlemise esimesel aastal deklareeritud põllumajandusmaa kogupindala alusel. See kehtis peamiselt rohumaa, puu- ja köögiviljade kohta. Selle mudeli alusel muutuvad tõepoolest abikõlblikeks uued, varem otsetoetusi mittesaanud isikud, muu hulgas juhul, kui nende käsutuses on maatükk, kui sellel järgitakse häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning kui tegeletakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 2 määratletud põllumajandusliku tegevusega. See võib hõlmata maad välja rentivaid maaomanikke, aga ainult siis, kui nad tegelevad põllumajandusliku tegevusega.

Deklareeritud maatükk peab taotluse esitaja käsutuses olema vähemalt kümme kuud. Kui kontrollikoja kirjeldatud juhtudel on maatükk olnud maad välja rentivate maaomanike käsutuses alla kümne kuu, siis ei ole see abikõlblik. Komisjon juhindub oma tegevuses vastavusmenetlustest.

| 5.21. | Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et sõltuvalt rendilepingu tingimustest võib maaomanikel olla õigus ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele rentnikele renditud maa eest. Kuid vastavalt ELi õigusele on ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele õigus ainult põllumajandustootjatel, st isikutel, kes kasutavad maad põllumajanduslikuks tegevuseks. |
| --- | --- |

5.21.

Ühendkuningriigi ametiasutused leiavad, et sõltuvalt rendilepingu tingimustest võib maaomanikel olla õigus ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele rentnikele renditud maa eest. Kuid vastavalt ELi õigusele on ühtse otsemaksete kava kohasele toetusele või maaelu arendamistoetusele õigus ainult põllumajandustootjatel, st isikutel, kes kasutavad maad põllumajanduslikuks tegevuseks.

| 5.21. | Komisjon on nõus kontrollikojapoolse tõlgendusega asjaomasest ELi õigusaktist. |
| --- | --- |

5.21.

Komisjon on nõus kontrollikojapoolse tõlgendusega asjaomasest ELi õigusaktist.

Üheks abikõlblikkuse tingimuseks on põllumajanduslik tegevus.

Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, kes on aktiivsed põllumajandustootjad (kellel on toetusõigused). Kui maad välja rentiv maaomanik kannab põllumajandustegevusega seotud finantsriske, siis on võimalik teda pidada põllumajandustootjaks.

Toetusõiguste konsolideerimine

| 5.22. | ELi õigusaktid näevad ette võrdlussummade kehtestamise põllumajandustootjatele riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldamisele kuuluvates või arenguprogrammidega hõlmatud valdkondades, et vältida maa mahajätmist ja/või hüvitada nende piirkondade põllumajandustootjatele ebasoodsad tingimused. Kui põllumajandustootja on sel viisil maast ilma jäänud ega suuda enam kõiki toetusõigusi kasutada, võib need konsolideerida, st vahetada ümber vähema arvu suurema väärtusega toetusõiguse vastu. |
| --- | --- |

5.22.

ELi õigusaktid näevad ette võrdlussummade kehtestamise põllumajandustootjatele riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldamisele kuuluvates või arenguprogrammidega hõlmatud valdkondades, et vältida maa mahajätmist ja/või hüvitada nende piirkondade põllumajandustootjatele ebasoodsad tingimused. Kui põllumajandustootja on sel viisil maast ilma jäänud ega suuda enam kõiki toetusõigusi kasutada, võib need konsolideerida, st vahetada ümber vähema arvu suurema väärtusega toetusõiguse vastu.

5.23.

| 5.23. | Mõned liikmesriigid/riigid (Austria, Iirimaa, Wales ja Šotimaa) ei kohaldanud asjakohaseid ELi õigusakte õigesti. Nad kohaldasid asjakohast sätet kõigile 2005. aasta juhtudele, (28) kus põllumajandustootjal oli vähem hektareid kui toetusõigusi. Konsolideerimisvõimalus kehtestati, et hajutada põllumajandustootja võrdlussumma deklareeritud hektaritega võrdsel arvul toetusõigustele, et seeläbi võimaldada tootjal aktiveerida kõik toetusõigused. Wales ja Šotimaa kohaldasid taolist nõuetele mittevastavat konsolideerimist ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal. Austrias ja Iirimaal tehakse seda tänaseni. 2005. aastal konsolideeriti sel viisil üle 200 000 hektari. Selle hinnanguline mõju on 60 miljonit eurot aastas (29). |
| --- | --- |

Mõned liikmesriigid/riigid (Austria, Iirimaa, Wales ja Šotimaa) ei kohaldanud asjakohaseid ELi õigusakte õigesti. Nad kohaldasid asjakohast sätet kõigile 2005. aasta juhtudele, (28) kus põllumajandustootjal oli vähem hektareid kui toetusõigusi. Konsolideerimisvõimalus kehtestati, et hajutada põllumajandustootja võrdlussumma deklareeritud hektaritega võrdsel arvul toetusõigustele, et seeläbi võimaldada tootjal aktiveerida kõik toetusõigused. Wales ja Šotimaa kohaldasid taolist nõuetele mittevastavat konsolideerimist ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal. Austrias ja Iirimaal tehakse seda tänaseni. 2005. aastal konsolideeriti sel viisil üle 200 000 hektari. Selle hinnanguline mõju on 60 miljonit eurot aastas (29).

| 5.23. | Komisjon on kontrollikoja kirjeldatud tegevuspõhimõtte juba tuvastanud ja seda kontrollitakse vastavusmenetluste käigus. |
| --- | --- |

5.23.

Komisjon on kontrollikoja kirjeldatud tegevuspõhimõtte juba tuvastanud ja seda kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

| 5.24. | Põhja-Iirimaal ja Inglismaal, kus kohaldatakse hübriidmudelit, tekkis konsolideerimisefekt, kui vastupidiselt ühenduse normidele (30) lubati põllumajandustootjatel piirata toetusõiguste määramist osale 2005. aastal deklareeritud abikõlblikust maast. See võimaldas põllumajandustootjatel jagada ajalooline võrdlussumma vähemate hektarite peale, st nad said vähem suurema väärtusega toetusõigusi ja lubasid maaomanikel enda nimel põllumajandustootjatele renditud maa eest toetusõigusi taotleda. |
| --- | --- |

5.24.

Põhja-Iirimaal ja Inglismaal, kus kohaldatakse hübriidmudelit, tekkis konsolideerimisefekt, kui vastupidiselt ühenduse normidele (30) lubati põllumajandustootjatel piirata toetusõiguste määramist osale 2005. aastal deklareeritud abikõlblikust maast. See võimaldas põllumajandustootjatel jagada ajalooline võrdlussumma vähemate hektarite peale, st nad said vähem suurema väärtusega toetusõigusi ja lubasid maaomanikel enda nimel põllumajandustootjatele renditud maa eest toetusõigusi taotleda.

| 5.24. | Seda küsimust kontrollitakse vastavusmenetluste käigus. |
| --- | --- |

5.24.

Seda küsimust kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Abisaajate kategooriad

| 5.25. | ELi õigusaktide kohaselt (31) on ühtse otsemaksete kava alusel õigus toetusele füüsilisest või juriidilisest isikust põllumajandustootjal, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil ja kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega, milleks on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, põllumajandusloomade kasvatamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. |
| --- | --- |

5.25.

ELi õigusaktide kohaselt (31) on ühtse otsemaksete kava alusel õigus toetusele füüsilisest või juriidilisest isikust põllumajandustootjal, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil ja kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega, milleks on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, põllumajandusloomade kasvatamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.

5.26.

| 5.26. | Kuigi taotleja võib olla ühtse otsemaksete kava raames abikõlblik juba ainuüksi siis, kui ta hoiab oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, ei kohaldatud taotluste vastuvõtmise tingimusi kogu ühenduses ühtlaselt. Näiteks Luksemburg andis toetusõigused ainult taotlejatele, kellel on põllumajandusettevõte koos iseseisvaks tegutsemiseks vajalike masinate ja seadmetega. Kõik teised piirkondlikku või hübriidmudelit kohaldavad liikmesriigid võtsid vastu taotlusi maaomanikelt, kes hoidsid või lasid oma maad hoida heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, isegi kui neil puudusid põllumajandusmasinad ja -seadmed. |
| --- | --- |

Kuigi taotleja võib olla ühtse otsemaksete kava raames abikõlblik juba ainuüksi siis, kui ta hoiab oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, ei kohaldatud taotluste vastuvõtmise tingimusi kogu ühenduses ühtlaselt. Näiteks Luksemburg andis toetusõigused ainult taotlejatele, kellel on põllumajandusettevõte koos iseseisvaks tegutsemiseks vajalike masinate ja seadmetega. Kõik teised piirkondlikku või hübriidmudelit kohaldavad liikmesriigid võtsid vastu taotlusi maaomanikelt, kes hoidsid või lasid oma maad hoida heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, isegi kui neil puudusid põllumajandusmasinad ja -seadmed.

| 5.26. | Subsidiaarsuse põhimõtte alusel on heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste konkreetne rakendamine liikmesriikide pädevuses. Seetõttu ei rakendata neid ELis ühtselt. Luksemburg on valinud sobivaks peetavatest karmimad eeskirjad, aga need ei ole teistele liikmesriikidele kohustuslikud. Komisjonil ei ole midagi selle vastu. |
| --- | --- |

5.26.

Subsidiaarsuse põhimõtte alusel on heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste konkreetne rakendamine liikmesriikide pädevuses. Seetõttu ei rakendata neid ELis ühtselt. Luksemburg on valinud sobivaks peetavatest karmimad eeskirjad, aga need ei ole teistele liikmesriikidele kohustuslikud. Komisjonil ei ole midagi selle vastu.

| 5.27. | Tabel 5.4
  näitab, et otsetoetuse saajate arv on märkimisväärselt kasvanud. Eriti piirkondliku mudeli korral, kus heinamaad ja puu-ja köögiviljakasvatuseks kasutatav maa said abikõlblikuks. Ühtse otsemaksete kava tulemusel on hektarite, millele makstakse otsetoetust ja abisaajate arv oluliselt kasvanud. Kontrollikoda täheldas nende hulgas ka raudtee-ettevõtteid (Inglismaa), ratsa-/hobusekasvatusklubisid (Saksamaa ja Rootsi), golfi-/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (Taani ja Inglismaa). |
| --- | --- |

5.27.

Tabel 5.4
  näitab, et otsetoetuse saajate arv on märkimisväärselt kasvanud. Eriti piirkondliku mudeli korral, kus heinamaad ja puu-ja köögiviljakasvatuseks kasutatav maa said abikõlblikuks. Ühtse otsemaksete kava tulemusel on hektarite, millele makstakse otsetoetust ja abisaajate arv oluliselt kasvanud. Kontrollikoda täheldas nende hulgas ka raudtee-ettevõtteid (Inglismaa), ratsa-/hobusekasvatusklubisid (Saksamaa ja Rootsi), golfi-/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (Taani ja Inglismaa).

| 5.27. | Abisaaja pidi vastama toetusõiguse saamise kriteeriumidele. Toetusõiguse hilisemaks aktiveerimiseks peab isiku käsutuses olema abikõlblikku põllumajandusmaad ja ta peab seda kasutama põllumajanduslikuks tegevuseks. Kui füüsiline või juriidiline isik vastab kõigile tema käsutuses oleva deklareeritud maatüki abikõlblikkuse tingimustele, siis on ta abikõlblik. Golfiväljakud ei ole abikõlblikud. Samuti on selge, et näiteks golfi mängimiseks või muuks vabaajategevuseks kasutatav ala ei ole abikõlblik. Seda on ainult põllumajanduslikuks tegevuseks kasutatavad alad. Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud juhtumeid. |
| --- | --- |

5.27.

Abisaaja pidi vastama toetusõiguse saamise kriteeriumidele. Toetusõiguse hilisemaks aktiveerimiseks peab isiku käsutuses olema abikõlblikku põllumajandusmaad ja ta peab seda kasutama põllumajanduslikuks tegevuseks. Kui füüsiline või juriidiline isik vastab kõigile tema käsutuses oleva deklareeritud maatüki abikõlblikkuse tingimustele, siis on ta abikõlblik. Golfiväljakud ei ole abikõlblikud. Samuti on selge, et näiteks golfi mängimiseks või muuks vabaajategevuseks kasutatav ala ei ole abikõlblik. Seda on ainult põllumajanduslikuks tegevuseks kasutatavad alad. Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud juhtumeid.

Ühtse otsemaksete kava kõrvalmõjud

| 5.28. | Põllumajandustootmisega mitte tegelevatele maaomanikele antud toetusõigused tuginevad hübriidmudeli kohaselt ainuüksi otsemaksete kava ühtse määraga piirkondlikule elemendile. Kuigi dünaamilise hübriidmudeli korral on selliste toetusõiguste väärtus esialgu madal, kasvab see dünaamilise faasi lõpuks palju suuremaks: kõigi toetusõiguste väärtus muutub ühesuuruseks. Tulevikus hakkab tegelike põllumajandustootjate asemel ELi otsetoetusi saama oluliselt suurem hulk maaomanikke, kelle toetusõiguste väärtus kasvab Taanis ja Saksamaal neli ja Inglismaal kümme korda. Inglismaal oli toetusõiguste ühtse määraga elementide väärtus 2005. aastal 28,20 eurot hektari kohta. 2012. aastaks kasvab see umbes 280 euroni hektari kohta (32). |
| --- | --- |

5.28.

Põllumajandustootmisega mitte tegelevatele maaomanikele antud toetusõigused tuginevad hübriidmudeli kohaselt ainuüksi otsemaksete kava ühtse määraga piirkondlikule elemendile. Kuigi dünaamilise hübriidmudeli korral on selliste toetusõiguste väärtus esialgu madal, kasvab see dünaamilise faasi lõpuks palju suuremaks: kõigi toetusõiguste väärtus muutub ühesuuruseks. Tulevikus hakkab tegelike põllumajandustootjate asemel ELi otsetoetusi saama oluliselt suurem hulk maaomanikke, kelle toetusõiguste väärtus kasvab Taanis ja Saksamaal neli ja Inglismaal kümme korda. Inglismaal oli toetusõiguste ühtse määraga elementide väärtus 2005. aastal 28,20 eurot hektari kohta. 2012. aastaks kasvab see umbes 280 euroni hektari kohta (32).

| 5.28. | Vt ka komisjoni vastust punktile 5.20 seoses piirkondliku mudeli mõistega ja selle olulisusega looduskaitse seisukohast. |
| --- | --- |

5.28.

Vt ka komisjoni vastust punktile 5.20 seoses piirkondliku mudeli mõistega ja selle olulisusega looduskaitse seisukohast.

Esiteks on mudeli valik liikmesriigi otsustada. Kirjeldatud mudel sisaldab ka ümberjaotamise mõju, sest kõigi abikõlblike põllumajandusmaade ühtse maksemäära puhul hõlmab kava ka neid maatükke, mis varem abi ei saanud, peale selle lisanduvad mõned ajaloolised üksikõigused (sõltuvalt abisaajast ja hektarite arvust), mis jaotuvad võrdselt kogu (lisandunud) maatükil.

Ühtse otsemakse saamise õigus tekkis juriidilisel või füüsilisel isikul, kes vastas abikõlblikkuse tingimusele.

Ümberjaotamise mõju

| 5.29. | Liikmesriigid võivad kohaldada ootamatu tulu klauslit, (33) mille kohaselt vähendatakse põllumajandustootjal, kes müüs või rentis kuue või enama aasta jooksul võrdlusperioodi järel osa oma põllumajandusettevõttest või kogu ettevõtte, toetusõiguste arvu võrdlusperioodil (34) saadud abi alusel kuni 90 % võrra. Kinnipeetud summad kantakse riiklikusse reservi. Ainult Belgia, Taani, Itaalia, Luksemburg ja Rootsi otsustasid seda klauslit kohaldada (35). Teistes liikmesriikides lubatakse põllumajandustootjatel ootamatud toetused endale jätta. Ootamatu tulu ei ole mitte ainult suurendanud kõigi põllumajandustootjate toetuselt arvutatavat sissemakse määra riiklikku reservi, vaid viinud ka ELi põllumajandustootjate ebavõrdse kohtlemiseni. |
| --- | --- |

5.29.

Liikmesriigid võivad kohaldada ootamatu tulu klauslit, (33) mille kohaselt vähendatakse põllumajandustootjal, kes müüs või rentis kuue või enama aasta jooksul võrdlusperioodi järel osa oma põllumajandusettevõttest või kogu ettevõtte, toetusõiguste arvu võrdlusperioodil (34) saadud abi alusel kuni 90 % võrra. Kinnipeetud summad kantakse riiklikusse reservi. Ainult Belgia, Taani, Itaalia, Luksemburg ja Rootsi otsustasid seda klauslit kohaldada (35). Teistes liikmesriikides lubatakse põllumajandustootjatel ootamatud toetused endale jätta. Ootamatu tulu ei ole mitte ainult suurendanud kõigi põllumajandustootjate toetuselt arvutatavat sissemakse määra riiklikku reservi, vaid viinud ka ELi põllumajandustootjate ebavõrdse kohtlemiseni.

| 5.29. | Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki. |
| --- | --- |

5.29.

Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki.

Kui on valitud see võimalus, tuleb täita teatavaid tingimusi (vt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõiget 9 ja määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 10). Ootamatu tulu klausel ei ole liikmesriikidele kohustuslik. Ootamatu tulu juhtumeid on sageli oluliselt vähendanud eralepingute sätted, sest müüjad ei saa toetusõigust ilma maata kasutada.

| 5.30. | Kontrollikoja hinnangul tekkis uute põllumajandustootjate ja investeerimiskavade raames tehtud eraldiste tulemusena oluline normist kõrvalekalduv tulu, mis jääb nii ootamatu tulu klausli ulatusse kui sellest väljapoole. |
| --- | --- |

5.30.

Kontrollikoja hinnangul tekkis uute põllumajandustootjate ja investeerimiskavade raames tehtud eraldiste tulemusena oluline normist kõrvalekalduv tulu, mis jääb nii ootamatu tulu klausli ulatusse kui sellest väljapoole.

5.31.

| 5.31. | ELi õigusaktide kohaselt (36) võivad liikmesriigid määrata võrdlussummad riiklikust reservist uutele põllumajandustootjatele, (37) kes alustasid põllumajandusliku tegevusega pärast võrdlusperioodi. Šotimaal anti mitmetele uutele põllumajandustootjatele toetusi, kuigi taotlejad ei vastanud uue põllumajandustootjate kava kriteeriumidele (38). Ühel juhul omandas põllumajandustootja A 2004. aasta mais põllumajandusettevõtte, mille eest eelmisele põllumajandustootjale B oli 2005. aastal antud 287 000 euro väärtuses 602 toetusõigust. Põllumajandustootja A taotles uue põllumajandustöötajate kava raames riiklikust reservist toetusõigusi ja sai 111 000 euro väärtuses toetusõigusi, mille eest talle maksti 2005. aastal täielikult. Põllumajandustootja B deklareeris oma 602 toetusõigusest 410, (39) rentides 300 miili kaugusel Šoti mägismaal (40) 410 ha looduslikku rohumaad, kus ta pidas 85 lammast. Selle uue põllumajandustegevuse eest maksti talle 2005. aastal 182 000 eurot. Põllumajandustootjad A ja B olid mõlemad juriidilised isikud, kes olid kõnealust põllumajandusettevõtet kuni 2004. aasta märtsini koos juhtinud. |
| --- | --- |

ELi õigusaktide kohaselt (36) võivad liikmesriigid määrata võrdlussummad riiklikust reservist uutele põllumajandustootjatele, (37) kes alustasid põllumajandusliku tegevusega pärast võrdlusperioodi. Šotimaal anti mitmetele uutele põllumajandustootjatele toetusi, kuigi taotlejad ei vastanud uue põllumajandustootjate kava kriteeriumidele (38). Ühel juhul omandas põllumajandustootja A 2004. aasta mais põllumajandusettevõtte, mille eest eelmisele põllumajandustootjale B oli 2005. aastal antud 287 000 euro väärtuses 602 toetusõigust. Põllumajandustootja A taotles uue põllumajandustöötajate kava raames riiklikust reservist toetusõigusi ja sai 111 000 euro väärtuses toetusõigusi, mille eest talle maksti 2005. aastal täielikult. Põllumajandustootja B deklareeris oma 602 toetusõigusest 410, (39) rentides 300 miili kaugusel Šoti mägismaal (40) 410 ha looduslikku rohumaad, kus ta pidas 85 lammast. Selle uue põllumajandustegevuse eest maksti talle 2005. aastal 182 000 eurot. Põllumajandustootjad A ja B olid mõlemad juriidilised isikud, kes olid kõnealust põllumajandusettevõtet kuni 2004. aasta märtsini koos juhtinud.

| 5.31. | Nagu kirjeldatud, ei kvalifitseerunud põllumajandustootja A uueks põllumajandustootjaks ja sellepärast tuleb kontrollida riiklikust reservist tehtud eraldist. |
| --- | --- |

5.31.

Nagu kirjeldatud, ei kvalifitseerunud põllumajandustootja A uueks põllumajandustootjaks ja sellepärast tuleb kontrollida riiklikust reservist tehtud eraldist.

Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

| 5.32. | Lihtsast põllumajandusettevõtte üleandmisest pereliikmele võrdlusperioodi jooksul või järel piisas, et suurendada põllumajandusettevõttele eraldatud toetusõiguste arvu ja väärtust. Iirimaal lõpetas põllumajandustootja 2002. aastal põllumajandustegevuse ja rentis ettevõtte oma pojale. Isale anti 2000. ja 2001. aastal makstud toetuse eest 38 000 euro väärtuses toetusõigusi. Poeg kiideti uue põllumajandustootjana heaks ja talle anti 2002. aastal makstud toetuse eest 87 000 euro väärtuses toetusõigusi. 2005. aastal kandis isa oma maa ja toetusõigused tasuta üle pojale, kelle toetusõiguste koguväärtuseks sai 125 000 eurot. Kui üleandmist ei oleks toimunud, oleks põllumajandusettevõtte eest antud 67 800 euro väärtuses toetusõigusi. |
| --- | --- |

5.32.

Lihtsast põllumajandusettevõtte üleandmisest pereliikmele võrdlusperioodi jooksul või järel piisas, et suurendada põllumajandusettevõttele eraldatud toetusõiguste arvu ja väärtust. Iirimaal lõpetas põllumajandustootja 2002. aastal põllumajandustegevuse ja rentis ettevõtte oma pojale. Isale anti 2000. ja 2001. aastal makstud toetuse eest 38 000 euro väärtuses toetusõigusi. Poeg kiideti uue põllumajandustootjana heaks ja talle anti 2002. aastal makstud toetuse eest 87 000 euro väärtuses toetusõigusi. 2005. aastal kandis isa oma maa ja toetusõigused tasuta üle pojale, kelle toetusõiguste koguväärtuseks sai 125 000 eurot. Kui üleandmist ei oleks toimunud, oleks põllumajandusettevõtte eest antud 67 800 euro väärtuses toetusõigusi.

| 5.32. | Kui üleandmine toimus võrdlusperioodil, tekib samale maatükile kaks toetusõigust. Selline olukord tekib, kuna võrdlusperiood (2000–2002) ei olnud isa ja poja puhul täielik ja selle vältel oli neil mõlemal toetusõigus sama maatüki eest. |
| --- | --- |

5.32.

Kui üleandmine toimus võrdlusperioodil, tekib samale maatükile kaks toetusõigust. Selline olukord tekib, kuna võrdlusperiood (2000–2002) ei olnud isa ja poja puhul täielik ja selle vältel oli neil mõlemal toetusõigus sama maatüki eest.

Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Toetusõiguste arvu suurenemine seoses investeeringutega

| 5.33. | Riiklikust reservist võib anda toetusõigusi põllumajandustootjatele, kes on teinud investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks või ostnud maad. Šotimaal anti toetusõigusi investeeringute eest ebaproportsionaalselt tehtud investeeringutega. Näiteks üks põllumajandustootja ostis 1 802 hektari suuruse maatüki, mis asus väga ebasoodsas piirkonnas, kuid investeerimistoetust arvutati palju kõrgema väärtusega piirkonnas asuva maatüki alusel. Ta sai 417 966 euro väärtuses toetusõigusi. Põhja-Iirimaal anti põllumajandustootjale 109 000 euro väärtuses toetusõigusi. Pärast võrdlusperioodi lõppu viis ta üle 600 karilooma ühe pereliikme põllumajandusettevõttesse, kellel anti samade loomade eest sama investeerimiskava alusel 140 000 euro väärtuses toetusõigusi. |
| --- | --- |

5.33.

Riiklikust reservist võib anda toetusõigusi põllumajandustootjatele, kes on teinud investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks või ostnud maad. Šotimaal anti toetusõigusi investeeringute eest ebaproportsionaalselt tehtud investeeringutega. Näiteks üks põllumajandustootja ostis 1 802 hektari suuruse maatüki, mis asus väga ebasoodsas piirkonnas, kuid investeerimistoetust arvutati palju kõrgema väärtusega piirkonnas asuva maatüki alusel. Ta sai 417 966 euro väärtuses toetusõigusi. Põhja-Iirimaal anti põllumajandustootjale 109 000 euro väärtuses toetusõigusi. Pärast võrdlusperioodi lõppu viis ta üle 600 karilooma ühe pereliikme põllumajandusettevõttesse, kellel anti samade loomade eest sama investeerimiskava alusel 140 000 euro väärtuses toetusõigusi.

| 5.33. | Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel toetusõiguste eraldamisele. Ent toetusõiguse eraldamine peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja see peab tagama põllumajandustootjate võrdse kohtlemise. |
| --- | --- |

5.33.

Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel toetusõiguste eraldamisele. Ent toetusõiguse eraldamine peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja see peab tagama põllumajandustootjate võrdse kohtlemise.

Kirjeldatud tegevuspõhimõtet kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

| 5.34. | 2003. aasta keskpaigaks olid reformiga kaasnevad võimalused, sh investeerimistoetused, saanud avalikuks teabeks. Ühendkuningriigis piisas tehtud investeeringu tõestamiseks 10 % sissetuleku kasvu näitamisest. Paradoksaalselt oli põllumajandustootjatel võimalik seda kriteeriumi täita, suurendades 2002. aastal tapetud loomade arvu. Selle tulemuseks oli loomatoetuste taotlejate arvu kasv. Näiteks Põhja-Iirimaal oli 2004. aastal loomade arv, kelle eest taotleti loomaliha eritoetust ja tapatoetust, 20 % suurem kui 2000–2002. aasta keskmine. Selle tulemusena läksid riiklikust reservist üle 82 % (10,5 miljonit eurot) eraldistest investoritele. Sama olukord oli Šotimaal ja Inglismaal (vastavalt 85 % (34,4 miljonit eurot) ja 78 % (94 miljonit eurot)). Võttes arvesse loomatoetuste taotlejate arvu kasvu ja ootamatu tulu klausli mittekohaldamist, on selge, miks laekumised riiklikku reservi ületasid 3 %. |
| --- | --- |

5.34.

2003. aasta keskpaigaks olid reformiga kaasnevad võimalused, sh investeerimistoetused, saanud avalikuks teabeks. Ühendkuningriigis piisas tehtud investeeringu tõestamiseks 10 % sissetuleku kasvu näitamisest. Paradoksaalselt oli põllumajandustootjatel võimalik seda kriteeriumi täita, suurendades 2002. aastal tapetud loomade arvu. Selle tulemuseks oli loomatoetuste taotlejate arvu kasv. Näiteks Põhja-Iirimaal oli 2004. aastal loomade arv, kelle eest taotleti loomaliha eritoetust ja tapatoetust, 20 % suurem kui 2000–2002. aasta keskmine. Selle tulemusena läksid riiklikust reservist üle 82 % (10,5 miljonit eurot) eraldistest investoritele. Sama olukord oli Šotimaal ja Inglismaal (vastavalt 85 % (34,4 miljonit eurot) ja 78 % (94 miljonit eurot)). Võttes arvesse loomatoetuste taotlejate arvu kasvu ja ootamatu tulu klausli mittekohaldamist, on selge, miks laekumised riiklikku reservi ületasid 3 %.

| 5.34. | Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel. Ent investeeringu kirjeldatud tõlgendust vastavates ühenduse õigusaktides ei käsitleta. |
| --- | --- |

5.34.

Liikmesriikidel on kaalutlusruum investeerimissätte rakendamisel. Ent investeeringu kirjeldatud tõlgendust vastavates ühenduse õigusaktides ei käsitleta.

ELi õigusaktides viidatakse tootmisvõimsuse suurendamisele ja maa ostmisele, aga tulude suurenemine ei pruugi mõnel juhul (nagu kirjeldatud) kajastada tootmisvõimsuse suurendamist.

Vt ka komisjoni vastust punktile 5.29 ootamatu tulu klausli mitterakendamise kohta.

Juhtumit kontrollitakse vastavusmenetluste käigus.

Toetusõiguste aktiveerimine ja maksed

Haldus- ja kontrollisüsteemi piisav üldine kvaliteet

| 5.35. | 2005. aastal mõjutasid liikmesriikide poolt põllumajandustootjate taotluste käsitlemisel kohaldatud haldus- ja kontrollisüsteeme kolm suurt muudatust: kohustusliku geoinfosüsteemi, uue toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ja kohustuslike ristvastavuse kontrollide kasutuselevõtt. Kontrollikoja audit hõlmas neist kaht esimest. Üksikasjalikud tähelepanekud ja üldhinnang on toodud
  lisas 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35.

2005. aastal mõjutasid liikmesriikide poolt põllumajandustootjate taotluste käsitlemisel kohaldatud haldus- ja kontrollisüsteeme kolm suurt muudatust: kohustusliku geoinfosüsteemi, uue toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ja kohustuslike ristvastavuse kontrollide kasutuselevõtt. Kontrollikoja audit hõlmas neist kaht esimest. Üksikasjalikud tähelepanekud ja üldhinnang on toodud
  lisas 5.2
  .

5.36.

| 5.36. | Šotimaal on toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteem mittetäielik, kuna toetusõiguste ülekandmist ei registreerita nõuetele vastavalt ega kontrollita aktiveerimise miinimumnõudeid (41). Mitmes liikmesriigis oli maksete suurusi valesti arvutatud juhtudel, kui pärast kontrollimise tulemusel mõõdetud maa-ala suurus ei olnud piisav kõigi põllumajandustootja poolt deklareeritud toetusõiguste aktiveerimiseks. |
| --- | --- |

Šotimaal on toetusõiguste identifitseerimise ja registreerimise süsteem mittetäielik, kuna toetusõiguste ülekandmist ei registreerita nõuetele vastavalt ega kontrollita aktiveerimise miinimumnõudeid (41). Mitmes liikmesriigis oli maksete suurusi valesti arvutatud juhtudel, kui pärast kontrollimise tulemusel mõõdetud maa-ala suurus ei olnud piisav kõigi põllumajandustootja poolt deklareeritud toetusõiguste aktiveerimiseks.

| 5.36. | Komisjon kontrollib väidetavaid puudujääke vastavusmenetluste käigus. |
| --- | --- |

5.36.

Komisjon kontrollib väidetavaid puudujääke vastavusmenetluste käigus.

Pikad viivitused toetusõiguste määramisel ja maksete tegemisel

| 5.37. | Kõigis külastatud liikmesriikides (v.a. Portugal ja Belgia) määrati lõplikud toetusõigused tervenisti või osaliselt pärast kehtestatud tähtaega 31. detsember 2005 (üle 8,3 miljardi euro väärtuses). Mõned liikmesriigid ei suutnud põllumajandustootjatele toetust maksta tähtajaks 30. juuni 2006. Eriti oli see probleemiks Inglismaal. |
| --- | --- |

5.37.

Kõigis külastatud liikmesriikides (v.a. Portugal ja Belgia) määrati lõplikud toetusõigused tervenisti või osaliselt pärast kehtestatud tähtaega 31. detsember 2005 (üle 8,3 miljardi euro väärtuses). Mõned liikmesriigid ei suutnud põllumajandustootjatele toetust maksta tähtajaks 30. juuni 2006. Eriti oli see probleemiks Inglismaal.

| 5.37. | Üldiselt ei tähendanud hiline asutamine põllumajandustootjate jaoks ühtse otsemaksete kava maksete hilinemist. Rikkumiste korral kohaldatakse määruses (EÜ) nr 883/2006, eelkõige selle artiklis 9 sätestatut. 2006. aasta hilinenud maksetest tingitud vähendamisi kohaldatakse vaid Inglismaa suhtes. |
| --- | --- |

5.37.

Üldiselt ei tähendanud hiline asutamine põllumajandustootjate jaoks ühtse otsemaksete kava maksete hilinemist. Rikkumiste korral kohaldatakse määruses (EÜ) nr 883/2006, eelkõige selle artiklis 9 sätestatut. 2006. aasta hilinenud maksetest tingitud vähendamisi kohaldatakse vaid Inglismaa suhtes.

Enammaksed

| 5.38. | Kontrollikoja poolt lõplike abisaajate tasandil läbi viidud audit tõi ilmsiks, et 13 (24 %) juhul 54 juhuslikult valitud kontrollitud maksest, mille puhul oli toetusõiguste arvutamisel aluseks võetud vale maatükk ja/või abikõlbmatud maatükid. Maatükkide suuruste erinevused jäid vahemikku 0,35 %–6,92 %, aga kogu finantsmõju on piiratud. Siiski tuleb märkida, et ka väga väikesed vead mõjutavad oluliselt dünaamilise mudeli alusel tehtavaid tulevasi makseid (vt punkt 5.28). |
| --- | --- |

5.38.

Kontrollikoja poolt lõplike abisaajate tasandil läbi viidud audit tõi ilmsiks, et 13 (24 %) juhul 54 juhuslikult valitud kontrollitud maksest, mille puhul oli toetusõiguste arvutamisel aluseks võetud vale maatükk ja/või abikõlbmatud maatükid. Maatükkide suuruste erinevused jäid vahemikku 0,35 %–6,92 %, aga kogu finantsmõju on piiratud. Siiski tuleb märkida, et ka väga väikesed vead mõjutavad oluliselt dünaamilise mudeli alusel tehtavaid tulevasi makseid (vt punkt 5.28).

| 5.38. | Kontrollikoda ise tunnistab, et ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab eeskirju eiravate maksete ohtu (vt punkt 5.66). |
| --- | --- |

5.38.

Kontrollikoda ise tunnistab, et ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab eeskirju eiravate maksete ohtu (vt punkt 5.66).

Ühtne pindalatoetuse kava (SAPS)

| 5.39. | Peamine erinevus ühtse pindalatoetuse kava ja ühtse otsemaksete kava vahel on see, et esimese puhul ei määrata toetusõigusi. Iga hektari abikõlbliku maa kohta makstakse ühtne summa. Aja jooksul peavad kaheksa ühtset pindalatoetuse kava kohaldavat liikmesriiki (42) võtma vastu ühtse otsemaksete kava. |
| --- | --- |

5.39.

Peamine erinevus ühtse pindalatoetuse kava ja ühtse otsemaksete kava vahel on see, et esimese puhul ei määrata toetusõigusi. Iga hektari abikõlbliku maa kohta makstakse ühtne summa. Aja jooksul peavad kaheksa ühtset pindalatoetuse kava kohaldavat liikmesriiki (42) võtma vastu ühtse otsemaksete kava.

5.40.

| 5.40. | 2006. aastal viis kontrollikoda lõpule ühtse pindalatoetuse kava kontrollimise, külastades järelejäänud kolme liikmesriiki, kes kava kohaldavad (Eesti, Küpros ja Läti) (43) ja kolme liikmesriiki teistkordselt (Leedu, Ungari ja Poola). Kokku vaadati lõpliku abisaaja tasandil läbi 24 makset. |
| --- | --- |

2006. aastal viis kontrollikoda lõpule ühtse pindalatoetuse kava kontrollimise, külastades järelejäänud kolme liikmesriiki, kes kava kohaldavad (Eesti, Küpros ja Läti) (43) ja kolme liikmesriiki teistkordselt (Leedu, Ungari ja Poola). Kokku vaadati lõpliku abisaaja tasandil läbi 24 makset.

5.41.

| 5.41. | Eestis oli neljale kontrollitud abisaajale makstud toetust suurema maatüki eest kui saadi kohapeal mõõtmisega (keskmiselt 4,6 %) ja Eesti ametiasutused ei suutnud põhjendada kohaldatud vähenduskoefitsiendi arvutamiseks kasutatud arvu (3,51 %) (44). Küprose kinnistusregistril on endiselt puudusi (see pärineb 1926. aastast ja selles ei ole registreeritud põldude looduslike piiride muutused), mis selgitab kaht küllaltki suurt viga maa-alade suurustes (7,26 % ja 18,7 %). Ungaris arvutati vähenduskoefitsienti valesti, mistõttu tehti süstemaatiliselt enammakseid 1,62 % võrra. |
| --- | --- |

Eestis oli neljale kontrollitud abisaajale makstud toetust suurema maatüki eest kui saadi kohapeal mõõtmisega (keskmiselt 4,6 %) ja Eesti ametiasutused ei suutnud põhjendada kohaldatud vähenduskoefitsiendi arvutamiseks kasutatud arvu (3,51 %) (44). Küprose kinnistusregistril on endiselt puudusi (see pärineb 1926. aastast ja selles ei ole registreeritud põldude looduslike piiride muutused), mis selgitab kaht küllaltki suurt viga maa-alade suurustes (7,26 % ja 18,7 %). Ungaris arvutati vähenduskoefitsienti valesti, mistõttu tehti süstemaatiliselt enammakseid 1,62 % võrra.

| 5.41. | Eesti puhul viis komisjon 2005. aastal läbi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi auditi, mille käigus ei tuvastatud suuri puudujääke. |
| --- | --- |

5.41.

Eesti puhul viis komisjon 2005. aastal läbi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi auditi, mille käigus ei tuvastatud suuri puudujääke.

Kontrollikoja leiud vastavad Eesti poolt komisjonile teada antud vigade määrale.

Küprose puhul jagab komisjon kontrollikoja muret. Puudujääke kontrollitakse vastavusmenetluste käigus. Pärast 2005. aasta auditit on Küprosele kavandatud 2007. aasta teiseks pooleks ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi lisaaudit. Puudujääkide laadi arvestades palus komisjon Küprose ametiasutustel astuda kohe samme nende puudujääkide kõrvaldamiseks.

Ungari puhul vaatab komisjon kontrollikoja leide Ungari vastust arvestades ja kontrollib neid vajaduse korral vastavusmenetluste käigus.

Maaelu arendamine

Tagatisrahastu kulutused

| 5.42. | EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta kogukulutused maaelu arendamise valdkonnas olid 5 623 miljonit eurot (45). See hõlmab arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuur. |
| --- | --- |

5.42.

EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta kogukulutused maaelu arendamise valdkonnas olid 5 623 miljonit eurot (45). See hõlmab arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuur.

5.43.

| 5.43. | Kontrollikoda auditeeris haldus- ja kontrollimenetlusi ja 25 makset lõplike abisaajate tasandil kaheksas liikmesriigis. |
| --- | --- |

Kontrollikoda auditeeris haldus- ja kontrollimenetlusi ja 25 makset lõplike abisaajate tasandil kaheksas liikmesriigis.

5.44.

| 5.44. | Kontrollikoja audit tõi ilmsiks suure vigade määra, eriti põllumajanduse keskkonnatoetuste osas. Nende kavade kohaselt makstav toetus sõltub (tihti keeruliste) nõuete täitmisest, nagu näiteks hea põllumajandustava järgmine. Kontrollikoda leidis, et seitsmel juhul kaheksast ei olnud põllumajandustootjad täitnud oma kohustusi ja mõnede kohustuste täitmist ei olnud ametiasutused tõhusalt kontrollinud. |
| --- | --- |

Kontrollikoja audit tõi ilmsiks suure vigade määra, eriti põllumajanduse keskkonnatoetuste osas. Nende kavade kohaselt makstav toetus sõltub (tihti keeruliste) nõuete täitmisest, nagu näiteks hea põllumajandustava järgmine. Kontrollikoda leidis, et seitsmel juhul kaheksast ei olnud põllumajandustootjad täitnud oma kohustusi ja mõnede kohustuste täitmist ei olnud ametiasutused tõhusalt kontrollinud.

| 5.44. | Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes. |
| --- | --- |

5.44.

Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes.

Põllumajanduse keskkonnameetmete puhul arvab komisjon, et nende kontrollimine on üsna keerukas, aga meetmete eesmärk ühendada keskkonnast hoolimine põllumajanduses ja nende lisaväärtus on leidnud laia tunnustust.

Seitsmel juhul kaheksast kontrollikoja nimetatud juhust oli põllumajandusega seotud keskkonnakohustuste eiramine paljuski kas osaline või piiratud mõjuga.

Komisjon on koostanud tervikliku programmi riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide auditeerimiseks põllumajanduse keskkonnameetmete puhul.

| 5.45. | Kontrollikoda ei saanud teha järeldusotsust kahel juhul, kuna abisaajatele tehtud maksete osas puudus piisav tõendusmaterjal. Ühel juhul ei olnud võimalik kontrollida, kas oli tehtud reaalne investeering ja ühel juhul ei leitud seost deklareeritud kulutuste (laenude intressitoetus) ja põllumajandustootjate saadud rahalise kasu vahel. |
| --- | --- |

5.45.

Kontrollikoda ei saanud teha järeldusotsust kahel juhul, kuna abisaajatele tehtud maksete osas puudus piisav tõendusmaterjal. Ühel juhul ei olnud võimalik kontrollida, kas oli tehtud reaalne investeering ja ühel juhul ei leitud seost deklareeritud kulutuste (laenude intressitoetus) ja põllumajandustootjate saadud rahalise kasu vahel.

| 5.45. | Komisjon kontrollib neid juhtumeid vastavusmenetluste käigus. |
| --- | --- |

5.45.

Komisjon kontrollib neid juhtumeid vastavusmenetluste käigus.

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend (TRDI)

| 5.46. | Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend on mõeldud EL-10 liikmesriikidele maaelu arendamiseks perioodil 2004–2006. Selle rahastamisvahendi raames maksti 2006. aastal 2 116 miljonit eurot. Kontrollikoda viis läbi kontrollisüsteemide auditid kahes liikmesriigis, Lätis ja Ungaris. Lätis probleeme ei tuvastatud. |
| --- | --- |

5.46.

Ajutine maaelu arendamise rahastamisvahend on mõeldud EL-10 liikmesriikidele maaelu arendamiseks perioodil 2004–2006. Selle rahastamisvahendi raames maksti 2006. aastal 2 116 miljonit eurot. Kontrollikoda viis läbi kontrollisüsteemide auditid kahes liikmesriigis, Lätis ja Ungaris. Lätis probleeme ei tuvastatud.

5.47.

| 5.47. | Ungaris tõi kontrollikoja audit ilmsiks puudused rahaliselt kõige tähtsama toetuskava — põllumajanduse keskkonnatoetuse kava (72,6 miljonit eurot) — haldus- ja kontrollisüsteemis. Näiteks: kohapealseid kontrolle ei viidud 2005. aastal läbi mitte aastaringselt vaid pärast peamist saagikoristust (mistõttu paljude kohustuste täitmist ei olnudki võimalik kontrollida); kõiki maatükke ei olnud võimalik usaldusväärselt ja üksikult identifitseerida; maksimaalset loomkoormust ei kontrollitud IACSi ristkontrollimise raames (loomade andmebaaside kontroll). |
| --- | --- |

Ungaris tõi kontrollikoja audit ilmsiks puudused rahaliselt kõige tähtsama toetuskava — põllumajanduse keskkonnatoetuse kava (72,6 miljonit eurot) — haldus- ja kontrollisüsteemis. Näiteks: kohapealseid kontrolle ei viidud 2005. aastal läbi mitte aastaringselt vaid pärast peamist saagikoristust (mistõttu paljude kohustuste täitmist ei olnudki võimalik kontrollida); kõiki maatükke ei olnud võimalik usaldusväärselt ja üksikult identifitseerida; maksimaalset loomkoormust ei kontrollitud IACSi ristkontrollimise raames (loomade andmebaaside kontroll).

| 5.47. | Komisjon on tuvastanud sarnaseid puudusi Ungaris läbi viidud auditite käigus. Tuvastatud puuduste mõju on analüüsitud vastavusmenetluste käigus ja kui on tuvastatud oht rahastamisvahendile, on kohaldatud finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.47.

Komisjon on tuvastanud sarnaseid puudusi Ungaris läbi viidud auditite käigus. Tuvastatud puuduste mõju on analüüsitud vastavusmenetluste käigus ja kui on tuvastatud oht rahastamisvahendile, on kohaldatud finantskorrektsioone.

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

| 5.48. | Liikmesriigid on eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade sissenõudmiseks. Kontrolle viiakse läbi määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt. |
| --- | --- |

5.48.

Liikmesriigid on eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul kohustatud viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade sissenõudmiseks. Kontrolle viiakse läbi määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt.

5.49.

| 5.49. | Komisjonil on järelevalve- ja koordineeriv roll, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. See hõlmab ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. |
| --- | --- |

Komisjonil on järelevalve- ja koordineeriv roll, mis peab tagama, et liikmesriikide riskianalüüs ja kontrolliprogrammid on asjakohased. See hõlmab ka liikmesriikide poolt esitatavate asjakohaste aruannete ja muude dokumentide analüüsi ning liikmesriikidesse võidakse teha ka visiite, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal.

5.50.

| 5.50. | 2006. aastal viis komisjon läbi eriauditeid kaheksas liikmesriigis. 35 vastavusauditit (46) hõlmasid läbi viidud töö osana vähemalt ühte maksejärgset kontrolli. Komisjon võttis 2006. aasta detsembri lõpus uued ühtlustatud meetmed määruse rakendamise kontrollimiseks vastavusauditite kontekstis (47). Seda tuleks laiendada kõikidele seonduvatele meetmetele, et tagada ühtlustatud lähenemisviis ja ulatus. 2006. aastal ei viinud maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus läbi ühtegi määruse rakendamist hõlmavat auditit, kuigi selles osas oli liikmesriikide poolt teavitatud võimalike mittevastavuste määr 16 %. Teistes valdkondades viidi läbi nii horisontaalseid kui vastavusauditeid. |
| --- | --- |

2006. aastal viis komisjon läbi eriauditeid kaheksas liikmesriigis. 35 vastavusauditit (46) hõlmasid läbi viidud töö osana vähemalt ühte maksejärgset kontrolli. Komisjon võttis 2006. aasta detsembri lõpus uued ühtlustatud meetmed määruse rakendamise kontrollimiseks vastavusauditite kontekstis (47). Seda tuleks laiendada kõikidele seonduvatele meetmetele, et tagada ühtlustatud lähenemisviis ja ulatus. 2006. aastal ei viinud maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus läbi ühtegi määruse rakendamist hõlmavat auditit, kuigi selles osas oli liikmesriikide poolt teavitatud võimalike mittevastavuste määr 16 %. Teistes valdkondades viidi läbi nii horisontaalseid kui vastavusauditeid.

| 5.50. | 2006. aastal auditeeris maaelu arengu eest vastutav vastavusüksus meetmeid, mida määrus ei käsitle (nt põllumajanduse keskkonnameetmed). Horisontaalse vastutusega üksus kontrollis 21 maaelu arengu kontrolli, mis on 19 % kõigist üksuse kontrollitud kontrollidest. Maaelu arendamine moodustab 8 % määruses käsitletavatest kulutustest. |
| --- | --- |

5.50.

2006. aastal auditeeris maaelu arengu eest vastutav vastavusüksus meetmeid, mida määrus ei käsitle (nt põllumajanduse keskkonnameetmed). Horisontaalse vastutusega üksus kontrollis 21 maaelu arengu kontrolli, mis on 19 % kõigist üksuse kontrollitud kontrollidest. Maaelu arendamine moodustab 8 % määruses käsitletavatest kulutustest.

| 5.51. | Vaatamata asjaolule, et määruse (EÜ) nr 40/2006 kohaselt tuleb anda aru tegelikult kontrollitud kulude kohta, ei olnud kõikidel liikmesriikidel võimalik seda teavet 2006. aastal anda. Liikmesriigid tõlgendavad ja rakendavad jätkuvalt erinevalt kontrollide tähtsust piima edasimüüjate, riikliku ladustamise ja mitmeaastaste maaelu arendamise projektide kontrollide osas ja lõpetatud kontrolli mõistet. |
| --- | --- |

5.51.

Vaatamata asjaolule, et määruse (EÜ) nr 40/2006 kohaselt tuleb anda aru tegelikult kontrollitud kulude kohta, ei olnud kõikidel liikmesriikidel võimalik seda teavet 2006. aastal anda. Liikmesriigid tõlgendavad ja rakendavad jätkuvalt erinevalt kontrollide tähtsust piima edasimüüjate, riikliku ladustamise ja mitmeaastaste maaelu arendamise projektide kontrollide osas ja lõpetatud kontrolli mõistet.

| 5.51. | Komisjon on teadlik neist erinevustest liikmesriikide kontrollimistavades, aga need ei ole vastuolus määruses sätestatud kohustustega. |
| --- | --- |

5.51.

Komisjon on teadlik neist erinevustest liikmesriikide kontrollimistavades, aga need ei ole vastuolus määruses sätestatud kohustustega.

| 5.52. | Kontrollikoda kritiseeris 2005. aasta aruandes komisjoni suutmatuse eest hinnata kontrollide tõhusust mittevastavate maksete avastamise ja sissenõudmise osas. 2006. aasta lõpus esitas komisjon liikmesriikidele päringu sissenõuete kohta, kuid tagasiside oli piiratud ulatusega — vastanud on kuus liikmesriiki. Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõuete esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks. |
| --- | --- |

5.52.

Kontrollikoda kritiseeris 2005. aasta aruandes komisjoni suutmatuse eest hinnata kontrollide tõhusust mittevastavate maksete avastamise ja sissenõudmise osas. 2006. aasta lõpus esitas komisjon liikmesriikidele päringu sissenõuete kohta, kuid tagasiside oli piiratud ulatusega — vastanud on kuus liikmesriiki. Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõuete esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks.

| 5.52. | Määruse (EMÜ) nr 4045/89 edu peegeldab järelkontrollijate leitud potentsiaalsete rikkumiste arv ja väärtus. Komisjon esitas kontrollikojale selle kohta täpsed andmed. |
| --- | --- |

5.52.

Määruse (EMÜ) nr 4045/89 edu peegeldab järelkontrollijate leitud potentsiaalsete rikkumiste arv ja väärtus. Komisjon esitas kontrollikojale selle kohta täpsed andmed.

Komisjon loodab aasta lõpuks välja selgitada, kui palju eeskirju eiravatest maksetest on asjaomastes liikmesriikides tagasi saadud.

Avastatud rikkumiste järelmeetmed vaadatakse süstemaatiliselt üle komisjoni visiitide ajal liikmesriikidesse. 2006. aastal valitud kontrollide valimisse kuuluvate juhtumite puhul leiti, et läbiviidud tegevus ja esitatud põhjendused olid vastuvõetavad.

Lisaks nõutakse komisjoni uutes suunistes, et sertifitseerimisasutused peavad alates eelarveaastast 2007 kontrollima, et makseasutused võtaksid järelmeetmeid kõigi määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise käigus avastatud potentsiaalsete rikkumiste suhtes.

| 5.53. | 2004/2005. ja varasemate aastate kohta on maksejärgsed kontrollid 1. jaanuari 2007. aasta seisuga liikmesriikide aastaaruannete esitamisel endiselt tegemata Saksamaal (Alam-Saksimaa), Itaalias (Põllumajandusministeerium) ja Hispaanias (Andaluusia). |
| --- | --- |

5.53.

2004/2005. ja varasemate aastate kohta on maksejärgsed kontrollid 1. jaanuari 2007. aasta seisuga liikmesriikide aastaaruannete esitamisel endiselt tegemata Saksamaal (Alam-Saksimaa), Itaalias (Põllumajandusministeerium) ja Hispaanias (Andaluusia).

| 5.53. | Ministerio Politiche Agricole ja Niedersachseni võlgnevuse olulisus on rahalisest seisukohast väike. Lisaks vähendatakse seda regulaarselt. Komisjon teostab hoolikat järelevalvet edusammude üle. |
| --- | --- |

5.53.

Ministerio Politiche Agricole ja Niedersachseni võlgnevuse olulisus on rahalisest seisukohast väike. Lisaks vähendatakse seda regulaarselt. Komisjon teostab hoolikat järelevalvet edusammude üle.

Komisjoni visiit Hispaaniasse 11.–15. juunil 2007 näitas, et 2004/2005. aasta ja varasemad võlgnevused on Andaluusias täielikult likvideeritud.

Eksporditoetused

| 5.54. | ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel. 2006. aastal maksti eksporditoetusi kogusummas 2 493 miljonit eurot. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll) (48). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle. |
| --- | --- |

5.54.

ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad müüa ELi ületoodangut maailmaturgudel. 2006. aastal maksti eksporditoetusi kogusummas 2 493 miljonit eurot. Liikmesriigid on kohustatud füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist tagamaks, et see on õigesti kirjeldatud ja vastab taotletava eksporditoetuse tingimustele. Nad peavad kontrolle läbi viima ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast (asenduskontroll) (48). Komisjon teostab järelevalvet nende kontrollide kvaliteedi ja arvu üle.

| 5.54. | Komisjoni kontrollimiste järelevalve sisaldab kohapealset auditit ning liikmesriikide esitatud statistika läbi vaatamist ja süstemaatilist võrdlust, millest selgub, et rikkumisi on vähe. |
| --- | --- |

5.54.

Komisjoni kontrollimiste järelevalve sisaldab kohapealset auditit ning liikmesriikide esitatud statistika läbi vaatamist ja süstemaatilist võrdlust, millest selgub, et rikkumisi on vähe.

| 5.55. | Liikmesriikidel on kohustus esitada komisjonile andmed kulutuste kohta ja teavet EAGGF tagatisrahastu kohta raamatupidamisarvestuste kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, järelevalveks ja prognooside tegemiseks (49). Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide poolt 2004/05. aasta kohta esitatud andmed ja leidis, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne. Samuti selgus, et Kreeka ei esitanud üldse vajalikke andmeid. Hollandis hõlmas ühe makseasutuse poolt kasutatud „füüsiliste kontrollide” määratlus dokumendikontrolle, mistõttu oli registreeritud kontrollide arv olulisel määral liialdatud. |
| --- | --- |

5.55.

Liikmesriikidel on kohustus esitada komisjonile andmed kulutuste kohta ja teavet EAGGF tagatisrahastu kohta raamatupidamisarvestuste kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, järelevalveks ja prognooside tegemiseks (49). Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide poolt 2004/05. aasta kohta esitatud andmed ja leidis, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne. Samuti selgus, et Kreeka ei esitanud üldse vajalikke andmeid. Hollandis hõlmas ühe makseasutuse poolt kasutatud „füüsiliste kontrollide” määratlus dokumendikontrolle, mistõttu oli registreeritud kontrollide arv olulisel määral liialdatud.

| 5.55. | Määrus (EÜ) nr 2390/1999 käsitleb raamatupidamisandmeid, mille peamine eesmärk on anda teavet liikmesriikide kulutusi moodustavatest üksiktehingutest, aga need sisaldavad ka muud teavet, mis on raamatupidamisse kandmisse ajal tehingu kohta teada. Komisjon teab, et sellepärast on teave mõnikord puudulik. Sellegipoolest on need andmed analüüsiks ja auditeerimiseks kasulikud, aga neid ei kasutata füüsiliseks kontrolliks. |
| --- | --- |

5.55.

Määrus (EÜ) nr 2390/1999 käsitleb raamatupidamisandmeid, mille peamine eesmärk on anda teavet liikmesriikide kulutusi moodustavatest üksiktehingutest, aga need sisaldavad ka muud teavet, mis on raamatupidamisse kandmisse ajal tehingu kohta teada. Komisjon teab, et sellepärast on teave mõnikord puudulik. Sellegipoolest on need andmed analüüsiks ja auditeerimiseks kasulikud, aga neid ei kasutata füüsiliseks kontrolliks.

Selleks on palju olulisemad üksikasjalikud andmed, mis saadetakse igal aastal komisjonile, mida kontrollitakse süstemaatiliselt kontoris ja kohapeal läbi viidud auditite käigus ja mida peetakse väga usaldusväärseks järelevalvevahendiks.

Makseandmetes tühjaks jäetud lahtrite küsimus tõstatati Kreeka puhul juba 19. oktoobri 2005. aasta kirjas ja Kreeka lisas selle teabe 2005/2006. aasta andmetele.

Seoses Madalmaadega ootab komisjon liikmesriigi vastust.

Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.56. | Põllumajandusvaldkonnas tehtavate kulutuste haldamine on jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel. Toetusi maksavad liikmesriigid, kelle kulutused hüvitab komisjon. Neid hüvitisi peetakse ettemakseteks, kuni komisjon on raamatupidamisarvestused kontrollinud ja heaks kiitnud. Kasutusel olev kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest. |
| --- | --- |

5.56.

Põllumajandusvaldkonnas tehtavate kulutuste haldamine on jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel. Toetusi maksavad liikmesriigid, kelle kulutused hüvitab komisjon. Neid hüvitisi peetakse ettemakseteks, kuni komisjon on raamatupidamisarvestused kontrollinud ja heaks kiitnud. Kasutusel olev kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest.

Otsus raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise kohta

| 5.57. | 2006. aasta finantsotsustes (50) kiitis komisjon heaks 98 makseasutuse raamatupidamisarvestustest 91 (vt
  tabel 5.1
  ). Otsused tuginevad sõltumatute audiitorite (akrediteerimisasutuste) järeldusotsustele, milles hinnatakse makseasutuste raamatupidamisarvestuste täielikkust, täpsust ja õigsust. Kuna määrusega ei ole selgesõnaliselt sätestatud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute (vastavusküsimused) seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimist, ei nõua komisjon seda akrediteerimisasutustelt. Seetõttu ei saa nende järeldusotsuseid vastavasisulise kinnituse saamisel aluseks võtta. |
| --- | --- |

5.57.

2006. aasta finantsotsustes (50) kiitis komisjon heaks 98 makseasutuse raamatupidamisarvestustest 91 (vt
  tabel 5.1
  ). Otsused tuginevad sõltumatute audiitorite (akrediteerimisasutuste) järeldusotsustele, milles hinnatakse makseasutuste raamatupidamisarvestuste täielikkust, täpsust ja õigsust. Kuna määrusega ei ole selgesõnaliselt sätestatud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute (vastavusküsimused) seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimist, ei nõua komisjon seda akrediteerimisasutustelt. Seetõttu ei saa nende järeldusotsuseid vastavasisulise kinnituse saamisel aluseks võtta.

| 5.57. | Asjaomaste õigusaktide kohaselt nimetatakse sertifitseerimisasutuse koostatud sertifikaadis, kas asutus on saanud piisavalt kinnitust, et komisjonile edastatud raamatupidamisandmed on tõesed, täielikud ja täpsed. Sertifikaat põhineb muu hulgas makseasutuse haldusstruktuuri hõlmavate menetluste uurimisel, mille eesmärk on teha kindlaks, kas struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sertifikaat on osa kõikehõlmavast ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemist ning aitab kaasa nende aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja nõuetekohasusele. Lisaks peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 avaldama arvamust sisemiste kontrollisüsteemide tõhususe kohta, st kas makseasutuse poolt sisse seatud kontrollisüsteem annab tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta piisavalt kinnitust. |
| --- | --- |

5.57.

Asjaomaste õigusaktide kohaselt nimetatakse sertifitseerimisasutuse koostatud sertifikaadis, kas asutus on saanud piisavalt kinnitust, et komisjonile edastatud raamatupidamisandmed on tõesed, täielikud ja täpsed. Sertifikaat põhineb muu hulgas makseasutuse haldusstruktuuri hõlmavate menetluste uurimisel, mille eesmärk on teha kindlaks, kas struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sertifikaat on osa kõikehõlmavast ühise põllumajanduspoliitika raames tehtavate kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemist ning aitab kaasa nende aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja nõuetekohasusele. Lisaks peavad sertifitseerimisasutused alates eelarveaastast 2007 avaldama arvamust sisemiste kontrollisüsteemide tõhususe kohta, st kas makseasutuse poolt sisse seatud kontrollisüsteem annab tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta piisavalt kinnitust.

| 5.58. | Esimest korda auditeerisid akrediteerimisasutused ühtset otsemaksete kava 2006. aastal. Komisjon ei määratlenud ülesande sisu ja põhjalikkust. Näiteks Itaalia akrediteerimisasutused jätsid oma tööst välja toetusõiguste kontrollimise ja mainisid seda oma järeldusotsustes. Komisjon kiitis selle heaks ilma märkusteta. |
| --- | --- |

5.58.

Esimest korda auditeerisid akrediteerimisasutused ühtset otsemaksete kava 2006. aastal. Komisjon ei määratlenud ülesande sisu ja põhjalikkust. Näiteks Itaalia akrediteerimisasutused jätsid oma tööst välja toetusõiguste kontrollimise ja mainisid seda oma järeldusotsustes. Komisjon kiitis selle heaks ilma märkusteta.

| 5.58. | Sertifitseerimisasutustel palutakse teha kindlaks, kas makseasutuste menetlused toetusõiguste kontrollimiseks toimivad tõhusalt. Neilt ei nõuta iga abisaaja toetusõiguste paikapidavuse otsest kinnitamist, st igale valimis olevale abisaajale tehtud makse seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kontrollimist. Seda nõuet täitsid 2006. aastal kõik sertifitseerimisasutused, kui nad auditeerisid makseasutuse poolt ühtse otsemaksete kava alusel antud toetusõiguste kontrollimise menetlusi. |
| --- | --- |

5.58.

Sertifitseerimisasutustel palutakse teha kindlaks, kas makseasutuste menetlused toetusõiguste kontrollimiseks toimivad tõhusalt. Neilt ei nõuta iga abisaaja toetusõiguste paikapidavuse otsest kinnitamist, st igale valimis olevale abisaajale tehtud makse seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kontrollimist. Seda nõuet täitsid 2006. aastal kõik sertifitseerimisasutused, kui nad auditeerisid makseasutuse poolt ühtse otsemaksete kava alusel antud toetusõiguste kontrollimise menetlusi.

Ühtse otsemaksete kavaga tehtava töö ulatus ja põhjalikkus on sätestatud komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises, mis hakkab kehtima alates eelarveaastast 2007.

| 5.59. | Komisjon toetub eelkõige akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalsele hindamisele. Kontrollikoda leidis, et lühike ajaperiood ja dokumentide keelte arv piiravad komisjoni dokumentaalse hindamise ulatust ja põhjalikkust (51). 30 aruandest ja järeldusotsusest, mille kontrollikoda läbi vaatas, (52) ei võimaldanud esitatud teave seitsmel puhul kontrollikojal teha järeldust oluliste vigade esinemise kohta makseasutuste raamatupidamisaruannetes. |
| --- | --- |

5.59.

Komisjon toetub eelkõige akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalsele hindamisele. Kontrollikoda leidis, et lühike ajaperiood ja dokumentide keelte arv piiravad komisjoni dokumentaalse hindamise ulatust ja põhjalikkust (51). 30 aruandest ja järeldusotsusest, mille kontrollikoda läbi vaatas, (52) ei võimaldanud esitatud teave seitsmel puhul kontrollikojal teha järeldust oluliste vigade esinemise kohta makseasutuste raamatupidamisaruannetes.

| 5.59. | Komisjon viib läbi auditeid, mis on vajalikud selleks, et saada (esitatud teabe alusel) piisavat kinnitust selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisandmed on õiged, täielikud ja täpsed, st ei sisalda olulisi vigu. Aruandlus jäetakse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja, kui komisjon ei jõua jaatavale järeldusele. See on vastavusmenetlustest erinev eraldiseisev mehhanism, mille eesmärk on arvata välja ühenduse vahenditest need rahastatavad kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

5.59.

Komisjon viib läbi auditeid, mis on vajalikud selleks, et saada (esitatud teabe alusel) piisavat kinnitust selle kohta, kas makseasutuste raamatupidamisandmed on õiged, täielikud ja täpsed, st ei sisalda olulisi vigu. Aruandlus jäetakse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja, kui komisjon ei jõua jaatavale järeldusele. See on vastavusmenetlustest erinev eraldiseisev mehhanism, mille eesmärk on arvata välja ühenduse vahenditest need rahastatavad kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

Komisjon leidis, et nendel kontodel, mida ta kontrollis ja mille ta heaks kiitis, ei olnud olulisi vigu. See kehtib ka kontrollikoja nimetatud seitsme konto kohta.

| 5.60. | Kontrollikoda külastas seitset akrediteerimisasutust, et kontrollida nende tööd (53). Peamised avastatud puudused olid seotud põhjaliku läbivaatuse ulatuse ja põhjalikkusega ning volitatud asutuste tööga, sh kohapealsed kontrollid ja võlgnike raamatupidamisarvestuste täielikkuse kontroll. Nimetatud puudusi oleks võimalik parandada kindluse abil, mida on võimalik saada akrediteerimisasutuste tööst. 2006. aastal külastasid komisjoni talitused veel nelja makseasutuse akrediteerimisasutusi (54). Komisjoni üldine järeldus oli, et „akrediteerimisasutuse auditeerimise metodoloogia näib andvat piisava kinnituse raamatupidamisarvestuste heakskiitmiseks”. |
| --- | --- |

5.60.

Kontrollikoda külastas seitset akrediteerimisasutust, et kontrollida nende tööd (53). Peamised avastatud puudused olid seotud põhjaliku läbivaatuse ulatuse ja põhjalikkusega ning volitatud asutuste tööga, sh kohapealsed kontrollid ja võlgnike raamatupidamisarvestuste täielikkuse kontroll. Nimetatud puudusi oleks võimalik parandada kindluse abil, mida on võimalik saada akrediteerimisasutuste tööst. 2006. aastal külastasid komisjoni talitused veel nelja makseasutuse akrediteerimisasutusi (54). Komisjoni üldine järeldus oli, et „akrediteerimisasutuse auditeerimise metodoloogia näib andvat piisava kinnituse raamatupidamisarvestuste heakskiitmiseks”.

| 5.60. | Sertifitseerimisasutuste töö ulatuse ja põhjalikkuse kohta nõutakse kohaldatavates õigusaktides, et asutused peavad üle vaatama vaid selle makseasutuse haldusstruktuuri osa, mis näitab, kas see struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sellest piisab raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja kinnitamiseks ning seda ei tule pidada puuduseks. |
| --- | --- |

5.60.

Sertifitseerimisasutuste töö ulatuse ja põhjalikkuse kohta nõutakse kohaldatavates õigusaktides, et asutused peavad üle vaatama vaid selle makseasutuse haldusstruktuuri osa, mis näitab, kas see struktuur suudab tagada, et enne makse tegemist kontrollitakse vastavust ühenduse eeskirjadele. Sellest piisab raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja kinnitamiseks ning seda ei tule pidada puuduseks.

Komisjoni 2006. aasta auditid kinnitavad (kasutatud metoodika hindamise ja kontrollimise tulemusena), et sertifitseerimisasutuste aruanded ja sertifikaadid on põhimõtteliselt usaldusväärsed, kuigi mõnes valdkonnas on arenguruumi. Kõiki nimetatud küsimusi on piisavalt käsitletud komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises. Sertifitseerimisasutused peavad käsitlema neid küsimusi põhjalikumalt ja esitama oma leiud selgemalt.

| 5.61. | Komisjon rakendas uut sissenõudemenetlust, (55) mis sisaldab tabeleid võlgnike raamatupidamisarvestuste kajastamiseks. Lõplikud suunised tabelite koostamise lõpetamiseks anti alles 2006. aasta novembris. Kontrollikojal on seoses võlgnike raamatupidamisarvestuse usaldusväärsusega kahtlusi seda kajastavate tabelite täielikkuse osas: järeldusotsuste arvamuste ja aruannete oluliste leidude piiratud ulatus, mõnede akrediteerimisasutuste töö piiratud ulatus ja ebapiisav teave mõnedes aruannetes. Peale selle tehti pärast komisjonipoolset tabelite vastavuse kontrollimist muudatusi tabelites, mis olid juba heaks kiidetud. |
| --- | --- |

5.61.

Komisjon rakendas uut sissenõudemenetlust, (55) mis sisaldab tabeleid võlgnike raamatupidamisarvestuste kajastamiseks. Lõplikud suunised tabelite koostamise lõpetamiseks anti alles 2006. aasta novembris. Kontrollikojal on seoses võlgnike raamatupidamisarvestuse usaldusväärsusega kahtlusi seda kajastavate tabelite täielikkuse osas: järeldusotsuste arvamuste ja aruannete oluliste leidude piiratud ulatus, mõnede akrediteerimisasutuste töö piiratud ulatus ja ebapiisav teave mõnedes aruannetes. Peale selle tehti pärast komisjonipoolset tabelite vastavuse kontrollimist muudatusi tabelites, mis olid juba heaks kiidetud.

| 5.61. | Kontrollikoja nimetatud tabelid (56) on mõeldud selleks, et anda komisjonile piisavat teavet uue kontrollimis- ja kinnitamismehhanismi kohaldamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklites 32 ja 33 sätestatud rikkumiste korral. Nende tabelite ja makseasutuste võlgnike raamatupidamisarvestuse vahel on selge seos ning sertifitseerimisasutuste suhtes alates 2007. aastast kehtima hakkavas komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises nõutakse sertifitseerimisasutustelt võlgnike raamatupidamisarvestuse ja tabelite võrdlemist ning leitud lahknevuste kohta selgituste esitamist. |
| --- | --- |

5.61.

Kontrollikoja nimetatud tabelid (56) on mõeldud selleks, et anda komisjonile piisavat teavet uue kontrollimis- ja kinnitamismehhanismi kohaldamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklites 32 ja 33 sätestatud rikkumiste korral. Nende tabelite ja makseasutuste võlgnike raamatupidamisarvestuse vahel on selge seos ning sertifitseerimisasutuste suhtes alates 2007. aastast kehtima hakkavas komisjoni uues näidisaruannet käsitlevas suunises nõutakse sertifitseerimisasutustelt võlgnike raamatupidamisarvestuse ja tabelite võrdlemist ning leitud lahknevuste kohta selgituste esitamist.

Tabelid on osa makseasutuse raamatupidamise aastaaruandest ja neid kinnitavad sertifitseerimisasutused. Lisaks pühendas komisjon palju aega piisava kinnituse saamiseks selle kohta, kas väidetav võlgnevus oli õigesti liigitatud ja esitatud. Saldot hinnati 15. oktoobri 2006. aasta seisuga ja vana tabeli 105 lõppsaldot võrreldi uute, III lisa tabelite algsaldoga 2005. aasta oktoobri keskpaiga seisuga. Kui võrdluse tulemused ei olnud positiivsed ja summad olid suured, mistõttu ei saadud piisavalt kinnitust (nt AGEA puhul Itaalias), siis jäeti see aruandlus kontrollimise ja kinnitamise otsusest välja.

Komisjon võtab 2007. aastal üksikasjalikke järelmeetmeid, tagamaks, et võlad oleks III lisa tabelites nõuetekohaselt esitatud.

| 5.62. | Otsus sissenõudmata summade kohta, (57) mille kulud peavad kandma võrdsetes osades ühendus ja liikmesriigid (50:50 reegel), sisaldus esimest korda 2006. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses, ning ühendus ja liikmesriigid pidid kandma ligikaudu 130 miljonit euro ulatuses kulusid (58). Lisaks pidi ühendus kandma sajaprotsendiliselt 147 miljonit euro ulatuses kulusid seoses reeglite eiramise tõttu sissenõutud summadega, mille tagasisaamist liikmesriigid pidasid lootusetuks (59). Uue menetluse kohaselt peab ühendus kandma märkimisväärses ulatuses kulusid liikmesriikide esitatud teabe alusel. See tähendab, et komisjon peab läbi viima põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgade ühendusele tasumiseks esitamine toimuks nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

5.62.

Otsus sissenõudmata summade kohta, (57) mille kulud peavad kandma võrdsetes osades ühendus ja liikmesriigid (50:50 reegel), sisaldus esimest korda 2006. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses, ning ühendus ja liikmesriigid pidid kandma ligikaudu 130 miljonit euro ulatuses kulusid (58). Lisaks pidi ühendus kandma sajaprotsendiliselt 147 miljonit euro ulatuses kulusid seoses reeglite eiramise tõttu sissenõutud summadega, mille tagasisaamist liikmesriigid pidasid lootusetuks (59). Uue menetluse kohaselt peab ühendus kandma märkimisväärses ulatuses kulusid liikmesriikide esitatud teabe alusel. See tähendab, et komisjon peab läbi viima põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgade ühendusele tasumiseks esitamine toimuks nõuetekohaselt.

| 5.62. | Kontrollikoja nimetatud tulemused on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 32 sätestatud ja rikkumiste puhul kasutatava uue kontrollimise ja heakskiitmisemehhanismi tulemus. |
| --- | --- |

5.62.

Kontrollikoja nimetatud tulemused on määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 32 sätestatud ja rikkumiste puhul kasutatava uue kontrollimise ja heakskiitmisemehhanismi tulemus.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 49 kohaldati 50:50 reeglit 2007. aastal kõigil suurematel juhtudel, kui nõutavad summad ei olnud 16. oktoobriks 2006 täielikult tagasi makstud. Mõni selline juhtum pärineb 1980. aastatest. See selgitab küllaltki suurt tasaarveldussummat. Loodetavasti on tulevastel eelarveaastatel nelja kuni kaheksa aasta vanuste juhtumite puhul tasaarveldatud summad oluliselt väiksemad.

Makstavad ja tagasinõutavad summad kinnitab sertifitseerimisasutus, st need on põhjalikult läbi vaadatud. Lisaks kontrollib komisjon makseasutuste auditeerimise raames ka uue kontrollimis- ja kinnitamismehhanismi õiget kohaldamist liikmesriikide poolt.

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.63. | Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust kasutab ka põllumajanduse peadirektor oma kinnitavas avalduses EAGGFi raames tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Süsteemi analüüs tõi ilmsiks järgmised puudused: |
| --- | --- |

5.63.

Vastavusotsuste eesmärk on arvata ühenduse rahastamisest välja kulutused, mille puhul komisjon on leidnud, et need ei ole ühenduse eeskirjadega kooskõlas. Vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust kasutab ka põllumajanduse peadirektor oma kinnitavas avalduses EAGGFi raames tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Süsteemi analüüs tõi ilmsiks järgmised puudused:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | vastavusotsused ei puudutanud otsuste tegemise aastal lõplikele abisaajatele tehtud makseid. Üldjuhul puudutasid otsused mitme aasta kulutusi ja olid tehtud mitmeaastase viivitusega. 2006. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998; |
| --- | --- |

a)

vastavusotsused ei puudutanud otsuste tegemise aastal lõplikele abisaajatele tehtud makseid. Üldjuhul puudutasid otsused mitme aasta kulutusi ja olid tehtud mitmeaastase viivitusega. 2006. aasta lõpuks ei olnud vastavuse kontrollimine lõpule viidud ühegi aasta kohta pärast aastat 1998;

| a) | 2006. aasta lõpus on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud.
  Vastavusmenetluste mitmeaastalisus, millele kontrollikoda viitas, ei mõjuta kinnitust, milleks piisab 2006. eelarveaasta menetlustest. Tõsi, finantstagajärjed selguvad alles menetluste lõpus, aga 2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed leiud on juba teada. Arvestades, et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, siis ei anna need teavet mitte ainult auditeeritud kulude kohta, vaid kaudselt ka tulevaste kulude kohta, mida kõnealused süsteemid hõlmavad. |
| --- | --- |

a)

2006. aasta lõpus on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud.

Vastavusmenetluste mitmeaastalisus, millele kontrollikoda viitas, ei mõjuta kinnitust, milleks piisab 2006. eelarveaasta menetlustest. Tõsi, finantstagajärjed selguvad alles menetluste lõpus, aga 2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed leiud on juba teada. Arvestades, et komisjoni auditid hõlmavad liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme, siis ei anna need teavet mitte ainult auditeeritud kulude kohta, vaid kaudselt ka tulevaste kulude kohta, mida kõnealused süsteemid hõlmavad.

| b) | põllumajanduse peadirektoraat viitas oma 2006. aasta iga-aastase tegevusaruande kindlust käsitlevas peatükis 2006. aasta raamatupidamisaruannetes kajastatud tingimuslikele varadele. Nende summa on 1 472 miljonit eurot (60) ja eesmärk prognoosida tulevasi finantskorrektsioone. See raamatupidamisvõte parandab raamatupidamisaruannete kasutajate kasutuses olevat teavet, kuid ei anna kontrollikojale ja komisjonile kinnitust raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduse peadirektoraat viitas oma 2006. aasta iga-aastase tegevusaruande kindlust käsitlevas peatükis 2006. aasta raamatupidamisaruannetes kajastatud tingimuslikele varadele. Nende summa on 1 472 miljonit eurot (60) ja eesmärk prognoosida tulevasi finantskorrektsioone. See raamatupidamisvõte parandab raamatupidamisaruannete kasutajate kasutuses olevat teavet, kuid ei anna kontrollikojale ja komisjonile kinnitust raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

| b) | Nagu on märgitud põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandes, saab 2006. aastal läbi viidud auditite tulemuste põhjal järeldada, et üldine olukord seoses puudujääkidega riiklikes kontrollisüsteemides on võrreldav eelmise aasta olukorraga ja sellepärast on 2006. aasta kulude riski katmiseks vajalike finantskorrektsioonide summa hindamine 1996.–2001. aasta keskmise korrektsioonide netomäära alusel täiesti põhjendatud.
  Tingimuslike varade komisjoni kontodel kajastamise eesmärk on komisjoni auditite tulemuste alusel avalikustada (potentsiaalsed) laekumised ja see ei ole mõeldud aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta kinnituse andmiseks. |
| --- | --- |

b)

Nagu on märgitud põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandes, saab 2006. aastal läbi viidud auditite tulemuste põhjal järeldada, et üldine olukord seoses puudujääkidega riiklikes kontrollisüsteemides on võrreldav eelmise aasta olukorraga ja sellepärast on 2006. aasta kulude riski katmiseks vajalike finantskorrektsioonide summa hindamine 1996.–2001. aasta keskmise korrektsioonide netomäära alusel täiesti põhjendatud.

Tingimuslike varade komisjoni kontodel kajastamise eesmärk on komisjoni auditite tulemuste alusel avalikustada (potentsiaalsed) laekumised ja see ei ole mõeldud aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta kinnituse andmiseks.

| c) | finantskorrektsioonide kulud kannavad põhjendamatult toetust saanud abisaajate asemel liikmesriigid (tavaliselt üldeelarvest); |
| --- | --- |

c)

finantskorrektsioonide kulud kannavad põhjendamatult toetust saanud abisaajate asemel liikmesriigid (tavaliselt üldeelarvest);

| c) | Kui vastavusmenetluste tulemusel leitakse või võidakse leida valesti sooritatud makseid, peavad liikmesriigi nendega tegelema lõplikelt abisaajatelt raha tagasinõudmise menetluste käigus. Isegi kui see ei ole võimalik (nt korrektsioon põhineb riikliku kontrollisüsteemi puudujääkidel ja seda ei saa seostada ühegi üksikmaksega), on finantskorrektsioonide näol tegemist olulise liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemi parendamise vahendiga ning see aitab ühtlasi vältida või avastada ja tagasi saada lõplikele abisaajatele tehtud eeskirju eiravaid makseid. |
| --- | --- |

c)

Kui vastavusmenetluste tulemusel leitakse või võidakse leida valesti sooritatud makseid, peavad liikmesriigi nendega tegelema lõplikelt abisaajatelt raha tagasinõudmise menetluste käigus. Isegi kui see ei ole võimalik (nt korrektsioon põhineb riikliku kontrollisüsteemi puudujääkidel ja seda ei saa seostada ühegi üksikmaksega), on finantskorrektsioonide näol tegemist olulise liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemi parendamise vahendiga ning see aitab ühtlasi vältida või avastada ja tagasi saada lõplikele abisaajatele tehtud eeskirju eiravaid makseid.

| d) | puudusid tõendid, et komisjoni poolt läbi viidud auditite arv oli piisav komisjoni riskianalüüsis määratletud riskide kontrollimiseks. Abisaaja tasandil tehtav läbivaatus põhineb ajalisel piirangul ja mitte audiitorile antud juhistel. Läbi viidud auditite käigus ei kontrollitud süstemaatiliselt deklaratsioonides sisalduva teabe tõepärasust ja täpsust lõpliku abisaaja tasandil; |
| --- | --- |

d)

puudusid tõendid, et komisjoni poolt läbi viidud auditite arv oli piisav komisjoni riskianalüüsis määratletud riskide kontrollimiseks. Abisaaja tasandil tehtav läbivaatus põhineb ajalisel piirangul ja mitte audiitorile antud juhistel. Läbi viidud auditite käigus ei kontrollitud süstemaatiliselt deklaratsioonides sisalduva teabe tõepärasust ja täpsust lõpliku abisaaja tasandil;

| d) | 2006. aastal viidi läbi kokku 354 auditit, sh 184 kohapealsete kontrollimistega ja 170 kohapealsete kontrollimisteta. Komisjoni arvates käsitlevad need auditid asjakohaselt komisjoni riskianalüüsis kindlaks määratud riske.
  Komisjon viib riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi hindamiseks läbi vastavusauditeid. Vajaduse korral võivad auditid sisaldada üksikfailide kontrollimist lõplike abisaajate tasandil, sh kohapealseid kontrolle. Selline lähenemine on kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega ja komisjoni auditeerimiskäsiraamatuga. |
| --- | --- |

d)

2006. aastal viidi läbi kokku 354 auditit, sh 184 kohapealsete kontrollimistega ja 170 kohapealsete kontrollimisteta. Komisjoni arvates käsitlevad need auditid asjakohaselt komisjoni riskianalüüsis kindlaks määratud riske.

Komisjon viib riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi hindamiseks läbi vastavusauditeid. Vajaduse korral võivad auditid sisaldada üksikfailide kontrollimist lõplike abisaajate tasandil, sh kohapealseid kontrolle. Selline lähenemine on kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega ja komisjoni auditeerimiskäsiraamatuga.

| e) | väljaarvatavate kulutuste arvutamiseks kasutati enamasti ühtlase määra meetodit, kus tagasi nõutakse teatud protsent makstud toetuse kogusummast. Võttes arvesse, et see meetod tugineb kontrollisüsteemi puuduste raskusastmele ja mitte reeglite vastaselt tehtud maksete väärtusele, ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja reeglite vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtusega. |
| --- | --- |

e)

väljaarvatavate kulutuste arvutamiseks kasutati enamasti ühtlase määra meetodit, kus tagasi nõutakse teatud protsent makstud toetuse kogusummast. Võttes arvesse, et see meetod tugineb kontrollisüsteemi puuduste raskusastmele ja mitte reeglite vastaselt tehtud maksete väärtusele, ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja reeglite vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtusega.

| e) | Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Komisjoni arvates saavutatakse see eesmärk ka juhul, kui finantskorrektsioone kohaldatakse ühtse määra alusel, sest abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik kindlaks määrata. Ühtse määraga korrektsioone kohaldatakse, kui abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik täpsete arvutuste või ekstrapoleerimise abil tuvastada. Euroopa Kohus on seda põhimõtet korduvalt kinnitanud. Sellepärast peab komisjon ühtse määraga korrektsiooni meetodit täiesti kohaseks. |
| --- | --- |

e)

Raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Komisjoni arvates saavutatakse see eesmärk ka juhul, kui finantskorrektsioone kohaldatakse ühtse määra alusel, sest abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik kindlaks määrata. Ühtse määraga korrektsioone kohaldatakse, kui abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete summat ei ole võimalik täpsete arvutuste või ekstrapoleerimise abil tuvastada. Euroopa Kohus on seda põhimõtet korduvalt kinnitanud. Sellepärast peab komisjon ühtse määraga korrektsiooni meetodit täiesti kohaseks.

| 5.64. | Kontrollikoda auditeeris kolme 2006. aastal tehtud vastavusotsuses sisalduvat finantskorrektsiooni, milles käsitleti perioodi 1999–2005, hõlmates 25 % tehtud korrektsioonide summast (61). Kontrollikoda tegi järgmised tähelepanekud: |
| --- | --- |

5.64.

Kontrollikoda auditeeris kolme 2006. aastal tehtud vastavusotsuses sisalduvat finantskorrektsiooni, milles käsitleti perioodi 1999–2005, hõlmates 25 % tehtud korrektsioonide summast (61). Kontrollikoda tegi järgmised tähelepanekud:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | võttes arvesse piiratud vahendeid, valitakse komisjoni vastavusauditid riskianalüüsi põhjal. Kaheaastase piirangu tõttu on oht, et kulutusi kontrollitakse liiga hilja, mis muudab korrektsioonide tegemise võimatuks (62). Kontrollikoja auditist selgus, et hinnanguliselt 100 miljoni euro väärtuses reeglite vastaselt tehtud maksete korrektsioone ei olnud võimalik teha, kuna mittevastavused avastati pärast tähtaega; |
| --- | --- |

a)

võttes arvesse piiratud vahendeid, valitakse komisjoni vastavusauditid riskianalüüsi põhjal. Kaheaastase piirangu tõttu on oht, et kulutusi kontrollitakse liiga hilja, mis muudab korrektsioonide tegemise võimatuks (62). Kontrollikoja auditist selgus, et hinnanguliselt 100 miljoni euro väärtuses reeglite vastaselt tehtud maksete korrektsioone ei olnud võimalik teha, kuna mittevastavused avastati pärast tähtaega;

| a) | Läbiviidavad vastavusauditid määratakse tsentraliseeritud riskianalüüsi alusel. Vastavusprotsessi jaoks on see valik kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Sellega tegeleb üle 10 % põllumajanduse peadirektoraadi töötajatest.
  Kui vastavusauditite käigus avastatakse puudujääke, mis tähendavad EAGGFile finantsriski, piirduvad finantskorrektsioonid kulutustega, mis tehti 24 kuud enne liikmesriikidele komisjoni leidudest teavitava, artikli 11 kohase kirja edastamist. Selle nn 24 kuu reegli kehtestas nõukogu, et tagada liikmesriikidele õiguskindlus. Selle reegli kohaldamisel ei saa finantskorrektsioone teatavate kulutuste puhul rakendada, kuigi puudujäägid võivad mõjutada ka neid.
  Kontrollikoja auditeeritud juhtudel reageeris komisjon saadud teabele õigeaegselt. |
| --- | --- |

a)

Läbiviidavad vastavusauditid määratakse tsentraliseeritud riskianalüüsi alusel. Vastavusprotsessi jaoks on see valik kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Sellega tegeleb üle 10 % põllumajanduse peadirektoraadi töötajatest.

Kui vastavusauditite käigus avastatakse puudujääke, mis tähendavad EAGGFile finantsriski, piirduvad finantskorrektsioonid kulutustega, mis tehti 24 kuud enne liikmesriikidele komisjoni leidudest teavitava, artikli 11 kohase kirja edastamist. Selle nn 24 kuu reegli kehtestas nõukogu, et tagada liikmesriikidele õiguskindlus. Selle reegli kohaldamisel ei saa finantskorrektsioone teatavate kulutuste puhul rakendada, kuigi puudujäägid võivad mõjutada ka neid.

Kontrollikoja auditeeritud juhtudel reageeris komisjon saadud teabele õigeaegselt.

| b) | nende keerukate juhtude puhul kulus komisjonil kontrollitud korrektsioonide esialgsest auditist heakskiitva otsuse tegemiseni 4–7 aastat, mistõttu viibis otsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta. |
| --- | --- |

b)

nende keerukate juhtude puhul kulus komisjonil kontrollitud korrektsioonide esialgsest auditist heakskiitva otsuse tegemiseni 4–7 aastat, mistõttu viibis otsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta.

| b) | Vastavusmenetlusteks vajalik aeg sõltub paljudest teguritest. Need tegurid on muu hulgas juhtumi keerukus, lisatöö või isegi lisaauditite vajadus, tähtaegadest kinnipidamine liikmesriikide poolt ja lepitusasutuse soovituste järelmenetlus. Lisaks on vastavuse kontrollimise menetluste oluline põhimõte liikmesriigi kaitseõiguse täielik austamine.
  Kontrollikoja väide „(...) mistõttu viibis finantsotsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta” ei arvesta erinevusega konkreetse eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise vahel. Eelarveaasta kohta raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimist ja kinnitamist ei tehta. |
| --- | --- |

b)

Vastavusmenetlusteks vajalik aeg sõltub paljudest teguritest. Need tegurid on muu hulgas juhtumi keerukus, lisatöö või isegi lisaauditite vajadus, tähtaegadest kinnipidamine liikmesriikide poolt ja lepitusasutuse soovituste järelmenetlus. Lisaks on vastavuse kontrollimise menetluste oluline põhimõte liikmesriigi kaitseõiguse täielik austamine.

Kontrollikoja väide „(...) mistõttu viibis finantsotsuse tegemine kõnealuste eelarveaastate kohta” ei arvesta erinevusega konkreetse eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimise ja kinnitamise vahel. Eelarveaasta kohta raamatupidamisaruannete nõuetele vastavuse kontrollimist ja kinnitamist ei tehta.

Järeldused ja soovitused

| 5.65. | Tagatisfondist tehtud kulutustes põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas esineb vigade määr, mis on kahanemisele vaatamata oluline. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. See ei käi Kreeka kohta. |
| --- | --- |

5.65.

Tagatisfondist tehtud kulutustes põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas esineb vigade määr, mis on kahanemisele vaatamata oluline. Õigesti kohaldatuna on IACS tõhus kontrollisüsteem ebakorrektsete kulutuste riski vähendamiseks. See ei käi Kreeka kohta.

| 5.65. | Komisjon märgib, et kontrollikoja tuvastatud vigade koguhulk EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude puhul on märkimisväärselt vähenenud ja olulisusnivoo lähedal. EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude selles osas, mis ei ole seotud maaelu arenguga ja mida on kogukuludes üle 85 %, allpool olulisusnivood. Maaelu arenguga seotud osas esinevad vead peamiselt põllumajanduslike keskkonnameetmetega seoses. |
| --- | --- |

5.65.

Komisjon märgib, et kontrollikoja tuvastatud vigade koguhulk EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude puhul on märkimisväärselt vähenenud ja olulisusnivoo lähedal. EAGGFi tagatisrahastust rahastatavate kulude selles osas, mis ei ole seotud maaelu arenguga ja mida on kogukuludes üle 85 %, allpool olulisusnivood. Maaelu arenguga seotud osas esinevad vead peamiselt põllumajanduslike keskkonnameetmetega seoses.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eiravate kulutuste riski vähendamiseks.

Kreeka olukorraga tegeletakse jätkuvate auditite ja tasaarveldusmenetluste käigus, et kaitsta ühenduse finantshuve, samuti toimub Kreeka tegevuskava elluviimise järelevalve.

| 5.66. | Ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab põllumajandustootjatele ebakorrektsete maksete tegemise ohtu. Siiski ei ole mõned liikmesriigid rakendanud õigesti ühtse otsemaksete kava mõningaid olulisi elemente: Austria, Iirimaa ja Ühendkuningriik kohaldasid toetusõiguste konsolideerimist väljaspool määrusega reguleeritud ulatust (vt punktid 5.22–5.24). |
| --- | --- |

5.66.

Ühtse otsemaksete kava ülesehitus ja rakendamine vähendab põllumajandustootjatele ebakorrektsete maksete tegemise ohtu. Siiski ei ole mõned liikmesriigid rakendanud õigesti ühtse otsemaksete kava mõningaid olulisi elemente: Austria, Iirimaa ja Ühendkuningriik kohaldasid toetusõiguste konsolideerimist väljaspool määrusega reguleeritud ulatust (vt punktid 5.22–5.24).

| 5.66. | Komisjon on neist tavadest teadlik ja jagab kontrollikoja arvamust. Kõik võimalikud rahastamisvahendit ohustavad riskid võetakse arvesse vastavusmenetlustes. |
| --- | --- |

5.66.

Komisjon on neist tavadest teadlik ja jagab kontrollikoja arvamust. Kõik võimalikud rahastamisvahendit ohustavad riskid võetakse arvesse vastavusmenetlustes.

| 5.67. | Ühendkuningriik ei järginud ühenduse õigusakte, määrates maaomanikele põllumajandustootjatele renditud ja rentnike poolt haritud maa eest toetusõigusi ja makstes ühtse otsemaksete kava kohaseid toetusi (vt punktid 5.20 ja 5.21). |
| --- | --- |

5.67.

Ühendkuningriik ei järginud ühenduse õigusakte, määrates maaomanikele põllumajandustootjatele renditud ja rentnike poolt haritud maa eest toetusõigusi ja makstes ühtse otsemaksete kava kohaseid toetusi (vt punktid 5.20 ja 5.21).

| 5.67. | Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, kes on aktiivsed põllumajandustootjad (kellel on toetusõigused). Kui maad välja rentiv maaomanik kannab põllumajandustegevusega seotud finantsriske, siis on võimalik teda pidada põllumajandustootjaks. |
| --- | --- |

5.67.

Liikmesriigid peavad kindlaks tegema, kes on aktiivsed põllumajandustootjad (kellel on toetusõigused). Kui maad välja rentiv maaomanik kannab põllumajandustegevusega seotud finantsriske, siis on võimalik teda pidada põllumajandustootjaks.

| 5.68. | Isegi kui siseriiklike eelarvelimiite ei ületatud, selgus, et üks neljandik lõplike abisaajate tasandil kontrollitud maksetest olid enammaksed, vaatamata sellele oli kogu finantsmõju piiratud (vt punkt 5.38). |
| --- | --- |

5.68.

Isegi kui siseriiklike eelarvelimiite ei ületatud, selgus, et üks neljandik lõplike abisaajate tasandil kontrollitud maksetest olid enammaksed, vaatamata sellele oli kogu finantsmõju piiratud (vt punkt 5.38).

5.69.

| 5.69. | Ühendkuningriigis, Saksamaal, Rootsis ja Taanis tekkinud uute abisaajate hulgas täheldas kontrollikoda raudtee-ettevõtteid, ratsa/hobusekasvatusklubisid, golfi/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (vt punkt 5.25–5.27). Toetuse maksmine maaomanikele, kes ei ole kunagi tegelenud põllumajandusliku tootmisega ja hoiavad oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, on kallutanud olulisel määral ELi abisaajate jagunemist põllumajandustootjatelt maaomanike suunas, eelkõige dünaamilise hübriidmudeli puhul (vt punkt 5.28). Ühendkuningriigi ametiasutused kehtestasid nõuetele mittevastavad kriteeriumid investeeringute eest toetusõiguste määramiseks riiklikust reservist (vt punkt 5.33 ja 5.34). |
| --- | --- |

Ühendkuningriigis, Saksamaal, Rootsis ja Taanis tekkinud uute abisaajate hulgas täheldas kontrollikoda raudtee-ettevõtteid, ratsa/hobusekasvatusklubisid, golfi/vaba aja klubisid ja linnavalitsusi (vt punkt 5.25–5.27). Toetuse maksmine maaomanikele, kes ei ole kunagi tegelenud põllumajandusliku tootmisega ja hoiavad oma maad heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, on kallutanud olulisel määral ELi abisaajate jagunemist põllumajandustootjatelt maaomanike suunas, eelkõige dünaamilise hübriidmudeli puhul (vt punkt 5.28). Ühendkuningriigi ametiasutused kehtestasid nõuetele mittevastavad kriteeriumid investeeringute eest toetusõiguste määramiseks riiklikust reservist (vt punkt 5.33 ja 5.34).

| 5.69. | Piirkondlikud mudelid avavad tõepoolest toetuse saamise võimalused neile, kes varem pole toetust saanud. Asjaomaste liikmesriikide selge ja teadlik valik oli jagada abi ümber uues, tootmisest sõltumatuse olukorras. Uued abisaajad on need, kes tegelesid vastaval perioodil (st esimesel taotlusaastal) aktiivselt põllumajandustegevusega. Nad võisid olla maatüki omanikud või mitte, aga see ei ole abisaamisõiguse saamiseks oluline. |
| --- | --- |

5.69.

Piirkondlikud mudelid avavad tõepoolest toetuse saamise võimalused neile, kes varem pole toetust saanud. Asjaomaste liikmesriikide selge ja teadlik valik oli jagada abi ümber uues, tootmisest sõltumatuse olukorras. Uued abisaajad on need, kes tegelesid vastaval perioodil (st esimesel taotlusaastal) aktiivselt põllumajandustegevusega. Nad võisid olla maatüki omanikud või mitte, aga see ei ole abisaamisõiguse saamiseks oluline.

| 5.70. | Ühtset otsemaksete kava reguleerivate määrustega anti liikmesriikidele õigus otsustada, kuidas määrata toetusõigusi riiklikust reservist ja kas elimineerida ootamatu tulu (vt punktid 5.29–5.34). Need küsimused on lahendatud liikmesriigiti ja isegi liikmesriikide siseselt väga erinevalt, mistõttu ei kohelda abisaajaid ühtse otsemaksete kava raames võrdselt. |
| --- | --- |

5.70.

Ühtset otsemaksete kava reguleerivate määrustega anti liikmesriikidele õigus otsustada, kuidas määrata toetusõigusi riiklikust reservist ja kas elimineerida ootamatu tulu (vt punktid 5.29–5.34). Need küsimused on lahendatud liikmesriigiti ja isegi liikmesriikide siseselt väga erinevalt, mistõttu ei kohelda abisaajaid ühtse otsemaksete kava raames võrdselt.

| 5.70. | Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki. |
| --- | --- |

5.70.

Teatud tingimustel võivad liikmesriigid tõepoolest suunata toetusõigused riiklikku reservi. Seda võimalust kasutas neli liikmesriiki.

Samuti vastutavad ühtse otsemaksete kava rakendamise eest liikmesriigid.

| 5.71. | Komisjon peaks neid tagajärgi 2008. aasta märtsis „tervisekontrolli” läbi viies (63) arvesse võtma. |
| --- | --- |

5.71.

Komisjon peaks neid tagajärgi 2008. aasta märtsis „tervisekontrolli” läbi viies (63) arvesse võtma.

| 5.71. | „Tervisekontroll” uurib 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformiga kasutusel võetud toetuskavade toimimist. |
| --- | --- |

5.71.

„Tervisekontroll” uurib 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformiga kasutusel võetud toetuskavade toimimist.

| 5.72. | Maaelu arendamise osas on põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud suur vigade oht, kuna põllumajandustootjad ei täida (sageli keerulisi) abikõlblikkustingimusi. Komisjon peaks kaaluma taoliste meetmete abikõlblikkustingimuste asjakohasust. |
| --- | --- |

5.72.

Maaelu arendamise osas on põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud suur vigade oht, kuna põllumajandustootjad ei täida (sageli keerulisi) abikõlblikkustingimusi. Komisjon peaks kaaluma taoliste meetmete abikõlblikkustingimuste asjakohasust.

| 5.72. | Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes. |
| --- | --- |

5.72.

Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes.

Põllumajanduse keskkonnameetmete puhul arvab komisjon, et nende kontrollimine on üsna keerukas, aga meetmete eesmärk ühendada keskkonnast hoolimine põllumajanduses ja nende lisaväärtus on leidnud laia tunnustust.

2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul nõutakse uutes õigusaktides, (64) et liikmesriigid tagaksid eelnevalt, et kõik maaelu arengu meetmed ning nendega seotud kulukohustused ja abikõlblikkustingimused, mida nad kohaldada kavatsevad, oleks korralikult kontrollitavad.

| 5.73. | Maksejärgsete kontrollide (65) iseloom ja püsivad puudused nende rakendamisel piiravad eelnevatel aastatel tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse osas saadavat kindlust. |
| --- | --- |

5.73.

Maksejärgsete kontrollide (65) iseloom ja püsivad puudused nende rakendamisel piiravad eelnevatel aastatel tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse osas saadavat kindlust.

| 5.73. | Komisjoni arvates toimib maksejärgsete kontrollide süsteem piisavalt hästi. Komisjoni auditid kinnitavad, et kontrollid annavad piisavat kinnitust. |
| --- | --- |

5.73.

Komisjoni arvates toimib maksejärgsete kontrollide süsteem piisavalt hästi. Komisjoni auditid kinnitavad, et kontrollid annavad piisavat kinnitust.

2006. aasta kulutuste ja pärast maksete tegemist kontrollitud kulutuste vahel võib küll otsene seos puududa, aga kontrollidel on oma osa üldises kinnituses 2006. aasta tausttehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta, sest see süsteem toimib korralikult. Tegelikult on need lisatasandi kontrollid lisaks makse-eelsetele kontrollidele ja neid tuleb vaadelda üldise põllumajanduskulude haldamise ja kontrollimise süsteemi raames (vt ka komisjoni vastust punktile 5.77).

| 5.74. | Füüsiliste kontrollide ja eksporditoetust saanud kaubasaadetiste kontrollide süsteemi toimimist ei saa rahuldavaks pidada enne, kui kontrollikoja ja komisjoni vastavuse kontrollimise üksuse poolt avastatud puudusi ei kõrvaldata. |
| --- | --- |

5.74.

Füüsiliste kontrollide ja eksporditoetust saanud kaubasaadetiste kontrollide süsteemi toimimist ei saa rahuldavaks pidada enne, kui kontrollikoja ja komisjoni vastavuse kontrollimise üksuse poolt avastatud puudusi ei kõrvaldata.

| 5.74. | Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohased füüsilised ja asenduskontrollid on osa kontrollide koguahelast, mille hulka kuuluvad ka eelnevad tagasimaksenõuete halduskontrollid, määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid ja komisjoni enda auditid. Komisjoni arvates toimib see süsteem rahuldavalt. Liikmesriikide poolt füüsiliste ja muude kontrollide puhul teada antud rikkumised eksporditoetuste puhul on viimastel aastatel vähenenud ja moodustavad nüüd väikese osa kulutustest. Sellegipoolest on kontrollikoja eriaruandes nr 4/2007 välja toodud kavandatavad õigusaktide muudatused põhiprobleemidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

5.74.

Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohased füüsilised ja asenduskontrollid on osa kontrollide koguahelast, mille hulka kuuluvad ka eelnevad tagasimaksenõuete halduskontrollid, määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased järelkontrollid ja komisjoni enda auditid. Komisjoni arvates toimib see süsteem rahuldavalt. Liikmesriikide poolt füüsiliste ja muude kontrollide puhul teada antud rikkumised eksporditoetuste puhul on viimastel aastatel vähenenud ja moodustavad nüüd väikese osa kulutustest. Sellegipoolest on kontrollikoja eriaruandes nr 4/2007 välja toodud kavandatavad õigusaktide muudatused põhiprobleemidega tegelemiseks.

| 5.75. | Komisjoni raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise otsuste ulatus on seotud raamatupidamisaruannete usaldusväärsusega. Akrediteerimisasutuste tehtud järeldusotsused ei hõlma raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Tavaliselt ei kontrolli akrediteerimisasutused ELi abitaotlusi kohapeal. Et suurendada sellest kontrollielemendist saadavat kindlust, peaksid komisjoni talitused tegema sagedasi visiite piisaval arvul akrediteerimisasutustesse ja tagama, et komisjoni poolt teostatav akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalne hindamine oleks piisava ulatuse ja põhjalikkusega. |
| --- | --- |

5.75.

Komisjoni raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise otsuste ulatus on seotud raamatupidamisaruannete usaldusväärsusega. Akrediteerimisasutuste tehtud järeldusotsused ei hõlma raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Tavaliselt ei kontrolli akrediteerimisasutused ELi abitaotlusi kohapeal. Et suurendada sellest kontrollielemendist saadavat kindlust, peaksid komisjoni talitused tegema sagedasi visiite piisaval arvul akrediteerimisasutustesse ja tagama, et komisjoni poolt teostatav akrediteerimisasutuste järeldusotsuste ja aruannete dokumentaalne hindamine oleks piisava ulatuse ja põhjalikkusega.

| 5.75. | Sertifitseerimisasutusi ja makseasutusi puudutavate probleemide olulisust arvestava riskianalüüsi alusel külastab komisjon sertifitseerimisasutusi (ja makseasutusi). Seda tava jätkatakse 2007. eelarveaastal. |
| --- | --- |

5.75.

Sertifitseerimisasutusi ja makseasutusi puudutavate probleemide olulisust arvestava riskianalüüsi alusel külastab komisjon sertifitseerimisasutusi (ja makseasutusi). Seda tava jätkatakse 2007. eelarveaastal.

Sertifitseerimisasutuste sertifikaatide komisjonipoolse läbivaatuse ulatust ja põhjalikkust peetakse piisavaks. Komisjon viib läbi auditeid, mis on vajalikud selleks, et saada (esitatud teabe alusel) piisavat kinnitust selle kohta, kas makseasutuse raamatupidamisandmed on õiged, täielikud ja täpsed. Aruandlus jäetakse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja, kui komisjon ei jõua jaatavale järeldusele.

| 5.76. | Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplike abisaajate tasandil ei võimalda (66). Kontrollikoja hinnangul ei ole ÜPPi rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka asjakohast hinnangut (67). |
| --- | --- |

5.76.

Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplike abisaajate tasandil ei võimalda (66). Kontrollikoja hinnangul ei ole ÜPPi rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal komisjonile teada ja tal ei ole selle kohta ka asjakohast hinnangut (67).

| 5.76. | Vastavusmenetluste eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, kaitstes nii ühenduse eelarvet kulutuste eest, mida selles olema ei peaks. See ei ole aga mehhanism, mille abil saadakse tagasi abisaajatele tehtud eeskirju eiravad maksed — see on jagatud halduse põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus. |
| --- | --- |

5.76.

Vastavusmenetluste eesmärk on jätta ühenduse vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, kaitstes nii ühenduse eelarvet kulutuste eest, mida selles olema ei peaks. See ei ole aga mehhanism, mille abil saadakse tagasi abisaajatele tehtud eeskirju eiravad maksed — see on jagatud halduse põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus.

Lõplike abisaajate tasandil läbi viidud kontrollide tulemused, mille edastasid komisjonile liikmesriigid ja mis avaldati põllumajanduse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes suure osa ühise põllumajanduspoliitika kulutuste kohta, annavad piisavat kinnitust eeskirju eiravate maksete ulatusest. Sellest teabest saadava kinnituse parandamiseks viis komisjon alates 2007. aastast ellu kontrollikoja soovituse, et sertifitseerimisasutused peaksid tõhusamalt kinnitama ja kontrollima kontrollistatistikat ja maksejärgseid kontrolle.

| 5.77. | Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada nõuetele mittevastavate maksete sissenõudmise. Kontrollikoda on nende eesmärkide saavutamiseks pakkunud välja erinevaid võimalusi. Komisjoni otsuse, mille kohaselt suureneb akrediteerimisasutuste töö IACS statistika ja maksete järelkontrollide kontrollimisel, mõju on võimalik hinnata alles mõne aja pärast. Sellele vaatamata peaks komisjon tagama, et teiste audiitorite töö kasutamine kinnituse saamiseks annab usaldusväärseid tulemusi. |
| --- | --- |

5.77.

Komisjon peaks tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annaksid kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil, ning peaks püüdma tagada nõuetele mittevastavate maksete sissenõudmise. Kontrollikoda on nende eesmärkide saavutamiseks pakkunud välja erinevaid võimalusi. Komisjoni otsuse, mille kohaselt suureneb akrediteerimisasutuste töö IACS statistika ja maksete järelkontrollide kontrollimisel, mõju on võimalik hinnata alles mõne aja pärast. Sellele vaatamata peaks komisjon tagama, et teiste audiitorite töö kasutamine kinnituse saamiseks annab usaldusväärseid tulemusi.

| 5.77. | Kõikehõlmav põllumajanduskulutuste haldamise ja kontrolli süsteem tagab lõplikele abisaajatele eeskirju rikkuvate maksete tegemise vältimise või nende maksete avastamise ja tagasisaamise. Süsteem põhineb neljal üksteist täiendaval tasandil: |
| --- | --- |

5.77.

Kõikehõlmav põllumajanduskulutuste haldamise ja kontrolli süsteem tagab lõplikele abisaajatele eeskirju rikkuvate maksete tegemise vältimise või nende maksete avastamise ja tagasisaamise. Süsteem põhineb neljal üksteist täiendaval tasandil:

| 1) | kohustuslik liikmesriikide haldusstruktuur, kuhu kuuluvad makseasutused ja kõrgetasemeline asutus, kelle pädevusse kuulub makseasutuse akrediteeringu väljastamine ja tühistamine. Akrediteeringu väljastamise otsus põhineb välise auditeerimisasutusepoolsel üksikasjalikul läbivaatusel; |
| --- | --- |

1)

kohustuslik liikmesriikide haldusstruktuur, kuhu kuuluvad makseasutused ja kõrgetasemeline asutus, kelle pädevusse kuulub makseasutuse akrediteeringu väljastamine ja tühistamine. Akrediteeringu väljastamise otsus põhineb välise auditeerimisasutusepoolsel üksikasjalikul läbivaatusel;

| 2) | põhjalikud kontrollide ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida makseasutused kohaldavad ning millel on ühised põhiomadused ja iga abirežiimi eripäradele vastavad erieeskirjad; |
| --- | --- |

2)

põhjalikud kontrollide ja hoiatavate sanktsioonide süsteemid, mida makseasutused kohaldavad ning millel on ühised põhiomadused ja iga abirežiimi eripäradele vastavad erieeskirjad;

| 3) | määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt kontrolle läbi viivate eriosakondade ja sõltumatute sertifitseerimisasutuste järelkontrollid; |
| --- | --- |

3)

määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt kontrolle läbi viivate eriosakondade ja sõltumatute sertifitseerimisasutuste järelkontrollid;

| 4) | tasaarveldus komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine kui ka mitmeaastased vastavusmenetlused).
  Need neli tasandit annavad komisjonile piisavat kinnitust põllumajanduse valdkonna tehingute seaduslikkuses ja korrakohasuses esineda võivate vigade riski tõhusast juhtimisest. |
| --- | --- |

4)

tasaarveldus komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine kui ka mitmeaastased vastavusmenetlused).

Need neli tasandit annavad komisjonile piisavat kinnitust põllumajanduse valdkonna tehingute seaduslikkuses ja korrakohasuses esineda võivate vigade riski tõhusast juhtimisest.

| 5.78. | Komisjoni vastavusotsuseid ei ole vastu võetud ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2006. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. |
| --- | --- |

5.78.

Komisjoni vastavusotsuseid ei ole vastu võetud ühegi hilisema aasta kohta kui 1998. Kuivõrd 2006. aasta kohta tehakse need otsused edaspidi, on kulutused esialgsed ning ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse.

| 5.78. | Aasta 2006 lõpuks on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud. |
| --- | --- |

5.78.

Aasta 2006 lõpuks on sulgemata veel ainult 12 auditit, mis viidi läbi 2002. aastal ja varem ning mis võimaldavad finantskorrektsioone 2001. aastast varasema perioodi puhul. See tähendab, et 2000. aasta ja varasemate aastate kulutuste vastavuse kontrollimine on suures osas lõpule viidud.

Komisjoni arvates ei ole 2006. aasta kulutused esialgsed ja ühenduse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust saab kinnitada alles siis, kui raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise täielik menetlus on olemas ja seda ka kohaldatakse. Selline vastavusmenetluse hinnang ei arvesta sellega, et see menetlus on vaid üks (kuigi oluline) osa kõikehõlmavast põllumajandusvaldkonna kulutuste haldamise ja kontrollimise süsteemist.

See süsteem, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud komisjoni vastuses punktile 5.77, annab komisjonile piisavat kinnitust põllumajanduse valdkonna tehingute seaduslikkuses ja nõuetekohasuses esineda võivate vigade riski tõhusast juhtimisest.

2006. aastal läbi viidud auditite esialgsed leiud on juba teada. Üldiselt võib neist leidudest järeldada, et üldine olukord seoses puudujääkidega riiklikes kontrollisüsteemides on võrreldav eelmiste aastate olukorraga.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Mittevastavate maksete sissenõudmine

| 5.79. | Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 3/2004 mittevastavate maksete sissenõudmise kohta, et mittevastavate maksete registreerimise, sissenõudmise ja kuludesse kandmise süsteemis on mitu tõsist puudust. |
| --- | --- |

5.79.

Kontrollikoda leidis eriaruandes nr 3/2004 mittevastavate maksete sissenõudmise kohta, et mittevastavate maksete registreerimise, sissenõudmise ja kuludesse kandmise süsteemis on mitu tõsist puudust.

5.80.

| 5.80. | Nõukogu ja komisjon on paljude puuduste suhtes positiivselt reageerinud, võttes järgmised meetmed: |
| --- | --- |

Nõukogu ja komisjon on paljude puuduste suhtes positiivselt reageerinud, võttes järgmised meetmed:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | ühise sissenõudmise töökonna (Task Force Recovery) moodustamine, et nõuda tagasi seni tagastamata mittevastavad maksed, millest igaühe väärtus on üle 0,5 miljoni euro (68). Selle tulemusena võttis komisjon vastu otsuse, (69) millega pandi 317 miljonit eurot (70) liikmesriikide vastutusele ja 176 miljonit eurot ühenduse vastutusele; |
| --- | --- |

a)

ühise sissenõudmise töökonna (Task Force Recovery) moodustamine, et nõuda tagasi seni tagastamata mittevastavad maksed, millest igaühe väärtus on üle 0,5 miljoni euro (68). Selle tulemusena võttis komisjon vastu otsuse, (69) millega pandi 317 miljonit eurot (70) liikmesriikide vastutusele ja 176 miljonit eurot ühenduse vastutusele;

b)

| b) | uute nõuete kehtestamine mittevastavate maksete registreerimiseks ja käsitlemiseks (71) ning meetmete võtmine põllumajanduse peadirektoraadi ja OLAFi vastutuse määratlemiseks mittevastavate maksete järelkontrolli osas (kuigi pooled ei ole veel alla kirjutanud vastastikkuse mõistmise memorandumi eelnõule); |
| --- | --- |

uute nõuete kehtestamine mittevastavate maksete registreerimiseks ja käsitlemiseks (71) ning meetmete võtmine põllumajanduse peadirektoraadi ja OLAFi vastutuse määratlemiseks mittevastavate maksete järelkontrolli osas (kuigi pooled ei ole veel alla kirjutanud vastastikkuse mõistmise memorandumi eelnõule);

| b) | Kõik 27 liikmesriiki rakendasid uue rikkumisi käsitleva määruse (72) edukalt alates 1. jaanuarist 2007 ja pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) töörühm (73) kohtus 23. mail 2007, et esitada liikmesriikidele üksikasjalikud praktilised suunised.
  Kõigi asjaomaste talituste kohustusi selgitava vahendiga seoses toimub 2007. aasta juunis-juulis talitustevaheline konsultatsioon ja see vahend loodetakse võtta kasutusele varsti pärast seda. |
| --- | --- |

b)

Kõik 27 liikmesriiki rakendasid uue rikkumisi käsitleva määruse (72) edukalt alates 1. jaanuarist 2007 ja pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) töörühm (73) kohtus 23. mail 2007, et esitada liikmesriikidele üksikasjalikud praktilised suunised.

Kõigi asjaomaste talituste kohustusi selgitava vahendiga seoses toimub 2007. aasta juunis-juulis talitustevaheline konsultatsioon ja see vahend loodetakse võtta kasutusele varsti pärast seda.

| c) | 2 600 mittevastavale maksele, millest komisjoni teavitati enne 1999. aastat ja mis jäid 500 000 euro künnisest allapoole ning mille kogusumma oli 168,7 miljonit eurot (74)16. oktoobrist 2006 kehtiva 50:50 reegli kohaldamine (75). |
| --- | --- |

c)

2 600 mittevastavale maksele, millest komisjoni teavitati enne 1999. aastat ja mis jäid 500 000 euro künnisest allapoole ning mille kogusumma oli 168,7 miljonit eurot (74)16. oktoobrist 2006 kehtiva 50:50 reegli kohaldamine (75).

5.81.

| 5.81. | Mõned olulised küsimused tuleb siiski veel lahendada: |
| --- | --- |

Mõned olulised küsimused tuleb siiski veel lahendada:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | komisjon ei saa veel lahendada Jordaania/Iraagi juhtumit, mis puudutab looma- ja linnuliha kohalejõudmise tõendusmaterjali võltsimist ja 35 miljoni euro ulatuses väidetavaid eeskirjade vastaselt tehtud makseid, kuna kohtumenetlused, sh eelotsuse küsimus olid Euroopa Kohtus 2007. juuni seisuga lahendamata; |
| --- | --- |

a)

komisjon ei saa veel lahendada Jordaania/Iraagi juhtumit, mis puudutab looma- ja linnuliha kohalejõudmise tõendusmaterjali võltsimist ja 35 miljoni euro ulatuses väidetavaid eeskirjade vastaselt tehtud makseid, kuna kohtumenetlused, sh eelotsuse küsimus olid Euroopa Kohtus 2007. juuni seisuga lahendamata;

b)

| b) | uue 50:50 reegli kohaldamine töökonna 2 600 madalama väärtusega mittevastavale maksele tähendab, et komisjon peab läbi viima järelkontrolli tagamaks, et selle menetlusega ühenduse vastutusele pandavad summad oleksid õiged; |
| --- | --- |

uue 50:50 reegli kohaldamine töökonna 2 600 madalama väärtusega mittevastavale maksele tähendab, et komisjon peab läbi viima järelkontrolli tagamaks, et selle menetlusega ühenduse vastutusele pandavad summad oleksid õiged;

| b) | Summade nõudmise kohta märgib komisjon, et summad kinnitavad sertifitseerimisasutused ja 147 miljonit eurot uurivad seetõttu põhjalikult just need asutused.
  Lisaks kontrollib komisjon temalt makseasutuste auditeerimise raames nõutud summasid. |
| --- | --- |

b)

Summade nõudmise kohta märgib komisjon, et summad kinnitavad sertifitseerimisasutused ja 147 miljonit eurot uurivad seetõttu põhjalikult just need asutused.

Lisaks kontrollib komisjon temalt makseasutuste auditeerimise raames nõutud summasid.

| c) | arutelu komisjoni teise aruande üle, mis käsitleb nõukogu määrust nr 1469/95 (nn „must nimekiri”) ei ole lõpule jõudnud kuna Euroopa Parlament ei ole selle kohta arvamust avaldanud. |
| --- | --- |

c)

arutelu komisjoni teise aruande üle, mis käsitleb nõukogu määrust nr 1469/95 (nn „must nimekiri”) ei ole lõpule jõudnud kuna Euroopa Parlament ei ole selle kohta arvamust avaldanud.

| c) | Põllumajanduse erikomitee (76) viimane arutelu toimus 6. juunil 2006, kui võeti vastu ka järeldused (77).
  Komisjoni aruanne (78) edastati Euroopa Parlamendile (COCOBU (79)) 24. oktoobril 2005, aga selle üle ei ole Euroopa Parlamendis veel arutelu toimunud. |
| --- | --- |

c)

Põllumajanduse erikomitee (76) viimane arutelu toimus 6. juunil 2006, kui võeti vastu ka järeldused (77).

Komisjoni aruanne (78) edastati Euroopa Parlamendile (COCOBU (79)) 24. oktoobril 2005, aga selle üle ei ole Euroopa Parlamendis veel arutelu toimunud.

Oliiviõli

| 5.82. | Kontrollikoda väljendas eelmises aastaaruandes (80) muret oliivikasvatuse geoinfosüsteemi usaldatavuse üle. Kontrollikoda viis läbi 2004/2005. turundusaasta oliiviõli tootmistoetuse eriauditi peamistes oliiviõli tootvates liikmesriikides (Itaalia, Hispaania ja Kreeka). |
| --- | --- |

5.82.

Kontrollikoda väljendas eelmises aastaaruandes (80) muret oliivikasvatuse geoinfosüsteemi usaldatavuse üle. Kontrollikoda viis läbi 2004/2005. turundusaasta oliiviõli tootmistoetuse eriauditi peamistes oliiviõli tootvates liikmesriikides (Itaalia, Hispaania ja Kreeka).

5.83.

| 5.83. | Auditi raames kontrolliti 50 makset, neist 33 kohapeal. Kaheksa põllumajandustootjat (24 %) olid deklareerinud vähemalt 5 % rohkem oliivipuid kui neid tegelikult oli. Neist kahele tehti olulisi enammakseid. |
| --- | --- |

Auditi raames kontrolliti 50 makset, neist 33 kohapeal. Kaheksa põllumajandustootjat (24 %) olid deklareerinud vähemalt 5 % rohkem oliivipuid kui neid tegelikult oli. Neist kahele tehti olulisi enammakseid.

| 5.84. | Audit kinnitas, et eelnevalt avastatud puudused olid alles ja geoinfosüsteem ei olnud üheski kolmest liikmesriigist täielik ja usaldusväärne. Kuna geoinfosüsteemi andmeid kasutatakse ühtse otsemaksete kava alusel toetusõiguste määramiseks, (81) pöörab kontrollikoda sellele aspektile 2007. finantsaasta auditis suurendatud tähelepanu. |
| --- | --- |

5.84.

Audit kinnitas, et eelnevalt avastatud puudused olid alles ja geoinfosüsteem ei olnud üheski kolmest liikmesriigist täielik ja usaldusväärne. Kuna geoinfosüsteemi andmeid kasutatakse ühtse otsemaksete kava alusel toetusõiguste määramiseks, (81) pöörab kontrollikoda sellele aspektile 2007. finantsaasta auditis suurendatud tähelepanu.

| 5.83–5.84. | Toetust maksti toodetud oliiviõli koguse alusel. Puude arv oli üks kava kontrollimise element paljude seas (presside, saagi jms kontroll). |
| --- | --- |

5.83–5.84.

Toetust maksti toodetud oliiviõli koguse alusel. Puude arv oli üks kava kontrollimise element paljude seas (presside, saagi jms kontroll).

Määruses on kavandatud toetussumma puhul sanktsioon, kui deklareeritud ja üleloetud puude arvuline erinevus on üle 5 %. Kui neid sanktsioone rakendatud ei ole või kui liikmesriigid on seda teinud halvasti või nendel juhtudel, kui oliivide geograafilise teabe süsteem oli jäetud ajakohastamata, toimub tasaarveldusmenetlus või on see juba viinud finantskorrektsioonideni.

Komisjon on alates 2000. aastast kohaldanud finantskorrektsioone juba umbes 180 miljoni euro ulatuses ja suuremad korrektsioonid on veel ootamas.

Alates 1. jaanuarist 2006 on oliiviõli tootmise toetused muudetud täielikult tootmisest sõltumatuks ja lõimitud ühtsesse otsemaksete kavva (vaid Hispaanias säilis väike osa tootmisega seotud toetusest).

Oliivipuudega kaetud maatükki nimetatakse tavaliseks põllumajandusmaaks ning seda kontrollitakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames. See peaks oluliselt vähendama vigade tekkimise ohtu.

ERIARUANDED

| 5.85. | Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud ühe eriaruande, mis puudutab põllumajandust: Eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilised ja asenduskontrollid (eriaruanne nr 4/2007). See asub kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

Kontrollikoda on viimase 12 kuu jooksul avaldanud ühe eriaruande, mis puudutab põllumajandust: Eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilised ja asenduskontrollid (eriaruanne nr 4/2007). See asub kontrollikoja veebilehel (www.eca.europa.eu).

(1)  Netomaksed.

---

(2)  Ühtne otsemaksete kava ja ühtne pindalatoetuste kava.

(3)  Nõukogu määrused (EMÜ) nr 3508/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 1) ja (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1), mis hõlmavad loomapidamistoetusi ja pindalatoetusi.

(4)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 386/90 (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6).

(5)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4045/89 (EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18), mis hõlmab teatavat läve ületavate eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatoetuste ning mõnede maaelu arendamise meetmete makseid.

(6)  Ei sisalda deklareeritud vastavuskorrektsioone 64,8 miljoni euro (Hispaania), 152,1 miljoni euro (Itaalia) ja0,3 miljoni euro (Holland) väärtuses, sest neid ei ole võimalik siduda konkreetse makseasutusega.

(7)  Märkustega otsus, ulatuse piirang või teatud asjaolude rõhutamine.

(8)  Finantsotsustest välja jäetud raamatupidamisaruanded, mille puhul pidid atesteerimisasutused tegema rohkem tööd või esitama täiendavat teavet.

(9)  Välja jäeti ainult maaelu arendamise valdkonnas tehtud kulutuste raamatupidamisaruanne.

Allikas: Komisjoni koondaruanne EAGGF tagatisrahastu 2006. aasta raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta.

(10)  Määrus (EÜ) nr 1782/2003.

(11)  Austria, Taani, Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(12)  Komisjon korrigeeris antud andmeid uuesti 2005. aastal.

(13)  Komisjon korrigeeris antud andmeid uuesti 2006. aastal.

(14)  Komisjon korrigeeris antud andmeid uuesti 2007. aastal.

NB 1: Kaugseires kasutatakse IACSi taotluste kontrollimiseks satelliit- või aerofotosid.

NB 2: Aastal N tehtud kontrollid on seotud aastal N+1 tehtud maksetega.

Allikad: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Põllumajanduse peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruanne.

(15)  Ministeeriumi otsustes toodud põhjused tootmiskoguste vähendamiseks: „kehv mullastik”, „maatükkide kõrgus”, „põlluharimise ja kuivatamise viis”, „viinamarjaistanduste taimede tervislik seisund”, „viinamarjaistanduste väike vastupanuvõime viirustele vanuse tõttu ja mulla väsimus”, „piirkonna mullastikule ja ilmastikuoludele sobimatute taimede istutamine”, „sertifitseerimata taimede kasutamise tõttu viirustega nakatunud taimedel kasvanud sultanad”.

(16)  SPS hõlmab järgmisi toetuskavasid: põllukultuurid, looma- ja vasikaliha, lamba- ja kitseliha, piim ja piimatooted, kaunviljad, kuivsööt, riis, seemned, kartulitärklis, puuvill, oliiviõli, tubakas, humal ja suhkrupeet.

(17)  SPS toetust makstakse iga toetusõiguse eest koos põllumajandustootja poolt deklareeritud ühe hektari suuruse maatükiga, mis on heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus seisundis.

(18)  Arvud Taani, Luksemburgi, Saksamaa ja Rootsi kohta esitatakse liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 296/96. Sektoris analüüsitakse hetkel Ühendkuningriigi arve, et neid sorteerida makseasutuse järgi. Arvud Inglismaa, Šotimaa, Walesi ja Põhja-Iirimaa kohta on ajutiselt võetud IACSi kontrollistatistikast vastavalt määruse (EÜ) nr 769/2004 artiklile 76.

(19)  Arvud võetud määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 76 kohaselt esitatud statistikast.

(20)  Ühtse otsemaksete kava (SPS) raames esitatud taotluste arvu mõningane kasv võrreldes eelmiste toetuskavade alusel makstud otsetoetuste saajate arvuga on seletatav asjaoluga, et teatud SPS abisaajate kategooriad (nt puu- ja juurvilja ning säilituskartuli kasvatajad, hobusekasvatajad) tegelesid põllumajandusliku tegevusega enne SPS kehtestamist, kuid ei saanud ELi otsetoetust.

(21)  SPS taotlustega hõlmatud pindala mõningane kasv võrreldes eelmiste toetuskavade raames deklareeritud maaga on seletatav asjaoluga, et eelmiste toetuskavadega hõlmamata põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatud maa on nüüd deklareeritud SPS raames ja SPS kohaselt peab põllumajandustootja deklareerima kõik tema kasutuses oleva maa.

(22)  Vt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 42.

(23)  Toetusõiguste arvutamist ja jagamist kontrolliti järgmistes liikmesriikides: Austria, Belgia (Flandria), Saksamaa (Baierimaa), Itaalia (AGEA), Taani, Iirimaa, Luksemburg, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik (Inglismaa, Šotimaa ja Põhja-Iirimaa).

(24)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 118/2005 V lisa (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).

(25)  Kontrollikoda ei auditeerinud ristvastavust, st erinevate keskkonda, rahvatervist, taimekaitset ja loomade tervishoidu hõlmavate nõuete täitmist põllumajandustootjate poolt.

(26)  Seda aspekti auditeeriti Austrias, Belgias (Valloonia), Saksamaal (Brandenburg), Taanis, Iirimaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis (Wales).

(27)  Maaomanikele määratud toetusõiguste väärtus suureneb aja jooksul märkimisväärselt (vt punkt 5.28).

(28)  Eriti juhud, kus rendilepinguid ei pikendatud.

(29)  Kontrollikoda hindas finantsmõju, võttes arvesse toetusõiguste keskmist väärtust asjakohastes liikmesriikides.

(30)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 59 lõikele 4 on piirkondliku mudeli korral põllumajandustootja toetusõiguste arv võrdne nende hektarite arvuga  ... mille ta deklareerib ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal.

(31)  Vt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 33 lõige 1 ja artikkel 2 lõiked a ja c.

(32)  Väga ebasoodsa piirkonna korral on need väärtused vastavalt 25,59 eurot ja ligikaudu 230 eurot, nõmme korral 3,36 eurot ja ligikaudu 30 eurot.

(33)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõige 9 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 artikkel 10 (ELT L 141, 30.4.2004, lk 1).

(34)  Ootamatu tulu klausel kehtib ainult enne 15. maid 2004 tehtud ülekannetele. Klausel ei kehti pärast seda kuupäeva tehtud ülekannetele ja tasuta ülekannetele.

(35)  Hispaania ja Prantsusmaa kohaldasid klausli 2006. aastal.

(36)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõige 3.

(37)  Vt põllumajandustootja määratlust punktis 5.26.

(38)  Vt määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 punkti k, kus sätestatakse, et põllumajandustegevust alustav talupidajal ei tohi olla olnud põllumajandustegevust oma nimel ja omal vastutusel ja ta ei tohi olla juhtinud põllumajandustootmisega tegelevat juriidilist isikut 5 aasta jooksul enne uue põllumajandustegevuse algust.

(39)  Määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 17 sätete alusel kanti üle 192 toetusõigust 115 000 euro väärtuses põllumajandustootja A tütrele ja kahele teisele põllumajandustootjale, seoses neile 2003. aastal müüdud maaga. Need toetusõigused kanti üle ilma ootamatu tulu klauslit kohaldamata.

(40)  Maa rentija oli lambapidaja, kellele kuulus rohkem kui 11 700 hektarit looduslikku rohumaad, mille eest talle eraldati suhteliselt madala väärtusega toetusõigusi, väärtuses 20 eurot tükk. Kokku oli ta rentinud rohkem kui 3 000 hektarit maad samasuguses olukorras põllumajandustootjatele kui põllumajandustootja B.

(41)  Standardne toetusõigus tuleb aktiveerida vähemalt kord kolme aasta jooksul ja riikliku reservi toetusõigused tuleb aktiveerida esimese viie aasta jooksul igal aastal.

(42)  Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Slovakkia.

(43)  Ülejäänud viit liikmesriiki auditeeriti eelmisel aastal. Vt 2005. eelarveaasta aruanne, punktid 5.12–5.20.

(44)  Kui maksmisele kuuluva toetuse kogusumma ületab riikliku SAPS finantsraamistiku, tuleb toetussummasid proportsionaalselt vähendada.

(45)  Veel 3 810 miljonit eurot kulutati maaelu arendamisele EAGGF arendusfondi raames (vt 6. peatükk).

(46)  Itaalias, Taanis, Madalmaades, Saksamaal, Austrias, Prantsusmaal, Iirimaal ja Ühendkuningriigis.

(47)  Vt 2005. aasta aruande punkt 5.38 b.

(48)  Määrus (EMÜ) nr 386/90.

(49)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2390/1999 (EÜT L 295, 16.11.1999, lk 1).

(50)  Komisjon tegi eraldi otsuse uutes liikmesriikides maaelu arendamise valdkonnas tehtud kulutuste kohta. Eesmärk oli paremini kajastada finantsjuhtimist selles valdkonnas.

(51)  Aruanded ja järeldusotsused tuleb komisjonile esitada 10. veebruariks ja otsus tuleb langetada 30. aprilliks.

(52)  Kinnitava avalduse kontekstis kontrolliti 30 makseasutust. Veel 15 makseasutuse puhul kontrolliti, miks nende järeldusotsuseid oli muudetud.

(53)  DAF-Iirimaa, AGEA ja AGREA-Itaalia, BIRB-Belgia, FAGA-Hispaania, ONIC-Prantsusmaa, OPEKEPE-Kreeka.

(54)  ARBEA-Itaalia, IFADAP-Portugal, Põllumajandusministeerium-Luksemburg, MVH-Ungari.

(55)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2006 (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90).

(56)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 III lisa.

(57)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõige 5.

(58)  Pärast järelejäänud raamatupidamisaruannete kontrollimist ja heakskiitmist võidakse ühenduse vastutusele panna täiendavaid summasid.

(59)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõige 6.

(60)  Bilansi tabelis 9.

(61)  Komisjoni otsus 2006/334/EÜ (ELT L 124, 11.5.2006, lk 21), komisjoni otsus 2006/554/EÜ (ELT L 218, 9.8.2006, lk 12) ja komisjoni otsus 2006/932/EÜ (ELT L 355, 15.12.2006, lk 96).

(62)  Korrektsioone võib teha kuni kaks aastat enne auditileidude avalikustamist (nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõige 4 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103)).

(63)  17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud avaldus nr 3 finantsraamistiku kontrollimise kohta.

(64)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikkel 48.

(65)  Maksejärgsed kontrollid 2006. aasta tehingute kohta viiakse läbi ajavahemikul 2007. aasta juulist 2008. aasta juulini. Nimetatud kontrollid võivad hõlmata enamat, kui 2006. aasta tehingud. Tulemustest antakse komisjonile teada hiljemalt 2009. aasta 1. jaanuariks. Komisjon vaatab tulemused läbi ja võib otsustada kulude väljaarvamise. Seetõttu ei ole kontrollikojal võimalik saada EAGGFi 2006. aasta tehingute osas kindlust.

(66)  2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.56.

(67)  Et hinnata rikkumiste osakaalu, tuleks üheselt määratleda asjakohane valimi koostamise meetod (kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditimudeli kohta, punkt 48) ning kontrollida kulutuste seaduslikkust ja korrektsust lõpliku abisaaja tasandil (kontrollikoja arvamus nr 1/2005 ÜPPi rahastamise kohta, punkt 24).

(68)  Millest komisjonile teatati enne 1999. aastat.

(69)  Komisjoni otsus nr 2006/678/EÜ (ELT L 278, 10.10.2006, lk 24).

(70)  165 juhtu, millest 157 olid seotud Itaaliaga.

(71)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1848/2006 kohaselt (ELT L 355, 15.12.2006, lk 56).

(72)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1848/2006.

(73)  Pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF).

(74)  Olukord 14. novembri 2005 seisuga.

(75)  50 % tagasisaamata maksete finantstagajärgedest kannavad liikmesriigid ja 50 % hüvitatakse ühenduse eelarvest, kui maksete sissenõudmine ei ole toimunud nelja/kaheksa aasta jooksul pärast vastavasisulist haldus- või kohtuotsust/või kui siseriiklik kohus ei ole teinud sissenõudmise kohta otsust. 2007. aasta aprillis tehtavas otsuses raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta ei hõlma enamikku nimetatud juhtudest, kuna Itaalia AGEA raamatupidamisarvestus jääb otsusest välja.

(76)  Põllumajanduse erikomiteesse (SCA) kuuluvad liikmesriikide alalised esindajad ja see komitee valmistab ette nõukogu otsuseid ühise põllumajanduspoliitika küsimuste kohta.

(77)  Viimane dokumendiviide 7763/06.

(78)  Komisjoni teine aruanne nõukogu määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaldamise kohta.

(79)  COCOBU — eelarvekontrollikomisjon.

(80)  Vt punktid 5.25–5.27.

(81)  Toetusõiguste määramisel aluseks võetavate hektarite arv saadakse algoritmiga, millega arvutatakse oliivikasvatusala suurus oliivipuude asukoha abil, kasutades geoinfosüsteemi põhist automaatset töötlemist.

LISA 5.1

Peamiste tähelepanekutega seotud areng – põllumajandus

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Tähelepanekud | Komisjoni vastused | Tähelepanekud | Soovitused |
| IACS | Pindalatoetuse kavad | | | |
| Nagu eelmistel aastatelgi, oli teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (5.8). | Komisjoni auditid on näidanud, et liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle juhuslikeks, kuigi põllumajandustootjad on vööndi siseselt valitud riskipõhiselt. | | |
| Loomapidamise toetuskavad | | | |
| Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (5.24). | Vastus puudub | | |
| DAS auditi leiud Kreekas seoses IACSiga näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist (5.10). | 2005. aastal jätkas komisjon täiendatud auditikavaga. Mittevastavusi kontrollitakse raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluste raames. Kreeka ametiasutused on koostanud tegevuskava mittevastavuste osas, et tagada peamiste IACSi elementide täiustamine ja tõhus kasutamine. Kreeka ametiasutuste on 2006. aasta tegevuskava sisaldab uut toetuste taotlemise menetlust, millega on muudetud põllumajandustootjate ametiühingute rolli. | Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Komisjon ja kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada peamisi kontrolle 2006. aastal (5.11). | |
| Ühtne otsemaksete kava | E/K | E/K | Ühendkuningriik määras toetusõigusi maaomanikele, kes andsid oma maa suuremaks osaks aastast rendile (5.20).
  Mõned liikmesriigid kohaldasid 2005. aastal reegleid eirates toetusõiguste konsolideerimise sätet kõikidele juhtudele, kus põllumajandustootjatel oli vähem hektareid kui toetusõigusi (5.23).
  Ühtsel otsemaksete kaval oli mitu kõrvalnähtust: toetust on makstud maaomanikele ja uutele abisaajatele (5.28); paljudes liikmesriikides lubati põllumajandustootjatel endale jätta ootamatu tulu (5.29); nõuetele mittevastavate investeeringute kriteeriumide alusel määrati täiendavaid toetusõigusi, mille vastavus on küsitav (5.34). | |
| Oliiviõli | Kontrollikoda leidis, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada geoinfosüsteemi andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda (5.25–5.26). | Komisjon on samuti teadlik geoinfosüsteemi mittevastavustest ja jagab kontrollikoja muret reformi läbiviimise üle. | Kontrollkülastused peamistesse oliiviõli tootvatesse liikmesriikidesse tõid ilmsiks üldised probleemid, mis mõjutavad geoinfosüsteemi usaldusväärsust ja täpsust ning ühtse otsemaksete kava alusel määratavate toetusõiguste arvutamist (5.84). | |
| Järelkontrollid | Komisjon ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute (4045/89) ning avastatud ja korrigeeritud rikkumiste väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada tulemuste aruandlust, kuid selle mõju pole veel teada (5.38). | Komisjon leiab, et saab juba piisavalt teavet kontrollitud tehingute ja avastatud mittevastavuste kohta.
  Aruandlust on veelgi parandanud määruse (EÜ) 40/2006 vastuvõtmine, mis võimaldab hinnata potentsiaalset mittevastavuste hulka kõigis kulukategooriates. | Maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus ei viinud läbi ühtegi auditit määruse (EMÜ) nr 4045/89 rakendamise kohta. | |
| Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras (uurides komisjoni järelevalvet 4045/89 kohaste kontrollide suhtes) külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt viia läbi miinimumarvu kontrolle (5.39). | Mittevastavate maksete tagasinõudmine ei ole mitte maksejärgsete kontrollide läbiviijate, vaid makseasutuste ülesanne. | Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõudmiste esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks (5.52). | |
| Komisjon alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitasid nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks (5.38). | Komisjon on juba hinnanud läbiviimata kontrollide mahtu. Komisjon on võtnud meetmed visiitide näol liikmesriikidesse, kus läbiviimata kontrollide maht on kõige suurem. Kahel kõnealusel liikmesriigil on palutud koostada tegevuskava läbiviimata kontrollide teostamiseks.
  Komisjon viib läbi nende tegevuskavade (mis sisaldavad teostamata kontrollide arvu ja olemasolevaid vahendeid ja konkreetseid tähtaegu, millest komisjoni tuleb teavitada) põhjaliku järelkontrolli. | Endiselt on läbi viimata kontrollid Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias (5.53). | |
| Eksporditoetused | Eksporditoetuste kontrollid: | | | |
| Komisjoni poolt auditite käigus 2004. aastal liikmesriikides leitud puuduste kohta pole ikka veel tehtud lõplikku otsust selle kohta, kas tuleks rakendada finantskorrektsiooni (5.34). | Kaks juhtumit on lõpetatud ilma finantskorrektsioonita (Poola, Leedu). Ülejäänud mittevastavuste osas viiakse läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi. | Kontrollikoja poolt läbiviidud füüsiliste ja asenduskontrollide kohta koostati eriaruanded nr 4/2007 ja 21. junni 2007.
  Kontrollikoja poolt läbiviidud analüüs näitas, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne (5.55). | |
| Maaelu arendamine | Kontrollikoja audit tuvastas endiselt suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.29). | Komisjon vaatab hoolikalt läbi kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid pärast seda, kui liikmesriikide vastused on saabunud. | Põllumajanduse keskkonnameetmete osas tuvastati kontrollikoja auditi käigus endiselt suur veamäär, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.44). | |

2005

2006

Tähelepanekud

Komisjoni vastused

Tähelepanekud

Soovitused

IACS

Pindalatoetuse kavad

Nagu eelmistel aastatelgi, oli teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul (5.8).

Komisjoni auditid on näidanud, et liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle juhuslikeks, kuigi põllumajandustootjad on vööndi siseselt valitud riskipõhiselt.

Loomapidamise toetuskavad

Üldiselt on riikide statistika loomapidamistoetuste kohta ikka veel vähem usaldusväärne kui analoogne pindalatoetuse taotluste statistika (5.24).

Vastus puudub

DAS auditi leiud Kreekas seoses IACSiga näitavad, et võrreldes eelmise aastaga pole toimunud märkimisväärset paranemist (5.10).

2005. aastal jätkas komisjon täiendatud auditikavaga. Mittevastavusi kontrollitakse raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluste raames. Kreeka ametiasutused on koostanud tegevuskava mittevastavuste osas, et tagada peamiste IACSi elementide täiustamine ja tõhus kasutamine. Kreeka ametiasutuste on 2006. aasta tegevuskava sisaldab uut toetuste taotlemise menetlust, millega on muudetud põllumajandustootjate ametiühingute rolli.

Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Komisjon ja kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada peamisi kontrolle 2006. aastal (5.11).

Ühtne otsemaksete kava

E/K

E/K

Ühendkuningriik määras toetusõigusi maaomanikele, kes andsid oma maa suuremaks osaks aastast rendile (5.20).

Mõned liikmesriigid kohaldasid 2005. aastal reegleid eirates toetusõiguste konsolideerimise sätet kõikidele juhtudele, kus põllumajandustootjatel oli vähem hektareid kui toetusõigusi (5.23).

Ühtsel otsemaksete kaval oli mitu kõrvalnähtust: toetust on makstud maaomanikele ja uutele abisaajatele (5.28); paljudes liikmesriikides lubati põllumajandustootjatel endale jätta ootamatu tulu (5.29); nõuetele mittevastavate investeeringute kriteeriumide alusel määrati täiendavaid toetusõigusi, mille vastavus on küsitav (5.34).

Oliiviõli

Kontrollikoda leidis, et kõigis liikmesriikides viitab suutmatus ajakohastada geoinfosüsteemi andmeid (tähtnumbriline andmebaas, oliivipuude tegelik arv, uusistutused ja tootmispotentsiaal) sellele, et GISi ei saa ikka veel täielikult toimivaks lugeda (5.25–5.26).

Komisjon on samuti teadlik geoinfosüsteemi mittevastavustest ja jagab kontrollikoja muret reformi läbiviimise üle.

Kontrollkülastused peamistesse oliiviõli tootvatesse liikmesriikidesse tõid ilmsiks üldised probleemid, mis mõjutavad geoinfosüsteemi usaldusväärsust ja täpsust ning ühtse otsemaksete kava alusel määratavate toetusõiguste arvutamist (5.84).

Järelkontrollid

Komisjon ei suuda endiselt anda täielikku ja võrreldavat teavet kontrollitud tehingute (4045/89) ning avastatud ja korrigeeritud rikkumiste väärtuse kohta. Ta muutis eeskirju, et parandada tulemuste aruandlust, kuid selle mõju pole veel teada (5.38).

Komisjon leiab, et saab juba piisavalt teavet kontrollitud tehingute ja avastatud mittevastavuste kohta.

Aruandlust on veelgi parandanud määruse (EÜ) 40/2006 vastuvõtmine, mis võimaldab hinnata potentsiaalset mittevastavuste hulka kõigis kulukategooriates.

Maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus ei viinud läbi ühtegi auditit määruse (EMÜ) nr 4045/89 rakendamise kohta.

Oma 2003. aasta töö järelkontrolli korras (uurides komisjoni järelevalvet 4045/89 kohaste kontrollide suhtes) külastas kontrollikoda taas seitset liikmesriiki, et hinnata tehtud edusamme. Kuigi kontrollikoda leidis järelkontrollimisel, et läbivaadatud kontrollide üldine kvaliteet oli paranenud, püsisid endiselt puudused kontrollide käigus avastatud ebakorrektsete maksete tagasinõudmisel ning kavandatud maksejärgseid kontrolle ei suudetud õigeaegselt läbi viia. Kahes liikmesriigis ei suudetud endiselt viia läbi miinimumarvu kontrolle (5.39).

Mittevastavate maksete tagasinõudmine ei ole mitte maksejärgsete kontrollide läbiviijate, vaid makseasutuste ülesanne.

Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõudmiste esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks (5.52).

Komisjon alustas menetlust kavandatud, kuid läbi viimata kontrollide mahu hindamiseks teatud liikmesriikides (nendele juhiti tähelepanu kontrollikoja eelmistes aruannetes). Esialgsed tulemused kinnitasid nelja liikmesriigi suutmatust viia läbi minimaalselt nõutav arv maksejärgseid kontrolle, kuid seni pole võetud meetmeid olukorra parandamiseks (5.38).

Komisjon on juba hinnanud läbiviimata kontrollide mahtu. Komisjon on võtnud meetmed visiitide näol liikmesriikidesse, kus läbiviimata kontrollide maht on kõige suurem. Kahel kõnealusel liikmesriigil on palutud koostada tegevuskava läbiviimata kontrollide teostamiseks.

Komisjon viib läbi nende tegevuskavade (mis sisaldavad teostamata kontrollide arvu ja olemasolevaid vahendeid ja konkreetseid tähtaegu, millest komisjoni tuleb teavitada) põhjaliku järelkontrolli.

Endiselt on läbi viimata kontrollid Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias (5.53).

Eksporditoetused

Eksporditoetuste kontrollid:

Komisjoni poolt auditite käigus 2004. aastal liikmesriikides leitud puuduste kohta pole ikka veel tehtud lõplikku otsust selle kohta, kas tuleks rakendada finantskorrektsiooni (5.34).

Kaks juhtumit on lõpetatud ilma finantskorrektsioonita (Poola, Leedu). Ülejäänud mittevastavuste osas viiakse läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi.

Kontrollikoja poolt läbiviidud füüsiliste ja asenduskontrollide kohta koostati eriaruanded nr 4/2007 ja 21. junni 2007.

Kontrollikoja poolt läbiviidud analüüs näitas, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne (5.55).

Maaelu arendamine

Kontrollikoja audit tuvastas endiselt suure veamäära, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.29).

Komisjon vaatab hoolikalt läbi kontrollikoja poolt tuvastatud probleemid pärast seda, kui liikmesriikide vastused on saabunud.

Põllumajanduse keskkonnameetmete osas tuvastati kontrollikoja auditi käigus endiselt suur veamäär, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.44).

LISA 5.2

Hinnang järelvalve- ja kontrollisüsteemidele — ühtne otsemaksete kava (SPS) — IACSi haldusalas (1)

| Peamised sisekontrollimenetlused |
| --- |
| Liikmesriik | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrollimetoodika, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest teadaandmine | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus |
| Austria | 3/4/5 | | | |
| Belgia (Valloonia) | 3/4/14 | | | |
| Saksamaa (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Itaalia | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Iirimaa | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Peamised sisekontrollimenetlused

Liikmesriik

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrollimetoodika, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest teadaandmine

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus

Austria

3/4/5

Belgia (Valloonia)

3/4/14

Saksamaa (Brandenburg)

1/2/3

Itaalia

3/12

9/13

6

Iirimaa

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

| 1 | Taotluste registreerimise menetluste käigus ei jää piisavat jälge taotluse vastuvõtmise kuupäevast ja/või taotlusi ei kontrollita piisavalt. |
| --- | --- |
| 2 | Halduslikuks ristkontrolliks ja maksete arvutamiseks kasutatavasse andmebaasi kantakse võrdlusmaatüki andmed ainult taotlusperioodi aasta algul. Taotlusperioodi aasta jooksul võrdlusmaatükkide osas tehtud muudatusi ei kanta andmebaasi enne maksete tegemist. |
| 3 | Toetussummade ebakorrektne arvutamine, kuna deklareeritud pindala ei ole piisav määratud toetusõigusteks. |
| 4 | Halduslik ristkontroll selle üle, kas deklareeritud tootmisest kõrvaldatud maa vastab nõuetele, puudub või on ebapiisav. |
| 5 | Konsolideerimist kohaldati süstemaatiliselt ELi õigusaktidega sätestamata juhtudel, mis viis mittevastavate maksete tegemiseni (reegleid eirav konsolideerimine puudutas Austrias 5 570 toetusõigust ja Iirimaal üle 150 000 toetusõigust). |
| 6 | Väikesed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavat andmete vahel ja olulised viivitused statistika esitamisel komisjonile. |
| 7 | Märkimisväärsed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavate andmete vahel ja olulised viivitused statistika esitamisel komisjonile. |
| 8 | Kontrollide valik (2005/06. kampaania-aasta) tugines aegunud taotlemisandmetel (2004/05. kampaania-aasta). |
| 9 | Avastati puudusi kvaliteedikontrollis ja/või väljaõppesüsteemis. |
| 10 | Abikõlbmatute maatükkide osas tehtud mahaarvamisi on süstemaatiliselt vähendatud 5 % mõõtmishälbe võrra. |
| 11 | Sama maatüki eest saavad toetust taotleda erinevad põllumajandustootjad erinevate ELi toetuskavade raames. |
| 12 | Maatükkide identifitseerimise süsteem ei taga teatud juhtudel võrdlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki asukoha kindlaks määramist. Riiklikes suunistes kehtestatud võrdlusmaatüki abikõlbliku alale kohaldatav standardne lubatud hälve on 5 % või 0,5 hektarit. |
| 13 | Kui põllumajanduslik maatükk koosneb kahest või enamast katastrisse kantud maatükist, viiakse läbi mõõtmised ja hälve arvutatakse eraldi iga katastriüksuse kohta ja mitte põllumajandusliku maatüki kohta tervikuna. Selle tulemusel rakendatakse vigaseid hälbe määrasid. |
| 14 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi ei ajakohastata ei katastriasutuste teabega ega teabega metsastatud maatükkide kohta. |

1

Taotluste registreerimise menetluste käigus ei jää piisavat jälge taotluse vastuvõtmise kuupäevast ja/või taotlusi ei kontrollita piisavalt.

2

Halduslikuks ristkontrolliks ja maksete arvutamiseks kasutatavasse andmebaasi kantakse võrdlusmaatüki andmed ainult taotlusperioodi aasta algul. Taotlusperioodi aasta jooksul võrdlusmaatükkide osas tehtud muudatusi ei kanta andmebaasi enne maksete tegemist.

3

Toetussummade ebakorrektne arvutamine, kuna deklareeritud pindala ei ole piisav määratud toetusõigusteks.

4

Halduslik ristkontroll selle üle, kas deklareeritud tootmisest kõrvaldatud maa vastab nõuetele, puudub või on ebapiisav.

5

Konsolideerimist kohaldati süstemaatiliselt ELi õigusaktidega sätestamata juhtudel, mis viis mittevastavate maksete tegemiseni (reegleid eirav konsolideerimine puudutas Austrias 5 570 toetusõigust ja Iirimaal üle 150 000 toetusõigust).

6

Väikesed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavat andmete vahel ja olulised viivitused statistika esitamisel komisjonile.

7

Märkimisväärsed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavate andmete vahel ja olulised viivitused statistika esitamisel komisjonile.

8

Kontrollide valik (2005/06. kampaania-aasta) tugines aegunud taotlemisandmetel (2004/05. kampaania-aasta).

9

Avastati puudusi kvaliteedikontrollis ja/või väljaõppesüsteemis.

10

Abikõlbmatute maatükkide osas tehtud mahaarvamisi on süstemaatiliselt vähendatud 5 % mõõtmishälbe võrra.

11

Sama maatüki eest saavad toetust taotleda erinevad põllumajandustootjad erinevate ELi toetuskavade raames.

12

Maatükkide identifitseerimise süsteem ei taga teatud juhtudel võrdlusmaatükil asuva põllumajandusliku maatüki asukoha kindlaks määramist. Riiklikes suunistes kehtestatud võrdlusmaatüki abikõlbliku alale kohaldatav standardne lubatud hälve on 5 % või 0,5 hektarit.

13

Kui põllumajanduslik maatükk koosneb kahest või enamast katastrisse kantud maatükist, viiakse läbi mõõtmised ja hälve arvutatakse eraldi iga katastriüksuse kohta ja mitte põllumajandusliku maatüki kohta tervikuna. Selle tulemusel rakendatakse vigaseid hälbe määrasid.

14

Maatükkide identifitseerimise süsteemi ei ajakohastata ei katastriasutuste teabega ega teabega metsastatud maatükkide kohta.

---

(1)  Ei hõlma ristvastavusega seotud aspekte.

6. PEATÜKK

Struktuurimeetmed

SISUKORD

| 6.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Struktuurimeetmete eritunnused |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Struktuurimeetmete eesmärgid ja sihid |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Struktuurimeetmete rahastamisvahendid |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Ühenduse poolt struktuurimeetmetele eraldatud vahendite suurus ja jaotus |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Vead struktuurimeetmete projektide kaasrahastamisel |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Struktuurimeetmete projektide kontrollimine |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Kontrollikoja audit |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | Peamised leiud struktuurimeetmete ühendusepoolse rahastamise korrektsuse osas |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | Peamised leiud liikmesriikide kontrollisüsteemide osas |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | Peamised leiud komisjoni audititegevuse osas |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Järeldused |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Soovitused |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded |
| --- | --- |

6.46

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | EL viib ellu mitmeid struktuurimeetmeid. Nende eesmärk on erinevuste vähendamine regioonide arengutasemes. Programmitöö perioodil 2000–2006 moodustasid struktuurimeetmed ligikaudu kolmandiku ühenduse eelarvest, mis on suuruselt teine eelarve osa. Uuel programmitöö perioodil, mis kestab 2007. kuni 2013. aastani, on struktuurimeetmed endiselt üks Euroopa Liidu kesksetest poliitikavaldkondadest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

EL viib ellu mitmeid struktuurimeetmeid. Nende eesmärk on erinevuste vähendamine regioonide arengutasemes. Programmitöö perioodil 2000–2006 moodustasid struktuurimeetmed ligikaudu kolmandiku ühenduse eelarvest, mis on suuruselt teine eelarve osa. Uuel programmitöö perioodil, mis kestab 2007. kuni 2013. aastani, on struktuurimeetmed endiselt üks Euroopa Liidu kesksetest poliitikavaldkondadest.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Struktuurimeetmete eritunnused

Struktuurimeetmete eesmärgid ja sihid

| 6.2. | Programmitöö perioodil 2000–2006 olid struktuurimeetmed suunatud järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

6.2.

Programmitöö perioodil 2000–2006 olid struktuurimeetmed suunatud järgmistele valdkondadele:

| — | mahajäänud piirkondade struktuurilise kohandumise edendamine (eesmärk 1); |
| --- | --- |

—

mahajäänud piirkondade struktuurilise kohandumise edendamine (eesmärk 1);

| — | struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (eesmärk 2); |
| --- | --- |

—

struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (eesmärk 2);

| — | koolitus- ja tööhõivesüsteemide uuendamine (eesmärk 3); |
| --- | --- |

—

koolitus- ja tööhõivesüsteemide uuendamine (eesmärk 3);

| — | piirkondadevaheline koostöö kogu Euroopa Liidus (ühenduse algatus INTERREG III); |
| --- | --- |

—

piirkondadevaheline koostöö kogu Euroopa Liidus (ühenduse algatus INTERREG III);

| — | linnade ja nende hädaolukorras oleva lähinaabruse toetamine (ühenduse algatus URBAN II); |
| --- | --- |

—

linnade ja nende hädaolukorras oleva lähinaabruse toetamine (ühenduse algatus URBAN II);

| — | võitlemine diskrimineerimisega tööturul (ühenduse algatus EQUAL); |
| --- | --- |

—

võitlemine diskrimineerimisega tööturul (ühenduse algatus EQUAL);

| — | maapiirkondade arengu toetamine (ühenduse algatus LEADER+); |
| --- | --- |

—

maapiirkondade arengu toetamine (ühenduse algatus LEADER+);

| — | keskkonna ja transpordiinfrastruktuuri parandamine kõige vähem jõukates liikmesriikides ja |
| --- | --- |

—

keskkonna ja transpordiinfrastruktuuri parandamine kõige vähem jõukates liikmesriikides ja

| — | eksperimentaalsed regionaalprogrammid (uuenduslikud meetmed). |
| --- | --- |

—

eksperimentaalsed regionaalprogrammid (uuenduslikud meetmed).

Struktuurimeetmete rahastamisvahendid

| 6.3. | Struktuurimeetmete ühendusepoolne finantseerimine toimub kaasrahastamisena. Sellele lisaks on ette nähtud ka riiklikud vahendid. Euroopa Ühendus eraldab vahendeid struktuurimeetmetele eelarve assigneeringute kaudu, mida tuntakse kui struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi. Euroopa Liidul on neli struktuurifondi: |
| --- | --- |

6.3.

Struktuurimeetmete ühendusepoolne finantseerimine toimub kaasrahastamisena. Sellele lisaks on ette nähtud ka riiklikud vahendid. Euroopa Ühendus eraldab vahendeid struktuurimeetmetele eelarve assigneeringute kaudu, mida tuntakse kui struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi. Euroopa Liidul on neli struktuurifondi:

| — | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF); |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF);

| — | Euroopa Sotsiaalfond (ESF); |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond (ESF);

| — | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) ja

| — | Kalanduse Arendusrahastu (FIFG). |
| --- | --- |

—

Kalanduse Arendusrahastu (FIFG).

6.4.

| 6.4. | ERF toetab esimest ja teist eesmärki, kaasfinantseerides investeeringuid infrastruktuuri, luues ja säilitades töökohti, toetades kohalikke arengualgatusi ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust. Ka eraldab ERF vahendeid ühenduse algatustele INTERREG III ja URBAN II. |
| --- | --- |

ERF toetab esimest ja teist eesmärki, kaasfinantseerides investeeringuid infrastruktuuri, luues ja säilitades töökohti, toetades kohalikke arengualgatusi ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust. Ka eraldab ERF vahendeid ühenduse algatustele INTERREG III ja URBAN II.

6.5.

| 6.5. | Euroopa Sotsiaalfond toetab esimest, teist ja kolmandat eesmärki, eraldades rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursside arendamiseks ja tööturule integreerimiseks. ESF rahastab ka ühenduse algatust EQUAL. |
| --- | --- |

Euroopa Sotsiaalfond toetab esimest, teist ja kolmandat eesmärki, eraldades rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursside arendamiseks ja tööturule integreerimiseks. ESF rahastab ka ühenduse algatust EQUAL.

6.6.

| 6.6. | EAGGF arendusrahastu toetab esimest eesmärki, kaasrahastades maaelu arendamise meetmeid ja põllumajandusstruktuuride kaasajastamist. Arendusrahastu eraldab ka vahendeid ühenduse algatusele LEADER+. |
| --- | --- |

EAGGF arendusrahastu toetab esimest eesmärki, kaasrahastades maaelu arendamise meetmeid ja põllumajandusstruktuuride kaasajastamist. Arendusrahastu eraldab ka vahendeid ühenduse algatusele LEADER+.

6.7.

| 6.7. | Kalanduse Arendusrahastu toetab esimest eesmärki, kaasrahastades meetmeid konkurentsivõime parandamiseks kalandussektoris eesmärgiga edendada sellest sõltuvaid valdkondi. |
| --- | --- |

Kalanduse Arendusrahastu toetab esimest eesmärki, kaasrahastades meetmeid konkurentsivõime parandamiseks kalandussektoris eesmärgiga edendada sellest sõltuvaid valdkondi.

6.8.

| 6.8. | Ühtekuuluvusfond toetab nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamist, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest. |
| --- | --- |

Ühtekuuluvusfond toetab nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamist, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest.

Ühenduse poolt struktuurimeetmetele eraldatud vahendite suurus ja jaotus

| 6.9. | 2006. aastal moodustasid Ühenduse struktuurimeetmetele eraldatud vahendid kokku 32,4 miljardit eurot. Ligikaudu 85 % sellest kulutati esimesele, teisele ja kolmandale eesmärgile. Vt
  joonis 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9.

2006. aastal moodustasid Ühenduse struktuurimeetmetele eraldatud vahendid kokku 32,4 miljardit eurot. Ligikaudu 85 % sellest kulutati esimesele, teisele ja kolmandale eesmärgile. Vt
  joonis 6.1
  .

Image

| 6.10. | Struktuurimeetmete rahastamisüksus on projekt. Struktuurifondide all rahastatakse projekte rakenduskava raames. Rahastamisperiood 2000–2006 hõlmas 545 rakenduskava. Struktuurifondide rakenduskavade suurus varieerub alla 500 000 euro suurustest programmidest kuni üle kaheksa miljardi euro suuruste programmideni. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi all rakenduskavasid ei ole, on ainult projektid. Periood 2000–2006 hõlmas 1 094 Ühtekuuluvusfondi projekti. Nende suurus varieerus 50 000 eurost üle miljardi euroni. |
| --- | --- |

6.10.

Struktuurimeetmete rahastamisüksus on projekt. Struktuurifondide all rahastatakse projekte rakenduskava raames. Rahastamisperiood 2000–2006 hõlmas 545 rakenduskava. Struktuurifondide rakenduskavade suurus varieerub alla 500 000 euro suurustest programmidest kuni üle kaheksa miljardi euro suuruste programmideni. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi all rakenduskavasid ei ole, on ainult projektid. Periood 2000–2006 hõlmas 1 094 Ühtekuuluvusfondi projekti. Nende suurus varieerus 50 000 eurost üle miljardi euroni.

6.11.

| 6.11. | Projekti struktuurifondi või Ühtekuuluvusfondi poolne rahastamine toimub läbi projektikulude hüvitamise. Projektikulude hüvitamise aluseks on projekti elluviija (1) poolt ettevalmistatud kuludeklaratsioon. Projekti elluviija esitab tavaliselt mitu kulude vahedeklaratsiooni ja projekti lõpus lõpliku deklaratsiooni. |
| --- | --- |

Projekti struktuurifondi või Ühtekuuluvusfondi poolne rahastamine toimub läbi projektikulude hüvitamise. Projektikulude hüvitamise aluseks on projekti elluviija (1) poolt ettevalmistatud kuludeklaratsioon. Projekti elluviija esitab tavaliselt mitu kulude vahedeklaratsiooni ja projekti lõpus lõpliku deklaratsiooni.

| 6.11. | Komisjoni pakutav kaasrahastamine struktuurifondidest toimub programmide tasandil ja seda tehakse koondatud kuludeklaratsioonide hüvitamise teel, mis esitatakse tavaliselt kolm korda aastas. |
| --- | --- |

6.11.

Komisjoni pakutav kaasrahastamine struktuurifondidest toimub programmide tasandil ja seda tehakse koondatud kuludeklaratsioonide hüvitamise teel, mis esitatakse tavaliselt kolm korda aastas.

Vead struktuurimeetmete projektide kaasrahastamisel

| 6.12. | On olemas kõrge risk, et struktuurimeetmete projektide kulud on ebakorrektselt deklareeritud ja selle tulemusena ka ebakorrektselt hüvitatud. Käesoleva aruande kontekstis tähendab ebakorrektne hüvitis liigset hüvitamist. Selle põhjuseks võib olla: |
| --- | --- |

6.12.

On olemas kõrge risk, et struktuurimeetmete projektide kulud on ebakorrektselt deklareeritud ja selle tulemusena ka ebakorrektselt hüvitatud. Käesoleva aruande kontekstis tähendab ebakorrektne hüvitis liigset hüvitamist. Selle põhjuseks võib olla:

| — | abikõlblikkusviga; |
| --- | --- |

—

abikõlblikkusviga;

| — | tõendamisviga; |
| --- | --- |

—

tõendamisviga;

| — | täpsusviga või |
| --- | --- |

—

täpsusviga või

| — | kombineeritud viga. |
| --- | --- |

—

kombineeritud viga.

| 6.12. | Kõrge risk tuleneb näiteks haldamise detsentraliseerimisest, millega haldamine suunatakse liikmesriigi piirkondlikele ja kohalikele asutustele ning abisaajate suurest arvust. Kui esimese tasandi halduskontroll ja tõendamine toimivad tõhusalt, saab seda riski piisavalt vähendada. |
| --- | --- |

6.12.

Kõrge risk tuleneb näiteks haldamise detsentraliseerimisest, millega haldamine suunatakse liikmesriigi piirkondlikele ja kohalikele asutustele ning abisaajate suurest arvust. Kui esimese tasandi halduskontroll ja tõendamine toimivad tõhusalt, saab seda riski piisavalt vähendada.

| 6.13. | Nagu nimest järeldada võib, tähendab abikõlblikkusviga seda, et hüvitis ei ole kooskõlas abikõlblikkusreeglitega. Määrustes sätestatakse üksikasjalikult, millised kulud on fondi toetuse saamiseks abikõlblikud. Tõendamisviga tekib siis, kui hüvitis sisaldab kulu, mida ei toeta arve või muu samaväärse tõendusjõuga dokument. Täpsusviga tekib siis, kui kulud hüvitatakse ebaõiges summas. Kombineeritud viga on mitme vea korraga esinemine, näiteks abikõlblikkus- ja täpsusviga koos. |
| --- | --- |

6.13.

Nagu nimest järeldada võib, tähendab abikõlblikkusviga seda, et hüvitis ei ole kooskõlas abikõlblikkusreeglitega. Määrustes sätestatakse üksikasjalikult, millised kulud on fondi toetuse saamiseks abikõlblikud. Tõendamisviga tekib siis, kui hüvitis sisaldab kulu, mida ei toeta arve või muu samaväärse tõendusjõuga dokument. Täpsusviga tekib siis, kui kulud hüvitatakse ebaõiges summas. Kombineeritud viga on mitme vea korraga esinemine, näiteks abikõlblikkus- ja täpsusviga koos.

6.14.

| 6.14. | Projekti võivad mõjutada ka eeskirjade järgimisega seotud vead. Peamiselt on need vead seoses lepingute sõlmimise korraga ja avalikustamise nõuetest mittekinnipidamisega. Enamiku selliste vigade puhul ei ole mõju projektikulude hüvitamisele määrustes sätestatud. |
| --- | --- |

Projekti võivad mõjutada ka eeskirjade järgimisega seotud vead. Peamiselt on need vead seoses lepingute sõlmimise korraga ja avalikustamise nõuetest mittekinnipidamisega. Enamiku selliste vigade puhul ei ole mõju projektikulude hüvitamisele määrustes sätestatud.

6.15.

| 6.15. | Kontrollikoda leiab siiski, et osasid eeskirjade järgimisega seotud vigu tuleb käsitleda kui vigu, mis muudavad kulud abikõlbmatuks. Kui näiteks projekt oleks tulnud anda töövõtjale pakkumismenetluse abil, aga seda ei tehtud, loeb kontrollikoda sellise projekti abikõlbmatuks ning arvestab projekti kulude hüvituse abikõlblikkusveaks. Sama kehtib ka siis, kui pakkumismenetlus viidi läbi kehtetul viisil. Kui ainult osa pakkumismenetlusest oli kehtetu, siis püüab kontrollikoda abikõlblikkusviga hinnates rakendada proportsionaalsuse reeglit. |
| --- | --- |

Kontrollikoda leiab siiski, et osasid eeskirjade järgimisega seotud vigu tuleb käsitleda kui vigu, mis muudavad kulud abikõlbmatuks. Kui näiteks projekt oleks tulnud anda töövõtjale pakkumismenetluse abil, aga seda ei tehtud, loeb kontrollikoda sellise projekti abikõlbmatuks ning arvestab projekti kulude hüvituse abikõlblikkusveaks. Sama kehtib ka siis, kui pakkumismenetlus viidi läbi kehtetul viisil. Kui ainult osa pakkumismenetlusest oli kehtetu, siis püüab kontrollikoda abikõlblikkusviga hinnates rakendada proportsionaalsuse reeglit.

| 6.15. | Komisjon arvab ka, et suutmatus korraldada pakkumismenetlusi vastavalt riigihankeid käsitlevatele ühenduse eeskirjadele muudab projekti osaliselt või täielikult abikõlbmatuks. Komisjon kohaldab nii neil kui ka muudel riigihankeid käsitlevate eeskirjade rikkumise juhtudel finantskorrektsioone, mis põhinevad suunistel, mille abil määratakse rikkumise raskusaste. |
| --- | --- |

6.15.

Komisjon arvab ka, et suutmatus korraldada pakkumismenetlusi vastavalt riigihankeid käsitlevatele ühenduse eeskirjadele muudab projekti osaliselt või täielikult abikõlbmatuks. Komisjon kohaldab nii neil kui ka muudel riigihankeid käsitlevate eeskirjade rikkumise juhtudel finantskorrektsioone, mis põhinevad suunistel, mille abil määratakse rikkumise raskusaste.

Struktuurimeetmete projektide kontrollimine

| 6.16. | Struktuurimeetmete projektide kontrollimine hõlmab kahte taset. Esimene on liikmesriigi kontrollisüsteem, mille eesmärk on ennetada projektikulude ebaõiget hüvitamist ja muid eeskirjade eiramisi. Teine tase hõlmab komisjoni järelevalvet. Selle eesmärk on vähendada liikmesriikides puuduste riski kontrollide osas. |
| --- | --- |

6.16.

Struktuurimeetmete projektide kontrollimine hõlmab kahte taset. Esimene on liikmesriigi kontrollisüsteem, mille eesmärk on ennetada projektikulude ebaõiget hüvitamist ja muid eeskirjade eiramisi. Teine tase hõlmab komisjoni järelevalvet. Selle eesmärk on vähendada liikmesriikides puuduste riski kontrollide osas.

| 6.16. | Liikmesriigi kontrollisüsteem on mitmeaastane. Liikmesriik peaks tagama korrapäraste kulude tõendamise komisjonile, kuid nägema ette ka jooksvad järelauditid ja abi lõpetamise deklaratsioonid projekti lõpetamisel. |
| --- | --- |

6.16.

Liikmesriigi kontrollisüsteem on mitmeaastane. Liikmesriik peaks tagama korrapäraste kulude tõendamise komisjonile, kuid nägema ette ka jooksvad järelauditid ja abi lõpetamise deklaratsioonid projekti lõpetamisel.

Komisjoni järelevalve põhineb samuti mitmeaastasel haldamis- ja auditeerimistegevusel.

| 6.17. | Kontrollisüsteem liikmesriigis hõlmab nelja peamist kontrollifunktsiooni. Need peavad olema selgelt määratletud ja määratud sõltumatutele asutustele (ülesannete lahususe põhimõte). Vt
  joonis 6.2
  . Vastavalt määrustele peaksid liikmesriigid tagama raamatupidamise, mis võimaldab kontrollida komisjonile tehtud tuludeklaratsioonide vastavust raamatupidamiskannetele ja üksikprojektide tõendavatele dokumentidele (auditijälje nõue). |
| --- | --- |

6.17.

Kontrollisüsteem liikmesriigis hõlmab nelja peamist kontrollifunktsiooni. Need peavad olema selgelt määratletud ja määratud sõltumatutele asutustele (ülesannete lahususe põhimõte). Vt
  joonis 6.2
  . Vastavalt määrustele peaksid liikmesriigid tagama raamatupidamise, mis võimaldab kontrollida komisjonile tehtud tuludeklaratsioonide vastavust raamatupidamiskannetele ja üksikprojektide tõendavatele dokumentidele (auditijälje nõue).

| 6.17. | Lisaks valimipõhisele järelkontrollile, millele osutatakse joonisel 6.2, peavad auditeerimisasutused viima läbi ka süsteemiauditeid. |
| --- | --- |

6.17.

Lisaks valimipõhisele järelkontrollile, millele osutatakse joonisel 6.2, peavad auditeerimisasutused viima läbi ka süsteemiauditeid.

Image

| 6.18. | Ülaltoodud joonisel esitatud kontrollifunktsioonid ja vastavad kontrollasutused toimivad liikmesriikides mitmel erineval viisil. Kontrollasutused paiknevad tavaliselt riigiasutustes. Osades liikmesriikides viiakse kontrollitoiminguid läbi riiklikul tasandil (tsentraliseeritud kontrollid), osades aga delegeeritakse need vahendusasutuste kaudu piirkondliku või kohaliku taseme üksusele või sektorispetsiifilisele üksusele (detsentraliseeritud kontrollid) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Ülaltoodud joonisel esitatud kontrollifunktsioonid ja vastavad kontrollasutused toimivad liikmesriikides mitmel erineval viisil. Kontrollasutused paiknevad tavaliselt riigiasutustes. Osades liikmesriikides viiakse kontrollitoiminguid läbi riiklikul tasandil (tsentraliseeritud kontrollid), osades aga delegeeritakse need vahendusasutuste kaudu piirkondliku või kohaliku taseme üksusele või sektorispetsiifilisele üksusele (detsentraliseeritud kontrollid) (2).

6.19.

| 6.19. | Kontrollikoda hindab peamisi kontrolle järgmise skaala alusel: |
| --- | --- |

Kontrollikoda hindab peamisi kontrolle järgmise skaala alusel:

| — | rahuldav; |
| --- | --- |

—

rahuldav;

| — | osaliselt rahuldav või |
| --- | --- |

—

osaliselt rahuldav või

| — | mitterahuldav. |
| --- | --- |

—

mitterahuldav.

6.20.

| 6.20. | Peamiste kontrollide hinnangumudel näitab, kui suur on tõenäosus, vastava/asjakohase kontrollisüsteemi abil avastatakse ja ennetatakse vigu. Kuna vigade avastamise ja ennetamise tõenäosus on kontrolli tõhususe mõõdupuu, kasutab kontrollikoda peamiste kontrollide hinnanguskaalat kontrollisüsteemide klassifitseerimiseks: |
| --- | --- |

Peamiste kontrollide hinnangumudel näitab, kui suur on tõenäosus, vastava/asjakohase kontrollisüsteemi abil avastatakse ja ennetatakse vigu. Kuna vigade avastamise ja ennetamise tõenäosus on kontrolli tõhususe mõõdupuu, kasutab kontrollikoda peamiste kontrollide hinnanguskaalat kontrollisüsteemide klassifitseerimiseks:

| — | mõjus; |
| --- | --- |

—

mõjus;

| — | mõõdukalt mõjus või |
| --- | --- |

—

mõõdukalt mõjus või

| — | ebatõhus. |
| --- | --- |

—

ebatõhus.

6.21.

| 6.21. | Nagu juba öeldud, moodustab struktuurimeetmete kontrolli teise taseme komisjoni järelevalve. See hõlmab peamiselt auditit ja finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

Nagu juba öeldud, moodustab struktuurimeetmete kontrolli teise taseme komisjoni järelevalve. See hõlmab peamiselt auditit ja finantskorrektsioone.

| 6.21. | Komisjoni järelevalve hõlmab peale auditeerimistegevuse, mille tulemuseks võivad olla finantskorrektsioonid, ka kooskõlastamist riiklike auditeerimisasutustega, suuniste andmist, haldus- ja auditeerimisasutustega peetavaid iga-aastaseid kohtumisi, mis käsitlevad iga-aastaseid rakendus- ja kontrolliaruandeid, programmide jooksvat järelevalvet (osalemist järelevalvekomiteedes, ad hoc kohtumistel jne) ning muud sisekontrollistandarditest lähtuvat tegevust. |
| --- | --- |

6.21.

Komisjoni järelevalve hõlmab peale auditeerimistegevuse, mille tulemuseks võivad olla finantskorrektsioonid, ka kooskõlastamist riiklike auditeerimisasutustega, suuniste andmist, haldus- ja auditeerimisasutustega peetavaid iga-aastaseid kohtumisi, mis käsitlevad iga-aastaseid rakendus- ja kontrolliaruandeid, programmide jooksvat järelevalvet (osalemist järelevalvekomiteedes, ad hoc kohtumistel jne) ning muud sisekontrollistandarditest lähtuvat tegevust.

| 6.22. | Komisjoni audit võib olla tõhus järelevalvevahend: |
| --- | --- |

6.22.

Komisjoni audit võib olla tõhus järelevalvevahend:

| — | kui see põhineb liikmesriikide kontrollisüsteemi puuduste riski hindamisel; |
| --- | --- |

—

kui see põhineb liikmesriikide kontrollisüsteemi puuduste riski hindamisel;

| — | kui see annab reaalselt kasutatava tulemuse, see tähendab kas kindlat alust parandusmeetmetele või piisavat kindlust, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, ja |
| --- | --- |

—

kui see annab reaalselt kasutatava tulemuse, see tähendab kas kindlat alust parandusmeetmetele või piisavat kindlust, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, ja

| — | kui audititulemuste põhjal võetakse parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

kui audititulemuste põhjal võetakse parandusmeetmeid.

6.23.

| 6.23. | Seega hindab kontrollikoda komisjoni auditeid järgmise kumulatiivse skaala abil: |
| --- | --- |

Seega hindab kontrollikoda komisjoni auditeid järgmise kumulatiivse skaala abil:

| — | riskide hindamisel esines olulisi puudusi; |
| --- | --- |

—

riskide hindamisel esines olulisi puudusi;

| — | riskide hindamine oli piisav, aga auditi tulemus polnud reaalselt kasutatav; |
| --- | --- |

—

riskide hindamine oli piisav, aga auditi tulemus polnud reaalselt kasutatav;

| — | riskide hindamine oli piisav ja audititulemus reaalselt kasutatav, aga auditijärgseid parandusmeetmeid ei võetud; |
| --- | --- |

—

riskide hindamine oli piisav ja audititulemus reaalselt kasutatav, aga auditijärgseid parandusmeetmeid ei võetud;

| — | riskide hindamine oli piisav, audititulemus reaalselt kasutatav ja võeti auditijärgseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

riskide hindamine oli piisav, audititulemus reaalselt kasutatav ja võeti auditijärgseid parandusmeetmeid.

6.24.

| 6.24. | Vastutus struktuurimeetmete kulutuste korrektsuse osas algab liikmesriigist, aga vastutusahela lõpp-punkt on komisjon. Teisisõnu on struktuurimeetmete kulude korrektsuse eest lõppvastutus komisjonil. Seega on oluline, et komisjoni audititegevus, mis on peamine järelevalvetegevus, on mõjus. |
| --- | --- |

Vastutus struktuurimeetmete kulutuste korrektsuse osas algab liikmesriigist, aga vastutusahela lõpp-punkt on komisjon. Teisisõnu on struktuurimeetmete kulude korrektsuse eest lõppvastutus komisjonil. Seega on oluline, et komisjoni audititegevus, mis on peamine järelevalvetegevus, on mõjus.

| 6.24. | Eelarve täitmise korral koostöös liikmesriikidega on komisjon EÜ asutamislepingu artikli 274 ja finantsmääruse kohaselt vastutav eelarvepädevate institutsioonide ees, samas kui liikmesriigid peavad tegema komisjoniga koostööd kontrolliahela igas etapis, et tagada kulude seaduslikkus ja õigsus. |
| --- | --- |

6.24.

Eelarve täitmise korral koostöös liikmesriikidega on komisjon EÜ asutamislepingu artikli 274 ja finantsmääruse kohaselt vastutav eelarvepädevate institutsioonide ees, samas kui liikmesriigid peavad tegema komisjoniga koostööd kontrolliahela igas etapis, et tagada kulude seaduslikkus ja õigsus.

Kontrollikoja audit

| 6.25. | Kontrollikoda auditeeris 2006. aastal 177 makstud vahehüvitist. Need maksti 167 struktuurifondide projektile (77 ERFi projekti, 60 ESFi projekti, 30 EAGGFi projekti) ning 10 Ühtekuuluvusfondi projekti. 167 struktuurifondide projekti viidi läbi 17 rakenduskava raames. Iga rakenduskava kohta võttis vastav liikmesriik kasutusele vähemalt ühe kontrollisüsteemi, nagu näidatud
  joonisel 6.2
  . Kontrollikoda kontrollis neid süsteeme ja ka neid, mille liikmesriik võttis kasutusele Ühtekuuluvusfondi projektide jaoks. Kontrollikoda kontrollis osaliselt ka komisjoni järelevalvetegevust, analüüsides 15 komisjoni poolt läbiviidud auditit. |
| --- | --- |

6.25.

Kontrollikoda auditeeris 2006. aastal 177 makstud vahehüvitist. Need maksti 167 struktuurifondide projektile (77 ERFi projekti, 60 ESFi projekti, 30 EAGGFi projekti) ning 10 Ühtekuuluvusfondi projekti. 167 struktuurifondide projekti viidi läbi 17 rakenduskava raames. Iga rakenduskava kohta võttis vastav liikmesriik kasutusele vähemalt ühe kontrollisüsteemi, nagu näidatud
  joonisel 6.2
  . Kontrollikoda kontrollis neid süsteeme ja ka neid, mille liikmesriik võttis kasutusele Ühtekuuluvusfondi projektide jaoks. Kontrollikoda kontrollis osaliselt ka komisjoni järelevalvetegevust, analüüsides 15 komisjoni poolt läbiviidud auditit.

| 6.25. | Komisjon maksab liikmesriikidele hüvitist projektikulude järgi, mis on koondatud komisjonile saadetud tõendatud kuludeklaratsioonidesse. Liikmesriik maksab projekti elluviijate deklareeritud ja neile tasumisele kuuluvad kulud selle järgi, kuidas need on komisjonile tõendatud kuludena esitatud. |
| --- | --- |

6.25.

Komisjon maksab liikmesriikidele hüvitist projektikulude järgi, mis on koondatud komisjonile saadetud tõendatud kuludeklaratsioonidesse. Liikmesriik maksab projekti elluviijate deklareeritud ja neile tasumisele kuuluvad kulud selle järgi, kuidas need on komisjonile tõendatud kuludena esitatud.

Peamised leiud struktuurimeetmete ühendusepoolse rahastamise korrektsuse osas

| 6.26. | Peamised leiud struktuurimeetmete projektide ühendusepoolse rahastamise korrektsuse kohta 2006. eelarveaastal on esitatud kolmes allpool toodud tabelis:
  tabelites 6.1, 6.2 ja 6.3
  . |
| --- | --- |

6.26.

Peamised leiud struktuurimeetmete projektide ühendusepoolse rahastamise korrektsuse kohta 2006. eelarveaastal on esitatud kolmes allpool toodud tabelis:
  tabelites 6.1, 6.2 ja 6.3
  .

| 6.26. | Kui vigadel on finantsmõju, aitab kontrollisüsteemi mitmeaastane laad sellest tulenevad ohud välistada, kuna korrektsioone on võimalik teha mõni aeg pärast vahendite väljamaksmist. Kui komisjon tuvastab puudujäägid, võtab ta meetmeid: märgib liikmesriigid ära iga-aastases tegevusaruandes, vajaduse korral peatab maksed ja nõuab tagasi vahendid. |
| --- | --- |

6.26.

Kui vigadel on finantsmõju, aitab kontrollisüsteemi mitmeaastane laad sellest tulenevad ohud välistada, kuna korrektsioone on võimalik teha mõni aeg pärast vahendite väljamaksmist. Kui komisjon tuvastab puudujäägid, võtab ta meetmeid: märgib liikmesriigid ära iga-aastases tegevusaruandes, vajaduse korral peatab maksed ja nõuab tagasi vahendid.

Lisaks võib komisjon erinevalt hinnata leidude finantsmõju, seda lähtuvalt oma abikõlblike kulude arvutusest komisjoni auditeerimistegevusel ja täiendavalt esitatud tõendavate dokumentide arvestamisel.

Tabel 6.1 – Eeskirjade järgimisega seotud vigade risttabel hüvitiste korrektsuse kaupa (3)

| Projektid, kus eeskirjade järgimise vigu | Projektid, millele maksti hüvitist | Kokku |
| --- | --- | --- |
| korrektselt | ebakorrektselt |
| esines | 36 juhtumit | 45 juhtumit | 81 juhtumit |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| ei esinenud | 41 juhtumit | 55 juhtumit | 96 juhtumit |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Kokku | 77 juhtumit | 100 juhtumit | 177 juhtumit |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Projektid, kus eeskirjade järgimise vigu

Projektid, millele maksti hüvitist

Kokku

korrektselt

ebakorrektselt

esines

36 juhtumit

45 juhtumit

81 juhtumit

20 %

25 %

46 %

ei esinenud

41 juhtumit

55 juhtumit

96 juhtumit

23 %

31 %

54 %

Kokku

77 juhtumit

100 juhtumit

177 juhtumit

44 %

56 %

100 %

Tabel 6.2 – Hüvitiste korrektsuse risttabel fondide kaupa (4)

| Hüvitiste korrektsus | Fond | Kokku |
| --- | --- | --- |
| ERF | ESF | EAGGF | Ühtekuuluvusfond |
| Abikõlblikkusviga | 15 juhtumit | 9 juhtumit | 3 juhtumit | 2 juhtumit | 29 juhtumit |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Tõendamisviga | 5 juhtumit | 7 juhtumit | 0 juhtumit | 1 juhtum | 13 juhtumit |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Täpsusviga | 2 juhtumit | 7 juhtumit | 1 juhtum | 0 juhtumit | 10 juhtumit |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Kombineeritud viga | 13 juhtumit | 12 juhtumit | 0 juhtum | 0 juhtumit | 25 juhtumit |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Korrektne hüvitamine | 42 juhtumit | 25 juhtumit | 26 juhtumit | 7 juhtumit | 100 juhtumit |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Kokku | 77 juhtumit | 60 juhtumit | 30 juhtumit | 10 juhtumit | 177 juhtumit |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Hüvitiste korrektsus

Fond

Kokku

ERF

ESF

EAGGF

Ühtekuuluvusfond

Abikõlblikkusviga

15 juhtumit

9 juhtumit

3 juhtumit

2 juhtumit

29 juhtumit

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Tõendamisviga

5 juhtumit

7 juhtumit

0 juhtumit

1 juhtum

13 juhtumit

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Täpsusviga

2 juhtumit

7 juhtumit

1 juhtum

0 juhtumit

10 juhtumit

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Kombineeritud viga

13 juhtumit

12 juhtumit

0 juhtum

0 juhtumit

25 juhtumit

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Korrektne hüvitamine

42 juhtumit

25 juhtumit

26 juhtumit

7 juhtumit

100 juhtumit

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Kokku

77 juhtumit

60 juhtumit

30 juhtumit

10 juhtumit

177 juhtumit

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | Tabelist 6.1
  ilmneb, et ainult 31 % projektidest kontrollikoja auditivalimis ei sisaldanud vigu, st hüvitised olid makstud korrektselt ja ei esinenud eeskirjade järgimisega seotud vigu. |
| --- | --- |

6.27.

Tabelist 6.1
  ilmneb, et ainult 31 % projektidest kontrollikoja auditivalimis ei sisaldanud vigu, st hüvitised olid makstud korrektselt ja ei esinenud eeskirjade järgimisega seotud vigu.

| 6.27. | Joonis 6.1 näitab, et 56 % projektidest hüvitati nõuetekohaselt, võttes arvesse finantsmõjuta eeskirjade järgimisega seotud vigu. |
| --- | --- |

6.27.

Joonis 6.1 näitab, et 56 % projektidest hüvitati nõuetekohaselt, võttes arvesse finantsmõjuta eeskirjade järgimisega seotud vigu.

| 6.28. | Tabelist 6.2
  ilmneb, et hüvitiste ebakorrektset maksmist esines kõikides fondides küllaltki sageli. Siiski tundub olevat seos fondi ja ebakorrektse hüvitamise riski vahel. Vigade jagunemine kontrollikoja auditivalimis näitab, et ERFi ja ESFi hüvitiste puhul oli vigade tekke võimalus suurem kui kahe ülejäänud fondi puhul. |
| --- | --- |

6.28.

Tabelist 6.2
  ilmneb, et hüvitiste ebakorrektset maksmist esines kõikides fondides küllaltki sageli. Siiski tundub olevat seos fondi ja ebakorrektse hüvitamise riski vahel. Vigade jagunemine kontrollikoja auditivalimis näitab, et ERFi ja ESFi hüvitiste puhul oli vigade tekke võimalus suurem kui kahe ülejäänud fondi puhul.

| 6.28. | Komisjon uurib leide ja võtab asjakohased meetmed. Komisjon märgib, et mõnel juhul põhineb kontrollikoja leidude vigadeks liigitamine kohaldatavate keeruliste õigussätete paindumatul tõlgendamisel. |
| --- | --- |

6.28.

Komisjon uurib leide ja võtab asjakohased meetmed. Komisjon märgib, et mõnel juhul põhineb kontrollikoja leidude vigadeks liigitamine kohaldatavate keeruliste õigussätete paindumatul tõlgendamisel.

| 6.29. | Liigse hüvitamise põhjused olid nelja fondi puhul erinevad. Vt
  tabel 6.2
  . Kontrollikoja auditivalimis oli ERFi ebakorrektsete hüvitiste põhjuseks kõige sagedamini kombineeritud ja abikõlblikkusvead. Kombineeritud vead koosnesid enamasti abikõlblikkus- ja täpsusvigadest. Seega olid ERFi puhul abikõlblikkusvead kõige sagedamaks ebakorrektse hüvitamise põhjuseks. ERFi abikõlblikkuse vead on peamiselt seotud järgnevaga: |
| --- | --- |

6.29.

Liigse hüvitamise põhjused olid nelja fondi puhul erinevad. Vt
  tabel 6.2
  . Kontrollikoja auditivalimis oli ERFi ebakorrektsete hüvitiste põhjuseks kõige sagedamini kombineeritud ja abikõlblikkusvead. Kombineeritud vead koosnesid enamasti abikõlblikkus- ja täpsusvigadest. Seega olid ERFi puhul abikõlblikkusvead kõige sagedamaks ebakorrektse hüvitamise põhjuseks. ERFi abikõlblikkuse vead on peamiselt seotud järgnevaga:

| — | väärade toetusmäärade rakendamine (määrade jagunemine ühenduse kaasrahastamise ja riikliku rahastamise vahel); |
| --- | --- |

—

väärade toetusmäärade rakendamine (määrade jagunemine ühenduse kaasrahastamise ja riikliku rahastamise vahel);

| — | mittehüvitatavate kulude kaasamine (nagu näiteks tagastatav käibemaks) ja |
| --- | --- |

—

mittehüvitatavate kulude kaasamine (nagu näiteks tagastatav käibemaks) ja

| — | pakkumismenetluste puudumine. |
| --- | --- |

—

pakkumismenetluste puudumine.

| 6.29. | Oma auditeerimistegevuse käigus on komisjoni audiitorid kindlaks teinud, et peamine riskiallikas on abikõlblikkus, ja seetõttu on nad oma auditeerimistegevuses keskendunud igapäevaste halduskontrollide tõhususele. |
| --- | --- |

6.29.

Oma auditeerimistegevuse käigus on komisjoni audiitorid kindlaks teinud, et peamine riskiallikas on abikõlblikkus, ja seetõttu on nad oma auditeerimistegevuses keskendunud igapäevaste halduskontrollide tõhususele.

| 6.30. | Teiste struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga võrreldes on ESFil suurem tõendamisvigade osakaal. Tavaliselt väljendasid need vead tõendusmaterjali puudumist üldkulude või personalikulude arvutamise osas, mis on sageli peamised kulud ESFi kuludeklaratsioonis. Osadel juhtudel kasutasid projekti elluviijad personali- või üldkulude puhul kindla suurusega summat, sest selline lihtsustamine on teatud tingimustel lubatud. Siiski leiti selliste kontrollitud juhtude puhul, et projekti elluviija ei olnud kasutanud kindla suurusega summat nõuetekohaselt. Mitme ESFi juhtumi puhul olid üld- või personalikulude deklareerimise vead oma olemuselt täpsusvead, mis tähendab, et üld- või personalikulud ei olnud õigesti kalkuleeritud. |
| --- | --- |

6.30.

Teiste struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga võrreldes on ESFil suurem tõendamisvigade osakaal. Tavaliselt väljendasid need vead tõendusmaterjali puudumist üldkulude või personalikulude arvutamise osas, mis on sageli peamised kulud ESFi kuludeklaratsioonis. Osadel juhtudel kasutasid projekti elluviijad personali- või üldkulude puhul kindla suurusega summat, sest selline lihtsustamine on teatud tingimustel lubatud. Siiski leiti selliste kontrollitud juhtude puhul, et projekti elluviija ei olnud kasutanud kindla suurusega summat nõuetekohaselt. Mitme ESFi juhtumi puhul olid üld- või personalikulude deklareerimise vead oma olemuselt täpsusvead, mis tähendab, et üld- või personalikulud ei olnud õigesti kalkuleeritud.

| 6.30. | Komisjon arvab, et selliste vigade hulka saaks vähendada, parandades viisi, kuidas liikmesriigid korraldavad artikli 4 kohaseid kontrolle. Asjaomastele liikmesriikidele on juba edastatud soovitused parandada artikli 4 kohaseid kontrolle ja välja on antud üldised suunised haldamise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

6.30.

Komisjon arvab, et selliste vigade hulka saaks vähendada, parandades viisi, kuidas liikmesriigid korraldavad artikli 4 kohaseid kontrolle. Asjaomastele liikmesriikidele on juba edastatud soovitused parandada artikli 4 kohaseid kontrolle ja välja on antud üldised suunised haldamise kontrollimiseks.

| 6.31. | Hinnang vigade mõjule struktuurimeetmete ühendusepoolsele rahastamisel 2006. eelarveaastal on esitatud
  tabelis 6.3
  . Lisaks on esitatud ka vigade mõju hindamise põhiparameetrid. |
| --- | --- |

6.31.

Hinnang vigade mõjule struktuurimeetmete ühendusepoolsele rahastamisel 2006. eelarveaastal on esitatud
  tabelis 6.3
  . Lisaks on esitatud ka vigade mõju hindamise põhiparameetrid.

Tabel 6.3 – Hüvitiste korrektsuse testimise tulemuste kokkuvõte

| Valimi suurus | 180
  (177 hüvitist, käsitletud 180 valimiüksusena) |
| --- | --- |
| Vigadest mõjutatud hüvitiste osa valimis | 44 % |
| Vigade hinnanguline mõju | Enam kui 12 % hüvituste kogusummast oleks tulnud maksmata jätta |

Valimi suurus

180

(177 hüvitist, käsitletud 180 valimiüksusena)

Vigadest mõjutatud hüvitiste osa valimis

44 %

Vigade hinnanguline mõju

Enam kui 12 % hüvituste kogusummast oleks tulnud maksmata jätta

Peamised leiud liikmesriikide kontrollisüsteemide osas

| 6.32. | Peamised leiud liikmesriikide kontrollisüsteemide osas on esitatud
  lisas 6.1
  , kus 19 kontrollisüsteemi kontrollikoja valimist on liigitatud mõjusaks, mõõdukalt mõjusaks või ebatõhusaks. |
| --- | --- |

6.32.

Peamised leiud liikmesriikide kontrollisüsteemide osas on esitatud
  lisas 6.1
  , kus 19 kontrollisüsteemi kontrollikoja valimist on liigitatud mõjusaks, mõõdukalt mõjusaks või ebatõhusaks.

| 6.32. | Kontrollikoda ei leidnud märkimisväärseid puudujääke Ühtekuuluvusfondi kolme projekti puhul kasutatavates süsteemides, mida auditeeriti Poolas, Tšehhi Vabariigis ja Lätis. |
| --- | --- |

6.32.

Kontrollikoda ei leidnud märkimisväärseid puudujääke Ühtekuuluvusfondi kolme projekti puhul kasutatavates süsteemides, mida auditeeriti Poolas, Tšehhi Vabariigis ja Lätis.

Seoses Hispaanias Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul kasutatavate süsteemidega, sealhulgas nendega, millele on osutanud kontrollikoda, jõuti kokkulepitud tegevuskava rakendamise järelevalve eesmärgil 2006. aasta lõpus läbiviidud komisjoni põhjalikus auditis järeldusele, et riikliku haldusasutuse ja mõne vahendusasutuse (ministeeriumid ja piirkonnad) tasandil on tehtud märkimisväärseid parandusi, mille põhjal võib Hispaania üldiselt liigitada kategooriasse „mõõdukalt mõjus”.

Komisjon arvab, et Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi puhul Poolas ja Hispaanias kasutatavate süsteemide kontrollikoja poolt mitterahuldavaks liigitamine on liiga karm.

Poolas näiteks põhineb kontrollikojapoolne auditeerimisasutuse hindamine leiul, et järelkontrolli ei olnud veel alustatud. Nimetatud asutus oli juba alustanud süsteemiauditit ja järelkontrollide alustamise hilinemine oli põhjendatud kulude tõendamise hilinemise tõttu.

Nii Hispaanias kui ka Poolas põhineb haldusasutuse liigitamine peamiselt sellistel formaalsetel aspektidel nagu kontrollide puudulik dokumentatsioon.

| 6.33. | Nagu eelpool selgitatud, põhineb kontrollisüsteemide liigitamine vastavalt nende mõjususele kontrollikoja hinnangul kontrollasutuste toimimise hindamisele. Hinnangute käigus tuvastati mitmeid puudusi. Peamised puudused haldusasutuse töös olid ebapiisav tegelike kulude kohapealne kontrollimine ja suutmatus määratleda, et kuluaruandeid ei toetanud asjakohane tõendusmaterjal. Makseasutuse töö peamiseks puuduseks oli nende suutmatus tuvastada asjaolu, et haldusasutus ei olnud viinud läbi piisavaid igapäevaseid kontrolle. Auditiasutuse peamiseks puuduseks oli suutmatus viia läbi programmikulude piisavaid ja asjakohase kvaliteediga kontrolle. |
| --- | --- |

6.33.

Nagu eelpool selgitatud, põhineb kontrollisüsteemide liigitamine vastavalt nende mõjususele kontrollikoja hinnangul kontrollasutuste toimimise hindamisele. Hinnangute käigus tuvastati mitmeid puudusi. Peamised puudused haldusasutuse töös olid ebapiisav tegelike kulude kohapealne kontrollimine ja suutmatus määratleda, et kuluaruandeid ei toetanud asjakohane tõendusmaterjal. Makseasutuse töö peamiseks puuduseks oli nende suutmatus tuvastada asjaolu, et haldusasutus ei olnud viinud läbi piisavaid igapäevaseid kontrolle. Auditiasutuse peamiseks puuduseks oli suutmatus viia läbi programmikulude piisavaid ja asjakohase kvaliteediga kontrolle.

| 6.33. | Komisjon on oma auditite käigus leidnud mõnes riiklikus süsteemis sarnaseid puudujääke. Nendega seoses on võetud nõuetekohased meetmed. |
| --- | --- |

6.33.

Komisjon on oma auditite käigus leidnud mõnes riiklikus süsteemis sarnaseid puudujääke. Nendega seoses on võetud nõuetekohased meetmed.

| 6.34. | Kontrollisüsteemi kui terviku ebatõhusaks hindamise põhjustanud vigade iseloomu illustreerimiseks vaatleme üht auditeeritud juhtudest. Antud näites tundus, et haldusasutus töötab hästi, kõiki kuludeklaratsioone kontrolliti kohapeal. Auditiasutus leidis aga tõsiseid eksimusi projektides, mis olid haldusasutuse nimel kontrollitud vahendusasutuse poolt. Auditiasutus teavitas haldusasutust ja makseasutust eksimustest, mis olid nii tõsised, et järgmised maksed soovitati peatada. Algselt maksed peatatigi. Ligikaudu viis nädalat hiljem alustas aga haldusasutus uuesti maksete tegemist ning makseasutus jätkas ligi kaks aastat olulisi eeskirjade eiramisi sisaldavate komisjoni maksetaotluste tõendamist. Sellest tulenevalt oli haldus- ja makseasutuse toimimine mitterahuldav ja kontrollisüsteem ei hoidnud ära vigu hüvitamisel. |
| --- | --- |

6.34.

Kontrollisüsteemi kui terviku ebatõhusaks hindamise põhjustanud vigade iseloomu illustreerimiseks vaatleme üht auditeeritud juhtudest. Antud näites tundus, et haldusasutus töötab hästi, kõiki kuludeklaratsioone kontrolliti kohapeal. Auditiasutus leidis aga tõsiseid eksimusi projektides, mis olid haldusasutuse nimel kontrollitud vahendusasutuse poolt. Auditiasutus teavitas haldusasutust ja makseasutust eksimustest, mis olid nii tõsised, et järgmised maksed soovitati peatada. Algselt maksed peatatigi. Ligikaudu viis nädalat hiljem alustas aga haldusasutus uuesti maksete tegemist ning makseasutus jätkas ligi kaks aastat olulisi eeskirjade eiramisi sisaldavate komisjoni maksetaotluste tõendamist. Sellest tulenevalt oli haldus- ja makseasutuse toimimine mitterahuldav ja kontrollisüsteem ei hoidnud ära vigu hüvitamisel.

| 6.34. | Komisjon on nõus, et nimetatud asutuste töö ei olnud rahuldav. Sellest hoolimata märgib komisjon, et asjaomases piirkonnas oli haldusasutus hakanud korraldama põhjalikumaid kontrolle ja parandama leitud põhjendamatuid kulusid enne kontrollikoja auditist teatamist. Samuti on haldusasutus uuesti kehtestanud maksete peatamise, kuigi alles 22 kuu pärast. |
| --- | --- |

6.34.

Komisjon on nõus, et nimetatud asutuste töö ei olnud rahuldav. Sellest hoolimata märgib komisjon, et asjaomases piirkonnas oli haldusasutus hakanud korraldama põhjalikumaid kontrolle ja parandama leitud põhjendamatuid kulusid enne kontrollikoja auditist teatamist. Samuti on haldusasutus uuesti kehtestanud maksete peatamise, kuigi alles 22 kuu pärast.

| 6.35. | 19 kontrollisüsteemi kategoriseerimine on kokku võetud
  tabelis 6.4
  . Arvud
  tabelis 6.4
  näitavad kolme kontrollikategooria valimite suurust. Kuigi auditivalim, millele need arvud viitavad, on üsna väike, annab
  tabel 6.4
  üldise pildi kontrollisüsteemide mõjususest liikmesriikides. Andmetele toetudes võib kontrollikoda piisava kindlusega väita, et kontrollisüsteemid liikmesriikides on üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt mõjusad. See tulemus on küllaltki sarnane kontrollikoja varasemate aastate leidudele. |
| --- | --- |

6.35.

19 kontrollisüsteemi kategoriseerimine on kokku võetud
  tabelis 6.4
  . Arvud
  tabelis 6.4
  näitavad kolme kontrollikategooria valimite suurust. Kuigi auditivalim, millele need arvud viitavad, on üsna väike, annab
  tabel 6.4
  üldise pildi kontrollisüsteemide mõjususest liikmesriikides. Andmetele toetudes võib kontrollikoda piisava kindlusega väita, et kontrollisüsteemid liikmesriikides on üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt mõjusad. See tulemus on küllaltki sarnane kontrollikoja varasemate aastate leidudele.

| 6.35. | Struktuuripoliitika eest vastutavad peadirektoraadid on esitanud oma riiklike süsteemide tõhusat toimimist käsitleva hindamise tulemused oma asjakohastes iga-aastastes tegevusaruannetes (vt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Hindamises, mis põhineb peamiselt komisjoni põhjaliku auditeerimistegevuse tulemustel kõigis liikmesriikides, esitatakse järgmine süsteemide üldliigitus (protsendid on suhtes ühenduse rahastamise mahuga): 20–35 % on rahuldavad, umbes 60 % puhul on tarvis teha parandusi, et korrigeerida peamiste kontrollide olulisi puudujääke, ja umbes 10 % puhul esineb tõsiseid vajakajäämisi. Seega vajab enamik süsteeme ikka veel täiustamist, kuigi on ka märkimisväärne hulk süsteeme, mis tõendite kohaselt töötavad rahuldavalt. Iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse ka vajalike täiustamiste jaoks juba alustatud parandusmeetmed, mis hõlmavad järelauditeid, tegevuskavade järelevalvet ning volituste kasutamist maksete peatamiseks ja finantskorrektsioonide tegemiseks. |
| --- | --- |

6.35.

Struktuuripoliitika eest vastutavad peadirektoraadid on esitanud oma riiklike süsteemide tõhusat toimimist käsitleva hindamise tulemused oma asjakohastes iga-aastastes tegevusaruannetes (vt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Hindamises, mis põhineb peamiselt komisjoni põhjaliku auditeerimistegevuse tulemustel kõigis liikmesriikides, esitatakse järgmine süsteemide üldliigitus (protsendid on suhtes ühenduse rahastamise mahuga): 20–35 % on rahuldavad, umbes 60 % puhul on tarvis teha parandusi, et korrigeerida peamiste kontrollide olulisi puudujääke, ja umbes 10 % puhul esineb tõsiseid vajakajäämisi. Seega vajab enamik süsteeme ikka veel täiustamist, kuigi on ka märkimisväärne hulk süsteeme, mis tõendite kohaselt töötavad rahuldavalt. Iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse ka vajalike täiustamiste jaoks juba alustatud parandusmeetmed, mis hõlmavad järelauditeid, tegevuskavade järelevalvet ning volituste kasutamist maksete peatamiseks ja finantskorrektsioonide tegemiseks.

Tabel 6.4 – Kontrollisüsteemide mõjusus kontrollikoja auditivalimis

| Kontrollisüsteem | Fond | Kokku |
| --- | --- | --- |
| ERF | ESF | EAGGF | Ühtekuuluvusfond |
| Ebatõhus | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Mõõdukalt mõjus | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Mõjus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrollisüsteem

Fond

Kokku

ERF

ESF

EAGGF

Ühtekuuluvusfond

Ebatõhus

5

5

2

1

13

Mõõdukalt mõjus

2

3

1

0

6

Mõjus

0

0

0

0

0

Kokku

7

8

3

1

19

Peamised leiud komisjoni audititegevuse osas

| 6.36. | Peamised leiud komisjoni audititegevuse osas tulenevad regionaalpoliitika peadirektoraadis ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis läbi viidud15 auditi analüüsist. Neid 15 auditit hinnati punktis 6.23 määratletud kumulatiivsel hindamisskaalal. Tulemused on toodud
  tabelis 6.5
  . Nagu tabelist näha, on veidi üle poolel kontrollikoja poolt kontrollitud komisjoni audititest kõik tõhusa järelevalvevahendi omadused: piisav riskide hindamine, operatiivselt kasutatav audititulemus ja vastavad auditijärgsed parandusmeetmed. |
| --- | --- |

6.36.

Peamised leiud komisjoni audititegevuse osas tulenevad regionaalpoliitika peadirektoraadis ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis läbi viidud15 auditi analüüsist. Neid 15 auditit hinnati punktis 6.23 määratletud kumulatiivsel hindamisskaalal. Tulemused on toodud
  tabelis 6.5
  . Nagu tabelist näha, on veidi üle poolel kontrollikoja poolt kontrollitud komisjoni audititest kõik tõhusa järelevalvevahendi omadused: piisav riskide hindamine, operatiivselt kasutatav audititulemus ja vastavad auditijärgsed parandusmeetmed.

| 6.36. | Mõne auditi puhul tunnistab komisjon, et dokumentatsioonis oli puudujääke, mis muudavad läbivaatamise keeruliseks, kuid see ei osuta operatiivselt kasutatava audititulemuse puudumisele, nagu on väidetud tabeli 6.5 seitsmendas joonealuses märkuses. |
| --- | --- |

6.36.

Mõne auditi puhul tunnistab komisjon, et dokumentatsioonis oli puudujääke, mis muudavad läbivaatamise keeruliseks, kuid see ei osuta operatiivselt kasutatava audititulemuse puudumisele, nagu on väidetud tabeli 6.5 seitsmendas joonealuses märkuses.

Tabel 6.5 – Komisjoni auditivalimi hindamine

| Auditi hinnang | Lõpetatud auditite arv: |
| --- | --- |
| Regionaalpoliitika peadirektoraat | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat |
| Riskide hindamisel esines olulisi puudusi. | 0 | 0 |
| Riskide hindamine oli piisav, aga audititulemus polnud operatiivselt kasutatav. | 1 | 0 |
| Riskide hindamine oli piisav ja audititulemus oli operatiivselt kasutatav, aga puudusid auditijärgsed parandusmeetmed. | 0 | 0 |
| Riskide hindamine oli piisav, audititulemus oli operatiivselt kasutatav ning rakendati ka asjakohaseid auditijärgseid parandusmeetmeid (5). | 7 | 1 |
| Auditi dokumentatsioonis esines olulisi puudusi, mistõttu oli võimatu audititulemust hinnata (6). | 2 | 4 |
| Kokku | 10 | 5 |

Auditi hinnang

Lõpetatud auditite arv:

Regionaalpoliitika peadirektoraat

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat

Riskide hindamisel esines olulisi puudusi.

0

0

Riskide hindamine oli piisav, aga audititulemus polnud operatiivselt kasutatav.

1

0

Riskide hindamine oli piisav ja audititulemus oli operatiivselt kasutatav, aga puudusid auditijärgsed parandusmeetmed.

0

0

Riskide hindamine oli piisav, audititulemus oli operatiivselt kasutatav ning rakendati ka asjakohaseid auditijärgseid parandusmeetmeid (5).

7

1

Auditi dokumentatsioonis esines olulisi puudusi, mistõttu oli võimatu audititulemust hinnata (6).

2

4

Kokku

10

5

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 6.37. | On oluline risk, et struktuurimeetmete projektide deklareeritud kulud on valesti esitatud või ei ole abikõlblikud. Selle riski leevendamine nõuab nii tugevaid kontrolle liikmesriikides kui ka komisjonipoolset tõhusat järelevalvet. |
| --- | --- |

6.37.

On oluline risk, et struktuurimeetmete projektide deklareeritud kulud on valesti esitatud või ei ole abikõlblikud. Selle riski leevendamine nõuab nii tugevaid kontrolle liikmesriikides kui ka komisjonipoolset tõhusat järelevalvet.

| 6.37. | Eelarve tõhusaks täitmiseks koostöös liikmesriikidega on vaja ka liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd kontrolliahela igas etapis. Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on mõeldud seda koostööd ja kogu kontrolliraamistiku tõhusust optimeerima. Siiski, võttes arvesse, et kohapealsete kontrollide tihedus peaks kajastama nende kontrollide kulusid ja neist saadavat kasu, võivad isegi tõhusa kontrolliraamistiku korral ikkagi vahemaksetes esineda mõned vead. |
| --- | --- |

6.37.

Eelarve tõhusaks täitmiseks koostöös liikmesriikidega on vaja ka liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd kontrolliahela igas etapis. Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on mõeldud seda koostööd ja kogu kontrolliraamistiku tõhusust optimeerima. Siiski, võttes arvesse, et kohapealsete kontrollide tihedus peaks kajastama nende kontrollide kulusid ja neist saadavat kasu, võivad isegi tõhusa kontrolliraamistiku korral ikkagi vahemaksetes esineda mõned vead.

| 6.38. | Samas: |
| --- | --- |

6.38.

Samas:

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt kas ebatõhusad või mõõdukalt mõjusad ja |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt kas ebatõhusad või mõõdukalt mõjusad ja

| — | Komisjon viitab punktile 6.35 antud vastusele, osutades oma hinnangule, et umbes 10 % puhul kontrollisüsteemidest esineb tõsiseid vajakajäämisi, ja sellistel juhtudel võetavatele parandusmeetmetele. |
| --- | --- |

—

Komisjon viitab punktile 6.35 antud vastusele, osutades oma hinnangule, et umbes 10 % puhul kontrollisüsteemidest esineb tõsiseid vajakajäämisi, ja sellistel juhtudel võetavatele parandusmeetmetele.

| — | komisjon teostab vaid mõõdukalt mõjusat järelevalvet, et vähendada riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. |
| --- | --- |

—

komisjon teostab vaid mõõdukalt mõjusat järelevalvet, et vähendada riski, et liikmesriikide kontrollisüsteemid ei suuda ära hoida suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist.

| — | Komisjon arvab, et on kehtestanud tõhusad süsteemid oma järelevalverolli täitmiseks. Komisjoni auditeerimistegevus on ainult üks selle järelevalvetegevuse osi, kuid see on põhjalik. Et jõuda punktile 6.35 antud vastuses viidatud süsteemide hinnanguni, on komisjon auditeerinud süsteeme, mis esindavad 53 % kavandatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 82 % Euroopa Sotsiaalfondi eraldistest EL-15 riikide programmidele ning 65 % ja 92 % vastavatest eraldistest EL-10 programmidele. EAGGFi arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu süsteemidest on vahendite kavandatud kogumahu mõttes auditeeritud vastavalt 85 % ja 91 %. Komisjoni asjaomasel aastal võetud meetmete tulemused ei kajastu deklareeritud ja hüvitatud kuludega seoses tingimata samal aastal. |
| --- | --- |

—

Komisjon arvab, et on kehtestanud tõhusad süsteemid oma järelevalverolli täitmiseks. Komisjoni auditeerimistegevus on ainult üks selle järelevalvetegevuse osi, kuid see on põhjalik. Et jõuda punktile 6.35 antud vastuses viidatud süsteemide hinnanguni, on komisjon auditeerinud süsteeme, mis esindavad 53 % kavandatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 82 % Euroopa Sotsiaalfondi eraldistest EL-15 riikide programmidele ning 65 % ja 92 % vastavatest eraldistest EL-10 programmidele. EAGGFi arendusrahastu ja Kalanduse Arendusrahastu süsteemidest on vahendite kavandatud kogumahu mõttes auditeeritud vastavalt 85 % ja 91 %. Komisjoni asjaomasel aastal võetud meetmete tulemused ei kajastu deklareeritud ja hüvitatud kuludega seoses tingimata samal aastal.

| 6.39. | Seetõttu võib struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineda olulisi vigu. Kontrollikoda on küllaltki kindel, et 2006. eelarveaastal oleks vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast pidanud hüvitamata jätma. Lisaks esines olulises osas struktuurimeetmete projektidest eeskirjade järgimisega seotud vigu, mida kontrollikoda ei pidanud kulude hüvitamata jätmise põhjuseks. |
| --- | --- |

6.39.

Seetõttu võib struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineda olulisi vigu. Kontrollikoda on küllaltki kindel, et 2006. eelarveaastal oleks vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast pidanud hüvitamata jätma. Lisaks esines olulises osas struktuurimeetmete projektidest eeskirjade järgimisega seotud vigu, mida kontrollikoda ei pidanud kulude hüvitamata jätmise põhjuseks.

| 6.39. | Struktuurifondi kulude suhtes, mida abisaaja on deklareerinud, kohaldatakse mitmeid kontrolliprotsesse, millest mõni leiab aset enne ja mõni pärast kulude tõendamist komisjonile. Kontrollikoja esitatud leiud näitavad olukorda nende kontrolliprotsesside läbiviimise teatavas järgus. Komisjon jääb seisukohale, et suur osa nendest vigadest tõenäoliselt parandatakse mitmeaastase korrigeerimissüsteemiga, eelkõige riiklike ja ühenduse auditeerimisasutuste pideva auditeerimistegevuse tulemusena. Komisjon nõustub, et finantskorrektsioonide kohta, mida liikmesriigid teevad lähtuvalt komisjoni ja nende endi auditeerimistegevust, on vaja esitada paremat tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

6.39.

Struktuurifondi kulude suhtes, mida abisaaja on deklareerinud, kohaldatakse mitmeid kontrolliprotsesse, millest mõni leiab aset enne ja mõni pärast kulude tõendamist komisjonile. Kontrollikoja esitatud leiud näitavad olukorda nende kontrolliprotsesside läbiviimise teatavas järgus. Komisjon jääb seisukohale, et suur osa nendest vigadest tõenäoliselt parandatakse mitmeaastase korrigeerimissüsteemiga, eelkõige riiklike ja ühenduse auditeerimisasutuste pideva auditeerimistegevuse tulemusena. Komisjon nõustub, et finantskorrektsioonide kohta, mida liikmesriigid teevad lähtuvalt komisjoni ja nende endi auditeerimistegevust, on vaja esitada paremat tõendusmaterjali.

Soovitused

| 6.40. | Järgnevad soovitused on mõeldud vigade ennetamise tõhustamiseks projekti varajastes etappides läbi koostöö projekti elluviijatega ja esimese taseme kontrollide tõhusa toimimise tagamise. |
| --- | --- |

6.40.

Järgnevad soovitused on mõeldud vigade ennetamise tõhustamiseks projekti varajastes etappides läbi koostöö projekti elluviijatega ja esimese taseme kontrollide tõhusa toimimise tagamise.

6.41.

| 6.41. | Liikmesriigid peaksid püüdma vigade tekkimist ennetada, tehes iga projekti alguses koostööd projekti elluviijatega. Haldusasutus peaks võimaldama projekti elluviijatele koolitust ja juhendust, et viia ellu ühenduse määruste nõuetele vastavad projektisüsteemid ja koostada esimesed kuludeklaratsioonid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamiseks, et projekti elluviija oleks teadlik, millised kulud on hüvitamiskõlblikud, ja vajadusest pidada arvestust, et näidata, kuidas kuluühikuid arvutatakse ja eraldatakse. Kontrollilehtede täpsuse ja täielikkuse range kontroll on selle juures äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

Liikmesriigid peaksid püüdma vigade tekkimist ennetada, tehes iga projekti alguses koostööd projekti elluviijatega. Haldusasutus peaks võimaldama projekti elluviijatele koolitust ja juhendust, et viia ellu ühenduse määruste nõuetele vastavad projektisüsteemid ja koostada esimesed kuludeklaratsioonid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamiseks, et projekti elluviija oleks teadlik, millised kulud on hüvitamiskõlblikud, ja vajadusest pidada arvestust, et näidata, kuidas kuluühikuid arvutatakse ja eraldatakse. Kontrollilehtede täpsuse ja täielikkuse range kontroll on selle juures äärmiselt oluline.

| 6.41. | Komisjon on juba soovitanud liikmesriikidel kiirendada abisaajatele suunatud teavitamistegevust ja võtab selleks täiendavaid nõuetekohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

6.41.

Komisjon on juba soovitanud liikmesriikidel kiirendada abisaajatele suunatud teavitamistegevust ja võtab selleks täiendavaid nõuetekohaseid meetmeid.

Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele ajavahemikuks 2007–2013 (määrus 1828/2006) peab haldusasutus tagama abisaajate teavitamise rahastamise tingimustest ning sellest, millist teavet tuleb säilitada ja edastada, ning veenduma selles, et abisaaja on võimeline nimetatud tingimusi täitma.

| 6.42. | Liikmesriikide ametiasutused peaksid võimaldama oma töötajatele koolitust ja juhendust projektide ülevaatamiseks ja hindamiseks vajalike ülesannete täitmiseks. Eriti on haldusasutuse töötajaile vajalik oskus lepingute sõlmimise menetlusi ja kulusüsteeme kontrollida, et hinnata, kas projektileping sõlmiti õigesti ning kas kuludeklaratsioonid valmistati ette määrustekohaselt. |
| --- | --- |

6.42.

Liikmesriikide ametiasutused peaksid võimaldama oma töötajatele koolitust ja juhendust projektide ülevaatamiseks ja hindamiseks vajalike ülesannete täitmiseks. Eriti on haldusasutuse töötajaile vajalik oskus lepingute sõlmimise menetlusi ja kulusüsteeme kontrollida, et hinnata, kas projektileping sõlmiti õigesti ning kas kuludeklaratsioonid valmistati ette määrustekohaselt.

| 6.42. | Komisjon on esitanud suunised igapäevaste halduskontrollide ja kulude tõendamisele eelnevate makseasutuse tehtavate kontrollide parimate tavade kohta. Lisaks aitab komisjon kaasa haldusasutuste koolitamisele seoses määrustega ette nähtud nõudmistega. Komisjon jätkab neid ja sarnaseid meetmeid. |
| --- | --- |

6.42.

Komisjon on esitanud suunised igapäevaste halduskontrollide ja kulude tõendamisele eelnevate makseasutuse tehtavate kontrollide parimate tavade kohta. Lisaks aitab komisjon kaasa haldusasutuste koolitamisele seoses määrustega ette nähtud nõudmistega. Komisjon jätkab neid ja sarnaseid meetmeid.

| 6.43. | Komisjon peaks keskenduma oma auditis ja järelevalvetöös liikmesriikide haldusasutuste tegevusele, kuna see on üheks olulisemaks funktsiooniks struktuurifondide mõjusal rakendamisel. Eriti peab komisjon saama regulaarselt ajakohastatud hinnangu kõikide haldusasutuste mõjususele — kas siis enda koostatud või teistest allikatest saadud –, mis võimaldaks neil suunata audititegevus kas kõige ebatõhusamale või suurima riskiga haldusasutusele. |
| --- | --- |

6.43.

Komisjon peaks keskenduma oma auditis ja järelevalvetöös liikmesriikide haldusasutuste tegevusele, kuna see on üheks olulisemaks funktsiooniks struktuurifondide mõjusal rakendamisel. Eriti peab komisjon saama regulaarselt ajakohastatud hinnangu kõikide haldusasutuste mõjususele — kas siis enda koostatud või teistest allikatest saadud –, mis võimaldaks neil suunata audititegevus kas kõige ebatõhusamale või suurima riskiga haldusasutusele.

| 6.43. | Komisjon pühendab juba praegu suure osa oma järelevalvetegevusest haldusasutustele. Ta on 2006. aastal välja andnud suunised esimese tasandi halduskontrolli ja eelnevalt nimetatud tõendamisfunktsiooni kohta. Lisaks palub komisjon haldusasutustel teatavates liikmesriikides enesehindamisküsimustike abil hinnata oma tegevuse vastavust õigusaktidest tulenevatele nõuetele. |
| --- | --- |

6.43.

Komisjon pühendab juba praegu suure osa oma järelevalvetegevusest haldusasutustele. Ta on 2006. aastal välja andnud suunised esimese tasandi halduskontrolli ja eelnevalt nimetatud tõendamisfunktsiooni kohta. Lisaks palub komisjon haldusasutustel teatavates liikmesriikides enesehindamisküsimustike abil hinnata oma tegevuse vastavust õigusaktidest tulenevatele nõuetele.

| 6.44. | Komisjon peaks tugevdama struktuurimeetmete kontrollisüsteemide tagasisidemehhanisme. Näiteks kui auditiasutus leiab kuludeklaratsioonis vea, siis ei tule sellest mitte ainult teatada, vaid haldusasutus peab ka vea parandama ning kaaluma, kuidas vigu tulevikus ära hoida. Selleks peavad kõik kontrollasutused koostööd tegema, kui tekib probleeme või küsimusi. Komisjon võiks tagasisidemehhanismide olulisust suurendada, teavitades kontrollasutusi sellest, et kui leitakse viga või puudus (kas nende oma auditi käigus või teatab veast teine kontrollasutus), tuleb kohe meetmeid võtta. Lisaks peab komisjon auditi läbiviimise käigus kontrollima vigadest ja puudustest aruandmist ja määratlema, kas võetud meetmed olid piisavad või ebapiisavad probleemi koheste ja kaugemate tagajärgede käsitlemiseks. |
| --- | --- |

6.44.

Komisjon peaks tugevdama struktuurimeetmete kontrollisüsteemide tagasisidemehhanisme. Näiteks kui auditiasutus leiab kuludeklaratsioonis vea, siis ei tule sellest mitte ainult teatada, vaid haldusasutus peab ka vea parandama ning kaaluma, kuidas vigu tulevikus ära hoida. Selleks peavad kõik kontrollasutused koostööd tegema, kui tekib probleeme või küsimusi. Komisjon võiks tagasisidemehhanismide olulisust suurendada, teavitades kontrollasutusi sellest, et kui leitakse viga või puudus (kas nende oma auditi käigus või teatab veast teine kontrollasutus), tuleb kohe meetmeid võtta. Lisaks peab komisjon auditi läbiviimise käigus kontrollima vigadest ja puudustest aruandmist ja määratlema, kas võetud meetmed olid piisavad või ebapiisavad probleemi koheste ja kaugemate tagajärgede käsitlemiseks.

| 6.44. | Kontrollisüsteemidesse on haldusasutuse, makseasutuse ja auditeerimisasutuse kontrolli tulemuste vahetamise nõude ja komisjoni iga-aastaste kontrolliaruannete abil sisse ehitatud tagasisidemehhanismid. Auditi tulemuste järelmeetmed on liikmesriikide ja komisjoni vahelistel iga-aastastel kahepoolsetel auditi kooskõlastamiseks peetavatel kohtumistel püsivaks päevakorrapunktiks. See on ka süsteemiauditi tavapärane osa. Komisjon jätkab riiklike süsteemide auditeerimisaruannete läbivaatamist ja selle kontrollimist, kas on võetud vajalikke järelmeetmeid. |
| --- | --- |

6.44.

Kontrollisüsteemidesse on haldusasutuse, makseasutuse ja auditeerimisasutuse kontrolli tulemuste vahetamise nõude ja komisjoni iga-aastaste kontrolliaruannete abil sisse ehitatud tagasisidemehhanismid. Auditi tulemuste järelmeetmed on liikmesriikide ja komisjoni vahelistel iga-aastastel kahepoolsetel auditi kooskõlastamiseks peetavatel kohtumistel püsivaks päevakorrapunktiks. See on ka süsteemiauditi tavapärane osa. Komisjon jätkab riiklike süsteemide auditeerimisaruannete läbivaatamist ja selle kontrollimist, kas on võetud vajalikke järelmeetmeid.

| 6.45. | Komisjon peaks aktiivselt julgustama ja hõlbustama uutes struktuurifondide määrustes ära toodud lihtsustusi. Näiteks kindlaks määratud summa kasutamine Euroopa Sotsiaalfondi (7) kaudseteks kuludeks. Sellised lihtsustused vähendavad vigade tõenäosust ja projekti elluviijate halduskoormust. |
| --- | --- |

6.45.

Komisjon peaks aktiivselt julgustama ja hõlbustama uutes struktuurifondide määrustes ära toodud lihtsustusi. Näiteks kindlaks määratud summa kasutamine Euroopa Sotsiaalfondi (7) kaudseteks kuludeks. Sellised lihtsustused vähendavad vigade tõenäosust ja projekti elluviijate halduskoormust.

| 6.45. | Komisjon juba tegutseb vastavalt sellele soovitusele. Lihtsustamise oluline osa on suuniste andmine, et lihtsustada määruste praktikasse rakendamist. Näiteks annab komisjon ajavahemikus 2007–2013 välja suunised, mis käsitlevad uue finantskorralduse toiminguid ning kulude ja tulude analüüsi tulutoovates projektides. |
| --- | --- |

6.45.

Komisjon juba tegutseb vastavalt sellele soovitusele. Lihtsustamise oluline osa on suuniste andmine, et lihtsustada määruste praktikasse rakendamist. Näiteks annab komisjon ajavahemikus 2007–2013 välja suunised, mis käsitlevad uue finantskorralduse toiminguid ning kulude ja tulude analüüsi tulutoovates projektides.

PÄRAST VIIMAST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 6.46. | Kontrollikoda on struktuurimeetmete kohta alates viimasest aastaaruandest avaldanud ühe eriaruande: |
| --- | --- |

6.46.

Kontrollikoda on struktuurimeetmete kohta alates viimasest aastaaruandest avaldanud ühe eriaruande:

Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta struktuurifondides 2000–2006.

(1)  Projekti elluviijaks võib olla eraisik või ühendus, eraettevõte või riigi-, piirkondlik või kohalik asutus.

---

(2)  Ülesannete lahususe põhimõtet ei järgita rangelt joonisel 6.2 ära toodud kahe viimase funktsiooni puhul, st määrused ei näe ette, et auditiasutus ja järelauditiasutus peavad olema erinevad asutused.

(3)  Käesoleva risttabeli aluseks on kontrollikoja projektivalim. Kuna auditeeriti üht hüvitist iga valimi projekti kohta, võib väljendeid „projektivalim” ja „hüvitiste valim” kasutada sünonüümidena.

(4)  Käesoleva risttabeli aluseks on kontrollikoja projektivalim.

(5)  Audititulemustega seonduv järelkontroll toimub sageli liiga hilja. Vt näide punktis 6.37.

(6)  See ei ole hinnang punktis 6.23 esitatud skaala alusel, vaid pigem ülevaade puuduvatest andmetest. Juhtumid on lisatud täielikkuse huvides ja ka selle tõttu, et puudulikku dokumentatsiooni võidakse tõlgendada kui viidet operatiivselt kasutatava audititulemuse puudumisele.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999, artikli 11 lõike 3 punkt b (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).

LISA 6.1

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid

| Kava | Hinnang toimimise kohta: | Kontrollisüsteem on: |
| --- | --- | --- |
| Haldusasutus | Makseasutus | Kontrollasutused | Järelauditiasutused |
| EAGGFi arendusrahastu – Sachsen-Anhalt | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| EAGGFi arendusrahastu – Poola | | | | | Ebatõhus |
| EAGGFi arendusrahastu – Hispaania | | | | | Ebatõhus |
| ESF – Eesmärk 3 – Saksamaa – Nordrhein-Westfalen | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| ESF – Eesmärk 3 – Saksamaa – Alam-Saksimaa | | | | | Ebatõhus |
| ESF – Eesmärk 3 – Prantsusmaa – Kesk-Püreneed | | | | | Ebatõhus |
| ESF – Eesmärk 3 – Prantsusmaa – Nord-Pas de Calais | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| ESF – Sloveenia | | | | | Ebatõhus |
| ESF – Saksamaa – Thüringen | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| ESF eesmärk 1 Hispaania | | | | | Ebatõhus |
| ESF – Eesmärk 3 – Ühendkuningriik – Šotimaa | | | | | Ebatõhus |
| ERF – Itaalia – Campania | | | | | Ebatõhus |
| ERF – Hispaania – Pais Vasco | | | | | Ebatõhus |
| ERDF – Kreeka – Peloponnesos | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| ERF – Portugal – Juurdepääs ja transport | | | | | Mõõdukalt mõjus |
| ERF – Interreg – Austria/Ungari | | | | | Ebatõhus |
| ERF – Hispaania – Valencia | | | | | Ebatõhus |
| ERF – Ühendkuningriik – Merseyside | | | | | Ebatõhus |
| Ühtekuuluvusfond – Hispaania – 7 projekti | | | | | Ebatõhus |

Kava

Hinnang toimimise kohta:

Kontrollisüsteem on:

Haldusasutus

Makseasutus

Kontrollasutused

Järelauditiasutused

EAGGFi arendusrahastu – Sachsen-Anhalt

Mõõdukalt mõjus

EAGGFi arendusrahastu – Poola

Ebatõhus

EAGGFi arendusrahastu – Hispaania

Ebatõhus

ESF – Eesmärk 3 – Saksamaa – Nordrhein-Westfalen

Mõõdukalt mõjus

ESF – Eesmärk 3 – Saksamaa – Alam-Saksimaa

Ebatõhus

ESF – Eesmärk 3 – Prantsusmaa – Kesk-Püreneed

Ebatõhus

ESF – Eesmärk 3 – Prantsusmaa – Nord-Pas de Calais

Mõõdukalt mõjus

ESF – Sloveenia

Ebatõhus

ESF – Saksamaa – Thüringen

Mõõdukalt mõjus

ESF eesmärk 1 Hispaania

Ebatõhus

ESF – Eesmärk 3 – Ühendkuningriik – Šotimaa

Ebatõhus

ERF – Itaalia – Campania

Ebatõhus

ERF – Hispaania – Pais Vasco

Ebatõhus

ERDF – Kreeka – Peloponnesos

Mõõdukalt mõjus

ERF – Portugal – Juurdepääs ja transport

Mõõdukalt mõjus

ERF – Interreg – Austria/Ungari

Ebatõhus

ERF – Hispaania – Valencia

Ebatõhus

ERF – Ühendkuningriik – Merseyside

Ebatõhus

Ühtekuuluvusfond – Hispaania – 7 projekti

Ebatõhus

Seletus:

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

7. PEATÜKK

Sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud)

SISUKORD

| 7.1–7.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Sisepoliitika eritunnused |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Abisaajate deklareeritud kuludes esines olulisel määral vigu |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Kulude aruannete kontrollitõendid |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Kuluaruannete dokumentaalsed eelhindamised |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Komisjoni ex-post finantsauditid |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Varasemate tähelepanekute järelaudit |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Kokkuvõte |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Soovitused |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Pärast eelmist aastaaruannet avaldatud eriaruanded |
| --- | --- |

7.34

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Sisepoliitika hõlmab paljusid erinevaid Euroopa Liidu (EL) tegevusi, mis soodustavad siseturu arengut. 2006. aasta maksete summa oli 9 014 miljonit eurot (
  joonis 7.1
  ). Peamine tegevusvaldkond on teadusuuringud ja tehnoloogia, mis hõlmab rohkem kui poolt kuludest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Sisepoliitika hõlmab paljusid erinevaid Euroopa Liidu (EL) tegevusi, mis soodustavad siseturu arengut. 2006. aasta maksete summa oli 9 014 miljonit eurot (
  joonis 7.1
  ). Peamine tegevusvaldkond on teadusuuringud ja tehnoloogia, mis hõlmab rohkem kui poolt kuludest.

Image

| 7.2. | Komisjon juhib enamikku kuludest otse (1). Enamikku tegevusi rakendatakse mitmeaastaste programmide kaudu, eraldades toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele projektidele või meetmete elluviimiseks. Toetusi makstakse tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud. |
| --- | --- |

7.2.

Komisjon juhib enamikku kuludest otse (1). Enamikku tegevusi rakendatakse mitmeaastaste programmide kaudu, eraldades toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele projektidele või meetmete elluviimiseks. Toetusi makstakse tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 7.3. | Auditi käigus kontrolliti 2006. aastal kõikidest ELi eelarvevaldkondadest sisepoliitika raames tehtud maksetega seonduvate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Erihinnang põhineb: |
| --- | --- |

7.3.

Auditi käigus kontrolliti 2006. aastal kõikidest ELi eelarvevaldkondadest sisepoliitika raames tehtud maksetega seonduvate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Erihinnang põhineb:

| a) | 2006. aastal komisjoni poolt võetud 9 kulukohustuse ja 150 tehtud makse juhusliku valimi substantiivsel testimisel; |
| --- | --- |

a)

2006. aastal komisjoni poolt võetud 9 kulukohustuse ja 150 tehtud makse juhusliku valimi substantiivsel testimisel;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide valimi toimimise ülevaatamisel:






  — | projekti kuluaruannete kontrollitõendid; |
| --- | --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide valimi toimimise ülevaatamisel:

—

projekti kuluaruannete kontrollitõendid;

| — | kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist; |
| --- | --- |

—

kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist;

| — | projektide järelauditid. |
| --- | --- |

—

projektide järelauditid.

| c) | viimaste kinnitavate avalduste peamiste tähelepanekute järelaudit. |
| --- | --- |

c)

viimaste kinnitavate avalduste peamiste tähelepanekute järelaudit.

7.4.

| 7.4. | Kontrollikoja substantiivse testimise valim hõlmas 58 ettemakset, (2) mille maksetingimused ei ole nii ranged kui vahe- ja lõppmaksetel. Ettemaksete testimine piirdus seetõttu komisjonis projekti valikumenetluse, rahastamisotsuse ja makse kinnitamise kontrollimisega. 92st vahe- ja lõppmaksest (3) testiti dokumentatsiooni põhjal 62 makset komisjonis ning 30 makset auditeeriti abisaaja ruumides. |
| --- | --- |

Kontrollikoja substantiivse testimise valim hõlmas 58 ettemakset, (2) mille maksetingimused ei ole nii ranged kui vahe- ja lõppmaksetel. Ettemaksete testimine piirdus seetõttu komisjonis projekti valikumenetluse, rahastamisotsuse ja makse kinnitamise kontrollimisega. 92st vahe- ja lõppmaksest (3) testiti dokumentatsiooni põhjal 62 makset komisjonis ning 30 makset auditeeriti abisaaja ruumides.

Sisepoliitika eritunnused

| 7.5. | ELi toetus teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisele hõlmab paljusid erinevaid uurimistegevusi ja toetust iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Projekte teostavad nii uurimisinstituudid ja ülikoolid kui ka eraisikud, äriühingud ja riiklikud haldusasutused. Projektid hõlmavad paljusid uurimispartnereid, kes töötavad mitmetes ELi liikmesriikides konsortsiumina, kuigi ametisse nimetatakse üks projekti koordinaator, kelle ülesandeks on sidepidamine komisjoniga ja kes vastutab lepingu finants- ja haldusalaste aspektide eest. ELi toetused üksikprojektide partneritele ulatuvad paarisajast eurost kümnete miljonite eurodeni. Rohkem kui 15 000 lõplikust abisaajast ligikaudu 2 protsendile makstud toetused moodustavad üle 40 % ELi toetuste kogusummast. |
| --- | --- |

7.5.

ELi toetus teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisele hõlmab paljusid erinevaid uurimistegevusi ja toetust iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Projekte teostavad nii uurimisinstituudid ja ülikoolid kui ka eraisikud, äriühingud ja riiklikud haldusasutused. Projektid hõlmavad paljusid uurimispartnereid, kes töötavad mitmetes ELi liikmesriikides konsortsiumina, kuigi ametisse nimetatakse üks projekti koordinaator, kelle ülesandeks on sidepidamine komisjoniga ja kes vastutab lepingu finants- ja haldusalaste aspektide eest. ELi toetused üksikprojektide partneritele ulatuvad paarisajast eurost kümnete miljonite eurodeni. Rohkem kui 15 000 lõplikust abisaajast ligikaudu 2 protsendile makstud toetused moodustavad üle 40 % ELi toetuste kogusummast.

7.6.

| 7.6. | Teised meetmed hõlmavad sisepoliitika valdkondi nagu toetused meetmetele, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Need toetused on suuruses 2 000 eurost 20 000 euroni. Skaala teises otsas on toetused üleeuroopalise transpordivõrgu olulistele teede või raudtee infrastruktuuri projektidele, mis võivad ulatuda kuni 10 miljoni euroni. |
| --- | --- |

Teised meetmed hõlmavad sisepoliitika valdkondi nagu toetused meetmetele, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Need toetused on suuruses 2 000 eurost 20 000 euroni. Skaala teises otsas on toetused üleeuroopalise transpordivõrgu olulistele teede või raudtee infrastruktuuri projektidele, mis võivad ulatuda kuni 10 miljoni euroni.

7.7.

| 7.7. | Peamine raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana ja komisjon ei avasta ega paranda seda hiljem. |
| --- | --- |

Peamine raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana ja komisjon ei avasta ega paranda seda hiljem.

| 7.7. | Komisjon nõustub suures osas kontrollikoja peamiste riskide laadi analüüsiga. Risk, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikust suuremana, tuleneb suurel määral kohaldatavast õigusraamistikust, mis põhineb tegelike kulude hüvitamisel. Vaatamata õigusraamistiku märkimisväärsetele parandustele jäävad need tegurid põhiosas muutumatuks ja mõjutavad lähiaastatel jätkuvalt teadusuuringute raamprogrammide haldamist. Lisaks saab paljusid sellest tulenevaid vigu tuvastada ainult kohapealse auditiga. Seetõttu on komisjon koostanud ühise auditistrateegia kindluse suurendamiseks mitmeaastaste kulutuste seaduslikkuses ja korrektsuses (vt komisjoni vastust punktile 7.12). |
| --- | --- |

7.7.

Komisjon nõustub suures osas kontrollikoja peamiste riskide laadi analüüsiga. Risk, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikust suuremana, tuleneb suurel määral kohaldatavast õigusraamistikust, mis põhineb tegelike kulude hüvitamisel. Vaatamata õigusraamistiku märkimisväärsetele parandustele jäävad need tegurid põhiosas muutumatuks ja mõjutavad lähiaastatel jätkuvalt teadusuuringute raamprogrammide haldamist. Lisaks saab paljusid sellest tulenevaid vigu tuvastada ainult kohapealse auditiga. Seetõttu on komisjon koostanud ühise auditistrateegia kindluse suurendamiseks mitmeaastaste kulutuste seaduslikkuses ja korrektsuses (vt komisjoni vastust punktile 7.12).

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 7.8. | Kui abisaajad näitavad oma kulusid suuremana, võib tegemist olla järgmistes valdkondades tehtud vigadega: |
| --- | --- |

7.8.

Kui abisaajad näitavad oma kulusid suuremana, võib tegemist olla järgmistes valdkondades tehtud vigadega:

| — | abikõlblikkus: kulude hüvitamine, mis ei ole vastavalt eeskirjadele abikõlblikud; |
| --- | --- |

—

abikõlblikkus: kulude hüvitamine, mis ei ole vastavalt eeskirjadele abikõlblikud;

| — | tegelikkus: kulude hüvitamine, mille puhul ei ole piisavalt tõendusmaterjali; ja |
| --- | --- |

—

tegelikkus: kulude hüvitamine, mille puhul ei ole piisavalt tõendusmaterjali; ja

| — | täpsus: ebakorrektselt arvutatud kulude hüvitamine. |
| --- | --- |

—

täpsus: ebakorrektselt arvutatud kulude hüvitamine.

7.9.

| 7.9. | Projekti võivad mõjutada ka vead, mis ei ole seotud kulude hüvitamisega. Tihti esineva näitena ei järgi komisjon abisaajatele hüvitisi makstes kehtestatud tähtaegu. (Üksikasjalikud tähelepanekud komisjoni poolt tehtud hilinenud maksete kohta on esitatud
  lisas 7.1
  ). |
| --- | --- |

Projekti võivad mõjutada ka vead, mis ei ole seotud kulude hüvitamisega. Tihti esineva näitena ei järgi komisjon abisaajatele hüvitisi makstes kehtestatud tähtaegu. (Üksikasjalikud tähelepanekud komisjoni poolt tehtud hilinenud maksete kohta on esitatud
  lisas 7.1
  ).

| 7.9. | Komisjon on võtnud meetmed makseaegade parandamiseks, vt lisa 7.1. |
| --- | --- |

7.9.

Komisjon on võtnud meetmed makseaegade parandamiseks, vt lisa 7.1.

Abisaajate deklareeritud kuludes esines olulisel määral vigu

| 7.10. | Kontrollikoda tuvastas vigu, mis mõjutasid abisaajate poolt esitatud hüvitiste nõudeid 150st auditeeritud tehingust 26 tehingu puhul (vt
  tabel 7.1
  ). Enamik vigu leiti 30s abisaajate juures auditeeritud tehingus. Kõige sagedamini esinevad vead olid: |
| --- | --- |

7.10.

Kontrollikoda tuvastas vigu, mis mõjutasid abisaajate poolt esitatud hüvitiste nõudeid 150st auditeeritud tehingust 26 tehingu puhul (vt
  tabel 7.1
  ). Enamik vigu leiti 30s abisaajate juures auditeeritud tehingus. Kõige sagedamini esinevad vead olid:

| — | kulude hüvitamise taotlemisel esitati ebapiisav tõendusmaterjal, eriti personalikulude osas, mis on tavaliselt suurim üksik kulukategooria; |
| --- | --- |

—

kulude hüvitamise taotlemisel esitati ebapiisav tõendusmaterjal, eriti personalikulude osas, mis on tavaliselt suurim üksik kulukategooria;

| — | kasutati eelarvelisi andmeid, mis ei ole kooskõlas tegelike kulude kasutamise nõudega; |
| --- | --- |

—

kasutati eelarvelisi andmeid, mis ei ole kooskõlas tegelike kulude kasutamise nõudega;

| — | projektile eraldati põhjendamatult kaudseid kulusid; |
| --- | --- |

—

projektile eraldati põhjendamatult kaudseid kulusid;

| — | esitati väljaspool abikõlblikkuse perioodi esitatud kulude taotlusi; |
| --- | --- |

—

esitati väljaspool abikõlblikkuse perioodi esitatud kulude taotlusi;

| — | kaasati erinevaid abikõlbmatuid kulusid. |
| --- | --- |

—

kaasati erinevaid abikõlbmatuid kulusid.

| 7.10. | Kontrollikoja audit leidis, et enamik vigu ilmnes abisaaja juures auditeeritud maksete puhul. Selliseid vigu või abikõlbmatuid kulusid saab tõepoolest tuvastada vaid kohapealse kontrolliga või, piiratud määral, dokumentaalse kontrolliga. |
| --- | --- |

7.10.

Kontrollikoja audit leidis, et enamik vigu ilmnes abisaaja juures auditeeritud maksete puhul. Selliseid vigu või abikõlbmatuid kulusid saab tõepoolest tuvastada vaid kohapealse kontrolliga või, piiratud määral, dokumentaalse kontrolliga.

Mõnel juhul võib komisjoni hinnang avastatu finantsmõjule olla erinev vastavalt komisjoni abikõlblike kulude arvestustele, mis tuleneb tema oma audititest ja abisaaja esitatud täiendavate tõendavate dokumentide arvessevõtmisest.

Tabel 7.1 — Tehingute testimise tulemuste esitamine

| Valimi suurus | 150 |
| --- | --- |
| Vigadest mõjutatud maksete osa | 17 % |
| Tehingutes esinevate vigade hinnanguline mõju | 2 % — 5 % |

Valimi suurus

150

Vigadest mõjutatud maksete osa

17 %

Tehingutes esinevate vigade hinnanguline mõju

2 % — 5 %

| 7.11. | Vead tekivad keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, mis sisaldab mitmeid (mitte alati selgeid) abikõlblikkuskriteeriume. Sarnaselt varasemate aastatega leidis kontrollikoda, et abisaajad ei suuda sageli kuludeklaratsioonides esitatud personalikulusid põhjendada. |
| --- | --- |

7.11.

Vead tekivad keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, mis sisaldab mitmeid (mitte alati selgeid) abikõlblikkuskriteeriume. Sarnaselt varasemate aastatega leidis kontrollikoda, et abisaajad ei suuda sageli kuludeklaratsioonides esitatud personalikulusid põhjendada.

| 7.11. | Komisjon tunnistab, et teadusprojektide personalikulude põhjendamine on lahknevuste ja vigade sage allikas. Komisjon on astunud märkimisväärseid samme selle küsimuse lahendamisel, vt vastused punktidele 7.7 ja 7.12. |
| --- | --- |

7.11.

Komisjon tunnistab, et teadusprojektide personalikulude põhjendamine on lahknevuste ja vigade sage allikas. Komisjon on astunud märkimisväärseid samme selle küsimuse lahendamisel, vt vastused punktidele 7.7 ja 7.12.

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi puhul nõuab keskmiste personalikulude kasutamine abisaajalt tema metoodika kooskõlastamist sõltumatu audiitoriga ja heakskiitmist komisjoni poolt. Kooskõlastamine audiitoriga hõlmab usaldusväärse ajaregistreerimissüsteemi olemasolu kontrollimist.

Osana jõupingutustest selgitada seitsmenda raamprogrammi eeskirju on komisjon alates 2007. aasta aprillist avaldanud neli abisaajate juhendi peatükki kuuest, sealhulgas ka finantsküsimuste juhendi. Komisjon kavatseb teha ülejäänud peatükid kättesaadavaks 2007. aasta septembris. Seitsmenda raamprogrammi alguses korraldas komisjon abisaajatele infopäevi ja seminare, et selgitada protsessi ning abisaajate õigusi ja kohustusi.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 7.12. | Komisjon peab haldama tuhandeid abisaajaid ja nende poolt läbiviidavaid projekte. Paljud seaduslikkust ja korrektsust mõjutavad vead avastatakse (ja parandatakse) kohapealsete kontrollide läbiviimisel. Kõikide projektide iga-aastane kontrollimine kohapeal oleks liiga kulukas. Seetõttu vajab komisjon ühtset kontrollistrateegiat, kus määratakse kindlaks kontrollide liik ja intensiivsus, et hoida vigade esinemise arv võrreldes kontrollide läbiviimisega seonduvate kuludega vastuvõetaval tasemel (4). |
| --- | --- |

7.12.

Komisjon peab haldama tuhandeid abisaajaid ja nende poolt läbiviidavaid projekte. Paljud seaduslikkust ja korrektsust mõjutavad vead avastatakse (ja parandatakse) kohapealsete kontrollide läbiviimisel. Kõikide projektide iga-aastane kontrollimine kohapeal oleks liiga kulukas. Seetõttu vajab komisjon ühtset kontrollistrateegiat, kus määratakse kindlaks kontrollide liik ja intensiivsus, et hoida vigade esinemise arv võrreldes kontrollide läbiviimisega seonduvate kuludega vastuvõetaval tasemel (4).

| 7.13. | Valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollide tulemuste summa on esitatud
  lisas 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13.

Valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollide tulemuste summa on esitatud
  lisas 7.2
  .

| 7.12–7.13. | Komisjon on koostanud kuuenda raamprogrammi ühise järelauditi strateegia. Selle eesmärk on suurendada kindlust mitmeaastaste kulutuste seaduslikkuses ja korrektsuses. See strateegia nõuab järelauditite arvu olulist suurendamist, sealhulgas lepingute auditeerimist kõige olulisemate, s.o suurimat rahalist toetust saavate abisaajatega. |
| --- | --- |

7.12–7.13.

Komisjon on koostanud kuuenda raamprogrammi ühise järelauditi strateegia. Selle eesmärk on suurendada kindlust mitmeaastaste kulutuste seaduslikkuses ja korrektsuses. See strateegia nõuab järelauditite arvu olulist suurendamist, sealhulgas lepingute auditeerimist kõige olulisemate, s.o suurimat rahalist toetust saavate abisaajatega.

Nende auditite tulemuste suhtes rakendatakse põhjalikku järelkontrolli. Abisaajalt nõutakse tagasi kõik eeskirjadevastaselt väljamakstud summad ja laiendatakse kõiki avastatud süsteemseid vigu kõigile muudele sama abisaajaga sõlmitud auditeerimata lepingutele. Kui auditeeritav ei rakenda parandusmeetmeid auditi käigus avastatud süsteemsete vigade kõrvaldamiseks, kohaldab komisjon leppetrahve.

See strateegia tagab oodatavalt allesjäänud (tuvastamata) vigade taseme olulise vähenemise.

Auditeeritavate lepingute hulka kuuluksid: 1) umbes 200 lepingupoolt, kes moodustavad suurema osa eelarvest (kokku moodustavad asjaomased lepingud 40 % eelarvest); 2) esinduslik, väärtusepõhine juhuslik valim ülejäänutest; ja 3) riskipõhine valim, mis keskendub potentsiaalselt riskantsematele lepingupooltele.

Auditistrateegia rakendamine tähendab komisjoni auditipersonali olulist täiendamist, auditite suuremat arvu ja auditi tulemuste rakendamise intensiivistamist.

Praegu kaalutakse, mil viisil saaks laiendada kõnealust kontrolliraamistikku seitsmendale raamprogrammile. Seitsmenda raamprogrammi puhul on astutud samme kuluaruannete kontrollitõendite kvaliteedi tõstmiseks (vt punkt 7.17).

Kulude aruannete kontrollitõendid

| 7.14. | ELi finantseeskirjade kohaselt tuleb teatavat künnist ületava toetuse maksetaotlusele lisada auditi aruanne või kontrollitõend (5). Seda nõuet on teatavatele kriteeriumidele vastavate kulude hüvitamiste taotluste osas üldistatud kuuenda raamprogrammi ja osa teiste sisepoliitikaprogrammide puhul. Seetõttu peavad teatavate avalik-õiguslike asutuste puhul kuluaruanded olema kinnitatud sõltumatu audiitori või pädeva ametniku poolt. |
| --- | --- |

7.14.

ELi finantseeskirjade kohaselt tuleb teatavat künnist ületava toetuse maksetaotlusele lisada auditi aruanne või kontrollitõend (5). Seda nõuet on teatavatele kriteeriumidele vastavate kulude hüvitamiste taotluste osas üldistatud kuuenda raamprogrammi ja osa teiste sisepoliitikaprogrammide puhul. Seetõttu peavad teatavate avalik-õiguslike asutuste puhul kuluaruanded olema kinnitatud sõltumatu audiitori või pädeva ametniku poolt.

7.15.

| 7.15. | 2005. aastal kontrollis kontrollikoda kuluaruannete kontrollitõendite kasutamist kuuenda raamprogrammi (6) puhul. 2006. aasta osas analüüsis kontrollikoda kontrollitõendite kasutamist kõikides sisepoliitika valdkondades. Kontrollikoda testis selle kontrolli toimimist valimi 15 tehingu puhul, mida auditeeriti kontrollitõendi väljastamise kohas. Kontrollikoda võrdles oma testimise tulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda kontrollis ka komisjoni aruandeid kontrolli toimimise kohta. |
| --- | --- |

2005. aastal kontrollis kontrollikoda kuluaruannete kontrollitõendite kasutamist kuuenda raamprogrammi (6) puhul. 2006. aasta osas analüüsis kontrollikoda kontrollitõendite kasutamist kõikides sisepoliitika valdkondades. Kontrollikoda testis selle kontrolli toimimist valimi 15 tehingu puhul, mida auditeeriti kontrollitõendi väljastamise kohas. Kontrollikoda võrdles oma testimise tulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda kontrollis ka komisjoni aruandeid kontrolli toimimise kohta.

Kontrollitõendid ei toimi veel usaldusväärse kontrollina

| 7.16. | 15st kontrollikoja kontrollitud juhust üheksal oli kontrolli läbi viinud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse, kontrollikoda aga tuvastas vigu, millel oli kuluaruannetele oluline rahaline mõju, või süsteeme, mis ei vastanud nõuetele. Neljal juhul üheksast ei vastanud kogu abisaajate personalikulude raamatupidamissüsteem lepingutingimustele. Ühel nendel juhtudest näidati personalikulusid rohkem kui 50 % võrra suurematena. Kahel teisel juhul kasutas abisaaja kulude arvutamise meetodit, mis ei olnud lepingutingimustega kooskõlas. |
| --- | --- |

7.16.

15st kontrollikoja kontrollitud juhust üheksal oli kontrolli läbi viinud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse, kontrollikoda aga tuvastas vigu, millel oli kuluaruannetele oluline rahaline mõju, või süsteeme, mis ei vastanud nõuetele. Neljal juhul üheksast ei vastanud kogu abisaajate personalikulude raamatupidamissüsteem lepingutingimustele. Ühel nendel juhtudest näidati personalikulusid rohkem kui 50 % võrra suurematena. Kahel teisel juhul kasutas abisaaja kulude arvutamise meetodit, mis ei olnud lepingutingimustega kooskõlas.

| 7.16. | Teadusuuringute peadirektoraadid üldiselt nõustuvad kontrollikoja järeldusega. Siiski on komisjon seisukohal, et kontrollitõendid on aidanud kaasa vigade määra langusele kuuendas raamprogrammis võrreldes viiendaga. |
| --- | --- |

7.16.

Teadusuuringute peadirektoraadid üldiselt nõustuvad kontrollikoja järeldusega. Siiski on komisjon seisukohal, et kontrollitõendid on aidanud kaasa vigade määra langusele kuuendas raamprogrammis võrreldes viiendaga.

| 7.17. | Kontrollikoja leiud on sarnased komisjoni esitatud kontrollitõendite hinnanguga, kus leitakse, et kontrolli teostavate audiitorite tehtav töö on vahel liiga pealiskaudne, substantiivne testimine ei ole piisav ning suuniseid tuleb tõhustada, et vähendada ebakindlust abikõlblikkuse ja audiitorite sõltumatuse osas, samuti soodustavad kohustusliku kontrollitõendi mudeli ja ühtsete juhiste puudumine ebaühtsete lähenemisviiside kasutamist. |
| --- | --- |

7.17.

Kontrollikoja leiud on sarnased komisjoni esitatud kontrollitõendite hinnanguga, kus leitakse, et kontrolli teostavate audiitorite tehtav töö on vahel liiga pealiskaudne, substantiivne testimine ei ole piisav ning suuniseid tuleb tõhustada, et vähendada ebakindlust abikõlblikkuse ja audiitorite sõltumatuse osas, samuti soodustavad kohustusliku kontrollitõendi mudeli ja ühtsete juhiste puudumine ebaühtsete lähenemisviiside kasutamist.

| 7.17. | Täheldatud puudujääkidele kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsuses vastas komisjon sertifitseerimisüksuste, abisaajate ja komisjoni tegevosakondade toetamise parandamisega. Infoühiskonna peadirektoraat on loonud „kontrollitõendite kliiniku”, mis hõlmab kesk- ja allosakondi ja mille eesmärk on tagada peadirektoraadis kontrollitõendite järjekindel käsitlemine kooskõlas lepingusätetega. Tulemused on kättesaadavad peadirektoraadi intranetis. |
| --- | --- |

7.17.

Täheldatud puudujääkidele kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsuses vastas komisjon sertifitseerimisüksuste, abisaajate ja komisjoni tegevosakondade toetamise parandamisega. Infoühiskonna peadirektoraat on loonud „kontrollitõendite kliiniku”, mis hõlmab kesk- ja allosakondi ja mille eesmärk on tagada peadirektoraadis kontrollitõendite järjekindel käsitlemine kooskõlas lepingusätetega. Tulemused on kättesaadavad peadirektoraadi intranetis.

Nagu kirjeldatud komisjoni vastuses punktile 7.12, on komisjon koostanud ühise järelauditi strateegia ka kuuendale raamprogrammile, et suurendada kindlust mitmeaastaste kulutuste seaduslikkuses ja korrektsuses.

Seitsmenda raamprogrammi jaoks on komisjon kasutusele võtnud kolm täiendavat meedet kontrollitõendite kvaliteedi tõstmiseks: 1) „kokkulepitud menetlused”, mis koosnevad kohustuslikest menetlustest ja kohustuslikust aruandest, mille kontrolli teostavad audiitorid peavad esitama; 2) keskmiste personalikulude kuluarvutuse metoodika kohustuslik kontrollimine ja 3) personalikulude ja kaudsete kulude metoodika vabatahtlik kontrollimine. Meetmed on mõeldud selleks, et tagada enne maksete autoriseerimist abisaajate kuluarvestusmeetodite vastavus lepingutingimustele.

Väljaspool teadusuuringute valdkonda töötas keskkonna peadirektoraat 2004. aastal LIFE-programmi jaoks välja sõltumatu välisauditi aruandevormi koos selgete juhistega, mis määravad auditi ulatuse, eesmärgi ja metoodika, audiitori pädevuse ja auditi oodatavad tulemused.

Kuluaruannete dokumentaalsed eelhindamised

| 7.18. | Projektide vahe- ja lõppmaksete osas viib komisjon enne deklareeritud kulude hüvitamist läbi abisaajate kuluaruannete dokumentaalsed kontrollid. |
| --- | --- |

7.18.

Projektide vahe- ja lõppmaksete osas viib komisjon enne deklareeritud kulude hüvitamist läbi abisaajate kuluaruannete dokumentaalsed kontrollid.

7.19.

| 7.19. | Auditi käigus kontrolliti suuniseid ja menetlusi, aruandlust ja järelevalvet ning kohapealsete kontrollide tulemuste jagamist teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis. Kontrollikoda kontrollis nende kontrollide toimimist 30 substantiivse testimise valimis olnud makse puhul (punkt 7.3). |
| --- | --- |

Auditi käigus kontrolliti suuniseid ja menetlusi, aruandlust ja järelevalvet ning kohapealsete kontrollide tulemuste jagamist teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis. Kontrollikoda kontrollis nende kontrollide toimimist 30 substantiivse testimise valimis olnud makse puhul (punkt 7.3).

Kasutatavad menetlused on ulatuslikud, aga tulemuste järelevalve ja nende kohta teabe jagamine on piiratud

| 7.20. | Kõik auditeeritud peadirektoraadid kasutavad dokumentaalsete kontrollide läbiviimiseks üksikasjalikke kirjalikke suuniseid ja menetlusi ning ühtseid kontrollilehti. |
| --- | --- |

7.20.

Kõik auditeeritud peadirektoraadid kasutavad dokumentaalsete kontrollide läbiviimiseks üksikasjalikke kirjalikke suuniseid ja menetlusi ning ühtseid kontrollilehti.

7.21.

| 7.21. | Teadusuuringute peadirektoraat ja energeetika ja transpordi peadirektoraat kasutavad järelevalvevahendeid („skooritabelid”), et esitada heakskiidetud või tagasilükatud kulude kohta kontrollide põhjal koondatud teavet, samas ei esitata vigade liigi ja määra analüüsi, mis aitaks kaasa riskipõhise kontrollistrateegia väljatöötamisele. |
| --- | --- |

Teadusuuringute peadirektoraat ja energeetika ja transpordi peadirektoraat kasutavad järelevalvevahendeid („skooritabelid”), et esitada heakskiidetud või tagasilükatud kulude kohta kontrollide põhjal koondatud teavet, samas ei esitata vigade liigi ja määra analüüsi, mis aitaks kaasa riskipõhise kontrollistrateegia väljatöötamisele.

| 7.21. | Komisjon on teadlik, et peamised probleemid on personali- ja kaudsete kulude valdkonnas, ning püüab selle alusel välja töötada ja kohaldada riskipõhist kontrollistrateegiat. |
| --- | --- |

7.21.

Komisjon on teadlik, et peamised probleemid on personali- ja kaudsete kulude valdkonnas, ning püüab selle alusel välja töötada ja kohaldada riskipõhist kontrollistrateegiat.

| 7.22. | Kui peadirektoraadid jagaksid kontrollide tulemuste kohta teavet, aitaks see suurendada tõhusust ja mõjusust, näiteks määratledes ühiseid probleeme ja tõhustades koordineeritud lähenemisviisi. Kontrollikoda leidis, et kolm peadirektoraati ei ole teinud piisavalt pingutusi kontrollitulemuste kohta teabe jagamiseks, nii peadirektoraatidesiseselt kui nende vahel. Üksikasjaliku kontrollitulemuste järelevalve puudumisel piirdub kogemuste vahetamine metoodikaalaste ja üldiste küsimuste aruteludega. |
| --- | --- |

7.22.

Kui peadirektoraadid jagaksid kontrollide tulemuste kohta teavet, aitaks see suurendada tõhusust ja mõjusust, näiteks määratledes ühiseid probleeme ja tõhustades koordineeritud lähenemisviisi. Kontrollikoda leidis, et kolm peadirektoraati ei ole teinud piisavalt pingutusi kontrollitulemuste kohta teabe jagamiseks, nii peadirektoraatidesiseselt kui nende vahel. Üksikasjaliku kontrollitulemuste järelevalve puudumisel piirdub kogemuste vahetamine metoodikaalaste ja üldiste küsimuste aruteludega.

| 7.22. | Kuluaruannete dokumentaalne kontrollimine on suunatud peamiselt vormilistele aspektidele. See on põhjus, miks komisjon on eelistanud standardmenetluste ja kontrollnimekirjade kasutamist nimetatud kontrollide tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks. Komisjon nõustub, et tasuvuse kaalutlustel võib nende kontrollide tulemuste jagamine kasulik olla, eriti teadusuuringute valdkonna peadirektoraatidele, kes tegelevad samade või sarnaste abisaajatega. |
| --- | --- |

7.22.

Kuluaruannete dokumentaalne kontrollimine on suunatud peamiselt vormilistele aspektidele. See on põhjus, miks komisjon on eelistanud standardmenetluste ja kontrollnimekirjade kasutamist nimetatud kontrollide tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks. Komisjon nõustub, et tasuvuse kaalutlustel võib nende kontrollide tulemuste jagamine kasulik olla, eriti teadusuuringute valdkonna peadirektoraatidele, kes tegelevad samade või sarnaste abisaajatega.

| 7.23. | 30st kontrollitud juhust kolmel tuvastas kontrollikoda kuluaruannetes probleeme, mida oleks pidanud avastatama komisjoni järelkontrollide käigus. Ühel juhul oli abisaaja kasutanud sobimatut kaudsete kulude jaotusmeetodit. Teisel juhul ei kasutanud komisjon korrektset hüvitusmäära. Veel ühel juhul oli komisjon nõudnud, et abisaaja esitaks vajalikud täiendavad dokumendid, kuid makse tehti enne nende kättesaamist. |
| --- | --- |

7.23.

30st kontrollitud juhust kolmel tuvastas kontrollikoda kuluaruannetes probleeme, mida oleks pidanud avastatama komisjoni järelkontrollide käigus. Ühel juhul oli abisaaja kasutanud sobimatut kaudsete kulude jaotusmeetodit. Teisel juhul ei kasutanud komisjon korrektset hüvitusmäära. Veel ühel juhul oli komisjon nõudnud, et abisaaja esitaks vajalikud täiendavad dokumendid, kuid makse tehti enne nende kättesaamist.

| 7.23. | Suunised, sealhulgas kontrollnimekirjad, on koostatud ning neid uuendatakse korrapäraselt. Personal on välja õpetatud kontrolli tulemuslikkuse parandamiseks. |
| --- | --- |

7.23.

Suunised, sealhulgas kontrollnimekirjad, on koostatud ning neid uuendatakse korrapäraselt. Personal on välja õpetatud kontrolli tulemuslikkuse parandamiseks.

Komisjoni ex-post finantsauditid

| 7.24. | Komisjon viib pärast lõpp- või vahemakse tegemist läbi lõplike abisaajate projektide järelauditeid. Auditid viiakse läbi peadirektoraatide üksuste või (sagedamini) välisaudiitorite poolt komisjoni nimel. |
| --- | --- |

7.24.

Komisjon viib pärast lõpp- või vahemakse tegemist läbi lõplike abisaajate projektide järelauditeid. Auditid viiakse läbi peadirektoraatide üksuste või (sagedamini) välisaudiitorite poolt komisjoni nimel.

| 7.24. | Järelauditite arvu on suurendatud. Kuuenda raamprogrammi jaoks kavandatud auditite arvu juures võetakse arvesse allesjäänud vigu ja tasuvust. |
| --- | --- |

7.24.

Järelauditite arvu on suurendatud. Kuuenda raamprogrammi jaoks kavandatud auditite arvu juures võetakse arvesse allesjäänud vigu ja tasuvust.

| 7.25. | Kontrollikoda analüüsis komisjoni poolt esitatud järelauditite andmeid ja vaatas üle sisepoliitika peadirektoraadi audititulemuste kohta teabe jagamise põhimõtted. |
| --- | --- |

7.25.

Kontrollikoda analüüsis komisjoni poolt esitatud järelauditite andmeid ja vaatas üle sisepoliitika peadirektoraadi audititulemuste kohta teabe jagamise põhimõtted.

Ex-post finantsauditid ei olnud piisavad

| 7.26. | 2005. aastal kritiseeris kontrollikoda olulist komisjonipoolset sisepoliitika projektide järelauditite arvu vähendamist võrreldes varasemate aastatega (7). 2006. aastal on auditite arv on saavutanud 2005. aastale eelnevate aastate taseme (
  tabel 7.2
  ). Vaatamata sellele ei ole auditeeritud lepingute (2,3 %) osa piisav, et kompenseerida teiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide osade puudusi. |
| --- | --- |

7.26.

2005. aastal kritiseeris kontrollikoda olulist komisjonipoolset sisepoliitika projektide järelauditite arvu vähendamist võrreldes varasemate aastatega (7). 2006. aastal on auditite arv on saavutanud 2005. aastale eelnevate aastate taseme (
  tabel 7.2
  ). Vaatamata sellele ei ole auditeeritud lepingute (2,3 %) osa piisav, et kompenseerida teiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide osade puudusi.

| 7.26. | Nagu komisjon osutas kontrollikoja aastaaruandes 2005. eelarveaasta kohta, oli järelauditite arvu vähenemine 2005. aastal põhjustatud viivitustest uue määratud välisauditifirmaga. 2005. aastat tuleb seetõttu pidada ebatüüpiliseks aastaks. 2006. aasta lõpetati 564 järelauditit, mis on rohkem kui 2004. aastal (vt tabel 7.2). |
| --- | --- |

7.26.

Nagu komisjon osutas kontrollikoja aastaaruandes 2005. eelarveaasta kohta, oli järelauditite arvu vähenemine 2005. aastal põhjustatud viivitustest uue määratud välisauditifirmaga. 2005. aastat tuleb seetõttu pidada ebatüüpiliseks aastaks. 2006. aasta lõpetati 564 järelauditit, mis on rohkem kui 2004. aastal (vt tabel 7.2).

Et suurendada veelgi järelaudititest saadavat kindlust, on komisjon koostanud kuuendale raamprogrammile ühise järelauditite strateegia, nagu kirjeldatud vastuses punktile 7.12.

Tabel 7.2 – 2004–2006 lõpetatud ex-post finantsauditid

| Peadirektoraat | Lõpetatud auditite arv | Auditeeritud lepingute arv | Avatud lepingute arv | Auditeeritud lepingute väärtus
  (miljonit eurot) | Avatud lepingute väärtus
  (miljonit eurot) | Auditite tulemusena komisjoni kasuks tehtud abikõlbmatute kulude kohandused | Auditeeritud lepingute/avatud lepingute % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik programmid | Uurimisprogrammid |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Väärtus
  (milj. euro) | % Auditeeritud lepingute väärtus | Väärtus
  (milj. euro) | % Auditeeritud lepingute väärtus | Väärtus
  (milj. euro) | % Auditeeritud lepingute väärtus |
| Põllumajandus | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Haridus ja kultuur (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Keskkond | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Õigus, vabadus ja turvalisus | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Tervise- ja tarbijakaitse | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energeetika ja transport (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Ettevõtlus ja tööstus | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Kalandus ja merendus | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Infoühiskond ja meedia | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Teadusuuringud | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Kokku | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Peadirektoraat

Lõpetatud auditite arv

Auditeeritud lepingute arv

Avatud lepingute arv

Auditeeritud lepingute väärtus

(miljonit eurot)

Avatud lepingute väärtus

(miljonit eurot)

Auditite tulemusena komisjoni kasuks tehtud abikõlbmatute kulude kohandused

Auditeeritud lepingute/avatud lepingute %

Kõik programmid

Uurimisprogrammid

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Väärtus

(milj. euro)

% Auditeeritud lepingute väärtus

Väärtus

(milj. euro)

% Auditeeritud lepingute väärtus

Väärtus

(milj. euro)

% Auditeeritud lepingute väärtus

Põllumajandus

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Haridus ja kultuur (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Keskkond

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Õigus, vabadus ja turvalisus

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Tervise- ja tarbijakaitse

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energeetika ja transport (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Ettevõtlus ja tööstus

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Kalandus ja merendus

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Infoühiskond ja meedia

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Teadusuuringud

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Kokku

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | Teadusuuringute peadirektoraadi juhitud teadusprojektid hõlmavad 2006. aastal rohkem kui poolt avatud lepingute väärtusest. Kontrollikoda on eelnevalt märkinud, et viienda raamprogrammi (1998–2002) puhul ei olnud teadusuuringute peadirektoraadi järelauditite kattuvus piisav (10). Komisjoni siseauditi talitus on ka tähelepanu juhtinud, et kuuenda raamprogrammi (2002–2006) puhul viidi 2005. aastal läbi ainult kaks auditit ja 2006. aastal ei olnud auditite kattuvus piisav võttes arvesse teadusprojektidega seonduvaid riske. |
| --- | --- |

7.27.

Teadusuuringute peadirektoraadi juhitud teadusprojektid hõlmavad 2006. aastal rohkem kui poolt avatud lepingute väärtusest. Kontrollikoda on eelnevalt märkinud, et viienda raamprogrammi (1998–2002) puhul ei olnud teadusuuringute peadirektoraadi järelauditite kattuvus piisav (10). Komisjoni siseauditi talitus on ka tähelepanu juhtinud, et kuuenda raamprogrammi (2002–2006) puhul viidi 2005. aastal läbi ainult kaks auditit ja 2006. aastal ei olnud auditite kattuvus piisav võttes arvesse teadusprojektidega seonduvaid riske.

| 7.27. | Neist probleemidest on teatatud peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni koondaruandes. Olukorra parandamiseks ja samalaadsete raskuste vältimiseks tulevikus on juba võetud meetmed. |
| --- | --- |

7.27.

Neist probleemidest on teatatud peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni koondaruandes. Olukorra parandamiseks ja samalaadsete raskuste vältimiseks tulevikus on juba võetud meetmed.

Vt ka komisjoni vastust punktile 7.12.

| 7.28. | Nagu kohapealsete eelkontrollide puhul, tõstaks järelkontrollide tulemuste kohta teabe jagamine nende tõhusust ja mõjusust. Kontrollikoda leidis, et teadustegevusega seotud kulusid haldavad peadirektoraadid (11) jagavad auditi tulemuste kohta teavet, kuigi neil puuduvad kirjalikud menetlused. Ülejäänud auditeeritud sisepoliitika peadirektoraadid (12) ei levita süstemaatiliselt tulemusi teistele peadirektoraatidele ja neil ei ole kasutusele võetud sellekohaseid menetlusi. 2006. aasta novembris võttis komisjon kasutusele auditi jälgimise süsteemi, et võimaldada kõikide komisjoni talituste poolt läbi viidud auditite tulemuste registreerimist keskses andmebaasis, mis oleks kättesaadav kõikidele peadirektoraatidele. Kontrollikoda uuris selle vahendi kasutamist teadusuuringute peadirektoraadis ja leidis, et seda kasutab ainult ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat. |
| --- | --- |

7.28.

Nagu kohapealsete eelkontrollide puhul, tõstaks järelkontrollide tulemuste kohta teabe jagamine nende tõhusust ja mõjusust. Kontrollikoda leidis, et teadustegevusega seotud kulusid haldavad peadirektoraadid (11) jagavad auditi tulemuste kohta teavet, kuigi neil puuduvad kirjalikud menetlused. Ülejäänud auditeeritud sisepoliitika peadirektoraadid (12) ei levita süstemaatiliselt tulemusi teistele peadirektoraatidele ja neil ei ole kasutusele võetud sellekohaseid menetlusi. 2006. aasta novembris võttis komisjon kasutusele auditi jälgimise süsteemi, et võimaldada kõikide komisjoni talituste poolt läbi viidud auditite tulemuste registreerimist keskses andmebaasis, mis oleks kättesaadav kõikidele peadirektoraatidele. Kontrollikoda uuris selle vahendi kasutamist teadusuuringute peadirektoraadis ja leidis, et seda kasutab ainult ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat.

| 7.28. | Teadusuuringute peadirektoraadid jagavad korrapäraselt omavahel audititulemusi. Audititulemuste jagamise põhimõtted on sätestatud kuuenda raamprogrammi ühises auditistrateegias. Neid põhimõtteid arendab praegu edasi spetsiaalne töörühm. |
| --- | --- |

7.28.

Teadusuuringute peadirektoraadid jagavad korrapäraselt omavahel audititulemusi. Audititulemuste jagamise põhimõtted on sätestatud kuuenda raamprogrammi ühises auditistrateegias. Neid põhimõtteid arendab praegu edasi spetsiaalne töörühm.

Auditite ulatuse suurendamine vastavalt auditistrateegiale nõuab süsteemseid vigu käsitlevate audititulemuste rakendamist peadirektoraatide auditeerimata projektidele. Selleks on vajalik süsteemne ja järjekindel audititulemuste jagamine. Selles on prioriteet antud teadusuuringute peadirektoraatidele.

Komisjoni uus auditi jälgimise süsteem võimaldab ühendada audititeabe asjaomase abisaaja juriidilise isiku failiga komisjoni raamatupidamissüsteemis. Pärast selle kasutuselevõtmist 2006. aastal sisestatakse audititeavet järjest süsteemi, tehes seda muuhulgas liidese kaudu olemasolevatest peadirektoraatidele spetsiifilistest auditi andmebaasidest.

Varasemate tähelepanekute järelaudit

| 7.29. | Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 7.1
  . Tähelepanekud hõlmavad komisjoni järelauditite ebapiisavust, viivitusi maksete tegemisel abisaajatele ja riiklike korraldusasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide ebapiisavaid kontrolle hariduse ja kultuuri valdkonna projektide osas. |
| --- | --- |

7.29.

Kontrollikoja viimaste aastaaruannete olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 7.1
  . Tähelepanekud hõlmavad komisjoni järelauditite ebapiisavust, viivitusi maksete tegemisel abisaajatele ja riiklike korraldusasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide ebapiisavaid kontrolle hariduse ja kultuuri valdkonna projektide osas.

| 7.29. | Vt komisjoni vastuseid lisas 7.1. |
| --- | --- |

7.29.

Vt komisjoni vastuseid lisas 7.1.

Kokkuvõte

| 7.30. | Kontrollikoja audit tõi esile olulise vigade arvu abisaajatele tehtud maksete osas. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda suuremana näidatud kulude hüvitamise loomupärast riski piisavalt. |
| --- | --- |

7.30.

Kontrollikoja audit tõi esile olulise vigade arvu abisaajatele tehtud maksete osas. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda suuremana näidatud kulude hüvitamise loomupärast riski piisavalt.

| 7.30. | Komisjon jätkab oma kontrollisüsteemide täiustamist ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava raames. Kasutusele on võetud mitmeaastane lähenemine tegelikust suuremana näidatud kulude hüvitamise riski vähendamisele, mis hõlmaks järelauditite arvu olulist suurendamist (vt vastus punktile 7.12). |
| --- | --- |

7.30.

Komisjon jätkab oma kontrollisüsteemide täiustamist ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava raames. Kasutusele on võetud mitmeaastane lähenemine tegelikust suuremana näidatud kulude hüvitamise riski vähendamisele, mis hõlmaks järelauditite arvu olulist suurendamist (vt vastus punktile 7.12).

| 7.31. | Sisepoliitika valdkonna finantsjuhtimise parandamine esitab suure väljakutse. Ühest küljest vajab süsteem abinõusid, mis kaitseksid rahuldavalt ühenduse finantshuve ja tagaksid, et vahendeid kasutatakse ettenähtud eesmärgil. Teisest küljest peab finantskontroll olema proportsionaalne ja realistlikult välja arendatud. Praegusel kujul ei ole süsteem veel „läbipaistev, kindel ja lihtsalt hallatav” (13). |
| --- | --- |

7.31.

Sisepoliitika valdkonna finantsjuhtimise parandamine esitab suure väljakutse. Ühest küljest vajab süsteem abinõusid, mis kaitseksid rahuldavalt ühenduse finantshuve ja tagaksid, et vahendeid kasutatakse ettenähtud eesmärgil. Teisest küljest peab finantskontroll olema proportsionaalne ja realistlikult välja arendatud. Praegusel kujul ei ole süsteem veel „läbipaistev, kindel ja lihtsalt hallatav” (13).

| 7.31. | Komisjon nõustub kontrollikoja hinnanguga, et sisepoliitika valdkonna finantsjuhtimist on vaja täiustada. Komisjoni teadusuuringute valdkonna ühine järelauditistrateegia on mõeldud allesjäänud (tuvastamata) vigade taseme vähendamiseks vastuvõetavale tasemele. |
| --- | --- |

7.31.

Komisjon nõustub kontrollikoja hinnanguga, et sisepoliitika valdkonna finantsjuhtimist on vaja täiustada. Komisjoni teadusuuringute valdkonna ühine järelauditistrateegia on mõeldud allesjäänud (tuvastamata) vigade taseme vähendamiseks vastuvõetavale tasemele.

Soovitused

| 7.32. | Praegu kasutatakse enamikku sisepoliitika kulusid abisaajate kulunõuete hüvitamiseks, sh põhjendus projektidele või meetmetele kulutatud aja kohta. Et selline süsteem tõhusalt töötaks, peab komisjon võtma järgmised meetmed: |
| --- | --- |

7.32.

Praegu kasutatakse enamikku sisepoliitika kulusid abisaajate kulunõuete hüvitamiseks, sh põhjendus projektidele või meetmetele kulutatud aja kohta. Et selline süsteem tõhusalt töötaks, peab komisjon võtma järgmised meetmed:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | lihtsustama ja selgitama abisaajate kulude kalkuleerimise ja esitamise eeskirju (punktid 7.8–7.11); |
| --- | --- |

—

lihtsustama ja selgitama abisaajate kulude kalkuleerimise ja esitamise eeskirju (punktid 7.8–7.11);

| — | Seitsmenda raamprogrammi osalemiseeskirjad ja toetuslepingu tüüpvorm, mille komisjon 10. aprillil 2007 vastu võttis, kujutavad endast olulist lihtsustust võrreldes varasemate raamprogrammidega. „Abisaaja juhend”, eriti selles sisalduv „Finantsküsimuste juhend”, ja aruandlussuunised peavad aitama abisaajatel eeskirjadest paremini aru saada.
  Mitmes projektis osalevate abisaajate jaoks kasutusele võetud keskmiste personalikulude ja üldkulude arvutamise metoodika eelneva kinnitamise mehhanism on mõeldud abisaajate kulude hüvitamise taotluste usaldusväärsuse ja täpsuse suurendamiseks ning see on oluline samm lihtsustamise suunas. Lisaks suurendab see õiguskindlust nii abisaajate kui ka komisjoni jaoks ning vähendab selle olulise vigadeallikaga seotud riske. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda raamprogrammi osalemiseeskirjad ja toetuslepingu tüüpvorm, mille komisjon 10. aprillil 2007 vastu võttis, kujutavad endast olulist lihtsustust võrreldes varasemate raamprogrammidega. „Abisaaja juhend”, eriti selles sisalduv „Finantsküsimuste juhend”, ja aruandlussuunised peavad aitama abisaajatel eeskirjadest paremini aru saada.

Mitmes projektis osalevate abisaajate jaoks kasutusele võetud keskmiste personalikulude ja üldkulude arvutamise metoodika eelneva kinnitamise mehhanism on mõeldud abisaajate kulude hüvitamise taotluste usaldusväärsuse ja täpsuse suurendamiseks ning see on oluline samm lihtsustamise suunas. Lisaks suurendab see õiguskindlust nii abisaajate kui ka komisjoni jaoks ning vähendab selle olulise vigadeallikaga seotud riske.

| — | andma suuniseid kontrolli teostavatele audiitoritele abikõlblikkuskriteeriumide ja ELi toetuste rahastamisega seonduvate raamatupidamisalaste nõuete kohta, esitades kohustusliku kontrollitõendi mudeli ja selgitades juhiseid (punktid 7.14–7.17); |
| --- | --- |

—

andma suuniseid kontrolli teostavatele audiitoritele abikõlblikkuskriteeriumide ja ELi toetuste rahastamisega seonduvate raamatupidamisalaste nõuete kohta, esitades kohustusliku kontrollitõendi mudeli ja selgitades juhiseid (punktid 7.14–7.17);

| — | Komisjonil on pooleli järelauditeid käsitleva veebisaidi loomine, et pakkuda kergesti kättesaadavat teavet ja juhiseid abikõlblikkuse ja kontrolliga seonduvate küsimuste kohta.
  Komisjon on seitsmenda raamprogrammi jaoks „kokkulepitud menetluste” alusel välja töötanud kontrollitõendi. Sellega nõutakse, et audiitorid viiksid läbi kohustuslikud menetlused ja esitaksid aruande kohustuslikus vormis. |
| --- | --- |

—

Komisjonil on pooleli järelauditeid käsitleva veebisaidi loomine, et pakkuda kergesti kättesaadavat teavet ja juhiseid abikõlblikkuse ja kontrolliga seonduvate küsimuste kohta.

Komisjon on seitsmenda raamprogrammi jaoks „kokkulepitud menetluste” alusel välja töötanud kontrollitõendi. Sellega nõutakse, et audiitorid viiksid läbi kohustuslikud menetlused ja esitaksid aruande kohustuslikus vormis.

| — | tugevdama kuluaruannete kohapealseid kontrolle, teostades paremat vigade järelevalvet ja tõhustades kontrollide tulemuste kohta teabe jagamist (punktid 7.18–7.23); |
| --- | --- |

—

tugevdama kuluaruannete kohapealseid kontrolle, teostades paremat vigade järelevalvet ja tõhustades kontrollide tulemuste kohta teabe jagamist (punktid 7.18–7.23);

| — | Komisjon vaatab pidevalt läbi ja uuendab oma kontrollnimekirju, et parandada dokumentaalsete eelkontrollide kvaliteeti. Astutakse täiendavaid samme kontrollitulemuste jagamise suurendamiseks, võttes arvesse ka tasuvust. |
| --- | --- |

—

Komisjon vaatab pidevalt läbi ja uuendab oma kontrollnimekirju, et parandada dokumentaalsete eelkontrollide kvaliteeti. Astutakse täiendavaid samme kontrollitulemuste jagamise suurendamiseks, võttes arvesse ka tasuvust.

| — | viima läbi piisaval hulgal järelauditeid, et kõrvaldada kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskid ja tagada parem audititulemuste sisene levitamine (punktid 7.24–7.28); |
| --- | --- |

—

viima läbi piisaval hulgal järelauditeid, et kõrvaldada kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskid ja tagada parem audititulemuste sisene levitamine (punktid 7.24–7.28);

| — | Komisjon suurendab järelauditite arvu, sealhulgas rakendades kuuenda raamprogrammi ühist auditistrateegiat, nagu kirjeldatud vastuses punktile 7.12. Rakendatakse ka uut integreeritud IT-süsteemi, mis peaks aitama tagada audititulemuste parema levimise. |
| --- | --- |

—

Komisjon suurendab järelauditite arvu, sealhulgas rakendades kuuenda raamprogrammi ühist auditistrateegiat, nagu kirjeldatud vastuses punktile 7.12. Rakendatakse ka uut integreeritud IT-süsteemi, mis peaks aitama tagada audititulemuste parema levimise.

| — | järgima finantsmääruses sätestatud maksete tähtaegu (punkt 7.29 ja
  lisa 7.1
  ); |
| --- | --- |

—

järgima finantsmääruses sätestatud maksete tähtaegu (punkt 7.29 ja
  lisa 7.1
  );

| — | Komisjon jätkab jõupingutusi maksete hilinemise probleemi lahendamiseks, vt lisa 7.1. |
| --- | --- |

—

Komisjon jätkab jõupingutusi maksete hilinemise probleemi lahendamiseks, vt lisa 7.1.

| — | teostama siseriiklike haridus- ja kultuuriasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide järelauditeid ja tagama piisavate kohapealsete kontrollide läbiviimise (punkt 7.29 ja
  lisa 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

teostama siseriiklike haridus- ja kultuuriasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteemide järelauditeid ja tagama piisavate kohapealsete kontrollide läbiviimise (punkt 7.29 ja
  lisa 7.1
  ).

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat rakendab uut süsteemi pärast uue põlvkonna hariduse, koolituse ja noorsooprogrammide vastuvõtmist. Programmid näevad ette menetluste ja sisekontrollimehhanismide järgimise igakülgset kontrolli, et tagada ja kontrollida tehingute korrektsust ja seaduslikkust ning meetmete abikõlblikkust. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat rakendab uut süsteemi pärast uue põlvkonna hariduse, koolituse ja noorsooprogrammide vastuvõtmist. Programmid näevad ette menetluste ja sisekontrollimehhanismide järgimise igakülgset kontrolli, et tagada ja kontrollida tehingute korrektsust ja seaduslikkust ning meetmete abikõlblikkust.

| 7.33. | Kontrollikoda kordab siiski oma soovitust, mille kohaselt tuleb jätkata pingutusi, et lihtsustada neid programme hõlmavaid eeskirju, kasutada võimaluse korral rohkem kindlasummalist rahastamist ja minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile (14). |
| --- | --- |

7.33.

Kontrollikoda kordab siiski oma soovitust, mille kohaselt tuleb jätkata pingutusi, et lihtsustada neid programme hõlmavaid eeskirju, kasutada võimaluse korral rohkem kindlasummalist rahastamist ja minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile (14).

| 7.33. | Edasine lihtsustamine praeguse õigusraamistiku raames on üks komisjoni prioriteetidest. |
| --- | --- |

7.33.

Edasine lihtsustamine praeguse õigusraamistiku raames on üks komisjoni prioriteetidest.

Kulude hüvitamise eeskirjade ja eriti kindlasummalise rahastamise kasutamise lihtsustamiseks kehtestas komisjon 4. juunil 2007 kindlasummalise rahastamise kasutamise seitsmenda raamprogrammi raames rahvusvahelise koostöö partnerriikidega sõlmitud kaudsete meetmete toetuslepingute puhul.

PÄRAST EELMIST AASTAARUANNET AVALDATUD ERIARUANDED

| 7.34. | Eriaruanne nr 3/2007 — Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34.

Eriaruanne nr 3/2007 — Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004).

(1)  Mõne programmi, näiteks Euroopa Pagulaste Fondi ja Schengen Facility juhtimine toimub siiski koostöös liikmesriikidega. Programmide Socrates, Leonardo ja Youth mõne osa rakendamise delegeerib komisjon siseriiklikele asutustele (see hõlmab ligikaudu 70 % hariduse ja kultuuri peadirektoraadi eelarvest).

---

(2)  32 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi, 5 ühisettevõtte Galileo, 4 üleeuroopalise transpordivõrgu, 4 Socratese, 13 muud makset.

(3)  17 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi, 28 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi, 2 üleeuroopalise transpordivõrgu, 1 eTEN, 4 LIFE, 2 Leonardo, 2 Socratese, 1 MEDIA ja 35 muud makset (nt maksed töötajatele ja ekspertidele).

(4)  Arvamus nr 2/2004, punktid 50–53.

(5)  Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 180.

(6)  2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.15–7.17.

(7)  2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.19–7.20.

(8)  Kaasaarvatud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus.

(9)  Välja arvatud üleeuroopalise transpordivõrgu projektid.

(10)  Kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 6.20 ja 2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 7.20.

(11)  Teadusuuringute peadirektoraat; energeetika ja transpordi peadirektoraat; infoühiskonna ja meedia peadirektoraat; ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat.

(12)  Õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat; keskkonna peadirektoraat; hariduse ja kultuuri peadirektoraat; tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat.

(13)  Arvamus nr 1/2006, punkt 94.

(14)  Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punkte 7.8 ja 7.29 ja arvamuse nr 1/2006, punkte 58–61.

LISA 7.1

Viimastes kinnitavates avaldustes tehtud peamiste tähelepanekute järelaudit

| Kontrollikoja tähelepanek | Rakendatud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Komisjoni ex-post finantsauditite analüüs |
| Komisjon ei ole järjepidevalt täitnud oma eesmärki auditeerida teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi osas 10 % lepingupartneritest (abisaajad). Kontrollikoda leidis, et auditite lõpetamise, komisjoni leidudest teavitamise ja seonduvate komisjonipoolsete tagasinõudmise menetluste elluviimise osas esines põhjendamatuid viivitusi.
  Komisjon ei ole kuuenda raamprogrammi osas veel kindlaks määranud konkreetset auditite arvu.
  (2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.27–6.33 ja lisa 6.1; 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.18–6.24 ja lisa 6.1; 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.18–7.23). | Komisjon on kuuenda raamprogrammi jaoks välja töötanud konkreetse auditistrateegia, mis põhineb abisaajate üldkogumi üksikasjalikul analüüsil. Komisjon laiendab süstemaatilisi tulemusi kõikide olulisemate abisaajate lepingute osas. | Komisjon peab tagama kontrollide asjakohase ulatuse, mis põhineb ühtsel strateegial, hõlmates suuremaid abisaajaid ja teiste abisaajate riskipõhist valimit.
  Komisjoni poolt kuuenda raamprogrammi osas rakendatud ühtse auditistrateegia näol on tegemist usaldusväärne alusega tegelemaks kontrollikoja poolt tuvastatud probleemidega. | Komisjon märgib, et kontrollikoda peab kuuenda raamprogrammi ühist auditistrateegiat usaldusväärseks aluseks tuvastatud probleemidega tegelemisel.


  Komisjon on otsustanud ka oluliselt tugevdada järelauditi tööülesandeid. Need meetmed viivad auditi ulatuse suurendamisele.


  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat vaatab läbi oma auditistrateegia, võttes arvesse kontrollikoja soovitusi. |
| 2.   Komisjoni maksete pidev hilinemine |
| Märkimisväärsel osal juhtudel tegid kontrollikoja poolt auditeeritud sisepoliitika valdkonna peadirektoraadid (teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat ja ettevõtluse peadirektoraat) makseid abisaajatele põhjendamatute viivitustega, seega ei järgitud finantsmääruses sätestatud kulutoimingute tähtaegu. Kontrollikoda leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadil puudub usaldusväärne juhtimisteave oma viivitustega tehtud maksete kohta.
  2005. aastal tehti 69st kontrollikoja poolt auditeeritud sisepoliitika valdkonna maksest 11 makset viivitustega (st 16 %). 2006. aastal tuvastas kontrollikoda 113 juhu puhul 21 viivitustega makset (st 18,6 %).
  (2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.22; 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.27; 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.10). | Teadusuuringute peadirektoraat on ühtlustanud makse tegemise aja registreerimise meetodit ja vaadanud üle oma aruandluse ajakava. Keerulises ekspertidele maksete tegemise valdkonnas on peadirektoraat vastu võtnud konkreetse tegevuskava.
  Meedia peadirektoraat on parandanud oma juhtimisteavet viivitustega tehtud maksete osas ja võtnud kasutusele regulaarsed õppesessioonid, et kiirendada maksete tegemist.
  Energeetika ja transpordi peadirektoraat on kasutusele võtnud maksetähtaegade korrapärase läbivaatamise, parandanud viivituste järelevalvet ja tõhustanud viivitustega maksete alast siseteavet.
  Ettevõtluse peadirektoraat teostab nüüd tõhusat järelevalvet maksetele kuluva aja osas ja on kasutusele võtnud teadlikkust parandavad meetmed, mida juhivad peadirektoraadi finantsüksused.
  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ootab uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmist, et hakata viivitustega maksete üle järelevalvet teostama. | Peadirektoraadid peaksid jätkama 2006. aastal kasutusele võetud algatuste väljaarendamist, et lahendada viivitustega maksete probleem. Peadirektoraatidevaheline kogemuste vahetamine aitaks määratleda ühiseid probleeme ja töötada välja tõhusamad ja mõjusamad kontrollid. | Komisjon jätkab jõupingutusi maksete hilinemise probleemi lahendamiseks. Peadirektoraadid võtavad järk-järgult kasutusele ennetavaid juhtimisaruandeid, et parandada maksete aegade jälgimist. Tulemusnäitajad on väljatöötamisel ja rakendamisel. |
| 3.   Komisjoni riiklike ja korraldusasutuste (riiklikud asutused) juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollid olid haridus- ja kultuuriprojektide osas ebapiisavad |
| Komisjon ei ole järginud finantsmääruse nõuet viia läbi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle siseriiklikes asutustes enne neile ühenduste meetmete rakendamise usaldamist.
  Komisjoni poolt läbi viidud süsteemide auditid ei hõlmanud projektide kohapealseid kontrolle, mis piiras raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavat kindlust. Auditiaruanded sisaldasid mitmeid puudusi, nagu ebakohane või ebaühtlane leidude tähtsuse klassifitseerimine ja ebapiisavad meetmed avastatud puuduste parandamiseks.
  2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.24–7.27. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on 2006. aastal jätkanud oma süsteemide auditite programmi, 99st kavandatud auditist oli 2007. aasta märtsi lõpuks läbi viidud 96.
  Värvatud välisaudiitori ülesannete nimekirja laiendati nii, et see hõlmab ka kohapealseid kontrolle. Selliste kontrollide pilootmeetmeks pidi olema Leonardo da Vinci kutseõppe programm, kuid 2006. aasta lõpuks oli saavutatud ainult vähene edu.
  Auditiaruannete sisu on ühisele seisukohale jõudmiseks audiitoriga arutatud. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks võtma kasutusele süstemaatilise auditiaruannete järelauditi ja töötama välja audititulemuste ülevaate, sh selge projekte mõjutavate vigade määra määratlemine. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat oli 2007. aasta juuniks lõpule viinud kõik oma süsteemiauditid peale ühe; vaja on vaid lõppkinnitust ühele aruandele. Järeldused on tehtud ja arvesse võetud enne programmide jaoks uute lepingute sõlmimist siseriiklike asutustega. Ettevalmistamisel on rida järelauditeid, mis viiakse läbi 2007. aasta jooksul.


  Uute programmide rakendamisel järgitakse finantsmääruse nõudeid, mille kohaselt komisjon analüüsib siseriiklike asutuste esitatavaid eelkinnitusi ja kiidab need heaks enne siseriiklike asutustega lepingulistesse suhetesse astumist. Kui see on asjakohane, võetakse analüüsis arvesse auditi leide. Siseriiklikud asutused esitavad ka iga-aastased järelkinnitused vahendite kasutamise kohta eelneval aastal. |

Kontrollikoja tähelepanek

Rakendatud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Komisjoni ex-post finantsauditite analüüs

Komisjon ei ole järjepidevalt täitnud oma eesmärki auditeerida teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi osas 10 % lepingupartneritest (abisaajad). Kontrollikoda leidis, et auditite lõpetamise, komisjoni leidudest teavitamise ja seonduvate komisjonipoolsete tagasinõudmise menetluste elluviimise osas esines põhjendamatuid viivitusi.

Komisjon ei ole kuuenda raamprogrammi osas veel kindlaks määranud konkreetset auditite arvu.

(2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.27–6.33 ja lisa 6.1; 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.18–6.24 ja lisa 6.1; 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.18–7.23).

Komisjon on kuuenda raamprogrammi jaoks välja töötanud konkreetse auditistrateegia, mis põhineb abisaajate üldkogumi üksikasjalikul analüüsil. Komisjon laiendab süstemaatilisi tulemusi kõikide olulisemate abisaajate lepingute osas.

Komisjon peab tagama kontrollide asjakohase ulatuse, mis põhineb ühtsel strateegial, hõlmates suuremaid abisaajaid ja teiste abisaajate riskipõhist valimit.

Komisjoni poolt kuuenda raamprogrammi osas rakendatud ühtse auditistrateegia näol on tegemist usaldusväärne alusega tegelemaks kontrollikoja poolt tuvastatud probleemidega.

Komisjon märgib, et kontrollikoda peab kuuenda raamprogrammi ühist auditistrateegiat usaldusväärseks aluseks tuvastatud probleemidega tegelemisel.

Komisjon on otsustanud ka oluliselt tugevdada järelauditi tööülesandeid. Need meetmed viivad auditi ulatuse suurendamisele.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat vaatab läbi oma auditistrateegia, võttes arvesse kontrollikoja soovitusi.

Komisjoni maksete pidev hilinemine

Märkimisväärsel osal juhtudel tegid kontrollikoja poolt auditeeritud sisepoliitika valdkonna peadirektoraadid (teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat ja ettevõtluse peadirektoraat) makseid abisaajatele põhjendamatute viivitustega, seega ei järgitud finantsmääruses sätestatud kulutoimingute tähtaegu. Kontrollikoda leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadil puudub usaldusväärne juhtimisteave oma viivitustega tehtud maksete kohta.

2005. aastal tehti 69st kontrollikoja poolt auditeeritud sisepoliitika valdkonna maksest 11 makset viivitustega (st 16 %). 2006. aastal tuvastas kontrollikoda 113 juhu puhul 21 viivitustega makset (st 18,6 %).

(2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.22; 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.27; 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.10).

Teadusuuringute peadirektoraat on ühtlustanud makse tegemise aja registreerimise meetodit ja vaadanud üle oma aruandluse ajakava. Keerulises ekspertidele maksete tegemise valdkonnas on peadirektoraat vastu võtnud konkreetse tegevuskava.

Meedia peadirektoraat on parandanud oma juhtimisteavet viivitustega tehtud maksete osas ja võtnud kasutusele regulaarsed õppesessioonid, et kiirendada maksete tegemist.

Energeetika ja transpordi peadirektoraat on kasutusele võtnud maksetähtaegade korrapärase läbivaatamise, parandanud viivituste järelevalvet ja tõhustanud viivitustega maksete alast siseteavet.

Ettevõtluse peadirektoraat teostab nüüd tõhusat järelevalvet maksetele kuluva aja osas ja on kasutusele võtnud teadlikkust parandavad meetmed, mida juhivad peadirektoraadi finantsüksused.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ootab uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmist, et hakata viivitustega maksete üle järelevalvet teostama.

Peadirektoraadid peaksid jätkama 2006. aastal kasutusele võetud algatuste väljaarendamist, et lahendada viivitustega maksete probleem. Peadirektoraatidevaheline kogemuste vahetamine aitaks määratleda ühiseid probleeme ja töötada välja tõhusamad ja mõjusamad kontrollid.

Komisjon jätkab jõupingutusi maksete hilinemise probleemi lahendamiseks. Peadirektoraadid võtavad järk-järgult kasutusele ennetavaid juhtimisaruandeid, et parandada maksete aegade jälgimist. Tulemusnäitajad on väljatöötamisel ja rakendamisel.

Komisjoni riiklike ja korraldusasutuste (riiklikud asutused) juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrollid olid haridus- ja kultuuriprojektide osas ebapiisavad

Komisjon ei ole järginud finantsmääruse nõuet viia läbi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle siseriiklikes asutustes enne neile ühenduste meetmete rakendamise usaldamist.

Komisjoni poolt läbi viidud süsteemide auditid ei hõlmanud projektide kohapealseid kontrolle, mis piiras raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavat kindlust. Auditiaruanded sisaldasid mitmeid puudusi, nagu ebakohane või ebaühtlane leidude tähtsuse klassifitseerimine ja ebapiisavad meetmed avastatud puuduste parandamiseks.

2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.24–7.27.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on 2006. aastal jätkanud oma süsteemide auditite programmi, 99st kavandatud auditist oli 2007. aasta märtsi lõpuks läbi viidud 96.

Värvatud välisaudiitori ülesannete nimekirja laiendati nii, et see hõlmab ka kohapealseid kontrolle. Selliste kontrollide pilootmeetmeks pidi olema Leonardo da Vinci kutseõppe programm, kuid 2006. aasta lõpuks oli saavutatud ainult vähene edu.

Auditiaruannete sisu on ühisele seisukohale jõudmiseks audiitoriga arutatud.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks võtma kasutusele süstemaatilise auditiaruannete järelauditi ja töötama välja audititulemuste ülevaate, sh selge projekte mõjutavate vigade määra määratlemine.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat oli 2007. aasta juuniks lõpule viinud kõik oma süsteemiauditid peale ühe; vaja on vaid lõppkinnitust ühele aruandele. Järeldused on tehtud ja arvesse võetud enne programmide jaoks uute lepingute sõlmimist siseriiklike asutustega. Ettevalmistamisel on rida järelauditeid, mis viiakse läbi 2007. aasta jooksul.

Uute programmide rakendamisel järgitakse finantsmääruse nõudeid, mille kohaselt komisjon analüüsib siseriiklike asutuste esitatavaid eelkinnitusi ja kiidab need heaks enne siseriiklike asutustega lepingulistesse suhetesse astumist. Kui see on asjakohane, võetakse analüüsis arvesse auditi leide. Siseriiklikud asutused esitavad ka iga-aastased järelkinnitused vahendite kasutamise kohta eelneval aastal.

LISA 7.2

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnang

| Süsteem | Peamised sisekontrolli vahendid | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Asjakohased suunised | Kontrollide asjakohasus | Tulemuste järelevalve | Tulemuste kohta teabe jagamine |
| Kuluaruannete kontrollitõendid | | | | | |
| Kuluaruannete dokumentaalsed eelhindamised | | | | | |
| Komisjoni ex-post finantsauditid | | | | | |

Süsteem

Peamised sisekontrolli vahendid

Üldhinnang

Asjakohased suunised

Kontrollide asjakohasus

Tulemuste järelevalve

Tulemuste kohta teabe jagamine

Kuluaruannete kontrollitõendid

Kuluaruannete dokumentaalsed eelhindamised

Komisjoni ex-post finantsauditid

Seletus:

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

PEATÜKK 8

Välistegevused

SISUKORD

| 8.1–8.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Välistegevuskulude eritunnused |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | Humanitaarabi peadirektoraat ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Kontrollistrateegia elemendid |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Tulemuste kasutamine |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Kontrollistrateegia koordineerimine |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Sisekontroll |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

8.31–8.33

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi (1). Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Sõltumatute Riikide Ühenduse, Lääne-Balkani, Lähis-Ida ning Vahemere lõunaosa riikidega. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastase programmitöö eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, koostöötalitus EuropeAid vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat ja laienemise peadirektoraat vastutavad nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka humanitaarabi rakendamise eest, humanitaarabi peadirektoraat humanitaarabi ja laienemise peadirektoraat CARDSi eest (2). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

8.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi (1). Põhilisteks huvivaldkondadeks on toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine ning koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Sõltumatute Riikide Ühenduse, Lääne-Balkani, Lähis-Ida ning Vahemere lõunaosa riikidega. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastase programmitöö eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, koostöötalitus EuropeAid vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat ja laienemise peadirektoraat vastutavad nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka humanitaarabi rakendamise eest, humanitaarabi peadirektoraat humanitaarabi ja laienemise peadirektoraat CARDSi eest (2).

8.2.

| 8.2. | Lisa I diagrammides III
  ja
  IV
  on toodud 2006. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 867 miljonit eurot; maksed: 5 186 miljonit eurot). |
| --- | --- |

Lisa I diagrammides III
  ja
  IV
  on toodud 2006. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 867 miljonit eurot; maksed: 5 186 miljonit eurot).

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 8.3. | Auditi eesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, mis pidi tagama tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ja seda toetavat tehingute kontrollimist delegatsioonides ja rakendusorganisatsioonides. Auditivalim ei hõlmanud komisjoni peakorteris käsitletud tehingud, mis olid peamiselt seotud otsese eelarvetoetuse ja mitut piirkonda hõlmavate programmidega. Audit sisaldas eraettevõtete poolt komisjoni tellimusel läbiviidud välisauditite süsteemi hindamist, mis on oluline koostisosa komisjoni projektidega seonduvate kulutuste osas kindluse saavutamisel. |
| --- | --- |

8.3.

Auditi eesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, mis pidi tagama tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, ja seda toetavat tehingute kontrollimist delegatsioonides ja rakendusorganisatsioonides. Auditivalim ei hõlmanud komisjoni peakorteris käsitletud tehingud, mis olid peamiselt seotud otsese eelarvetoetuse ja mitut piirkonda hõlmavate programmidega. Audit sisaldas eraettevõtete poolt komisjoni tellimusel läbiviidud välisauditite süsteemi hindamist, mis on oluline koostisosa komisjoni projektidega seonduvate kulutuste osas kindluse saavutamisel.

Välistegevuskulude eritunnused

| 8.4. | Suuremat osa (ligikaudu 80 %) välistegevuse kuludest haldavad komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Enamiku nende maksetest moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele (nt rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused või valitsusvälised organisatsioonid). |
| --- | --- |

8.4.

Suuremat osa (ligikaudu 80 %) välistegevuse kuludest haldavad komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Enamiku nende maksetest moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele (nt rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused või valitsusvälised organisatsioonid).

| 8.4. | Lõppmaksed, sh ettemaksete tasaarveldus, tehakse tavaliselt pärast seda, kui projekt on lõpule viidud ja komisjon on asjakohase lõpparuande heaks kiitnud. |
| --- | --- |

8.4.

Lõppmaksed, sh ettemaksete tasaarveldus, tehakse tavaliselt pärast seda, kui projekt on lõpule viidud ja komisjon on asjakohase lõpparuande heaks kiitnud.

| 8.5. | Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui haldussuutlikkuselt. Projektid hõlmavad suurt hulka üksikmakseid, mille suhtes kehtivad keerulised reeglid, eriti pakkumiste ja tarnete päritolu osas. |
| --- | --- |

8.5.

Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui haldussuutlikkuselt. Projektid hõlmavad suurt hulka üksikmakseid, mille suhtes kehtivad keerulised reeglid, eriti pakkumiste ja tarnete päritolu osas.

8.6.

| 8.6. | Peamine risk seaduslikkusele ja korrektsusele on see, et projektitaotlused võivad sisaldada abikõlbmatuid kulusid ja see võib jääda avastamata. |
| --- | --- |

Peamine risk seaduslikkusele ja korrektsusele on see, et projektitaotlused võivad sisaldada abikõlbmatuid kulusid ja see võib jääda avastamata.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

EuropeAid

Delegatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 8.7. | Kontrollikoda külastas kolme esindust (Hiina, Jordaania ja Guatemala) eesmärgiga hinnata järelevalve ja kontrollisüsteeme ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAidi koostöötalitus oli olnud volitatud eelarvevahendite käsutaja. |
| --- | --- |

8.7.

Kontrollikoda külastas kolme esindust (Hiina, Jordaania ja Guatemala) eesmärgiga hinnata järelevalve ja kontrollisüsteeme ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAidi koostöötalitus oli olnud volitatud eelarvevahendite käsutaja.

8.8.

| 8.8. | Kontrollikoda auditeeris 20 makse (kokku 17 miljoni euro ulatuses) ja seitsme pakkumise (kokku 11 miljoni euro ulatuses) valimit, keskendudes kolmes delegatsioonis kohapeal ülevaadatud projektidele (vt punkt 8.9) tehtud maksetele ja hüvitistele ning suure väärtusega summadele. Auditi käigus leitud vigade määr oli madal. |
| --- | --- |

Kontrollikoda auditeeris 20 makse (kokku 17 miljoni euro ulatuses) ja seitsme pakkumise (kokku 11 miljoni euro ulatuses) valimit, keskendudes kolmes delegatsioonis kohapeal ülevaadatud projektidele (vt punkt 8.9) tehtud maksetele ja hüvitistele ning suure väärtusega summadele. Auditi käigus leitud vigade määr oli madal.

Rakendusorganisatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 8.9. | Kontrollikoda külastas 11 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti ning suure väärtusega summadele keskendudes auditeeriti kriitilise hindamise põhjal koostatud 132 makse (kokku 6,9 miljoni euro ulatuses) ja 20 pakkumise (kokku 9,4 miljoni euro ulatuses) valimit. Tehingute valim hõlmas kõiki peamisi kululiike. |
| --- | --- |

8.9.

Kontrollikoda külastas 11 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti ning suure väärtusega summadele keskendudes auditeeriti kriitilise hindamise põhjal koostatud 132 makse (kokku 6,9 miljoni euro ulatuses) ja 20 pakkumise (kokku 9,4 miljoni euro ulatuses) valimit. Tehingute valim hõlmas kõiki peamisi kululiike.

8.10.

| 8.10. | Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda, et kõige riskantsemateks valdkondadeks osutusid lepingute sõlmimise korra järgimine ja projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus. Kontrollitud vahe- ja lõppmaksete tehingute valimis esines olulisel määral vigu: |
| --- | --- |

Nagu varasematel aastatel, tuvastas kontrollikoda, et kõige riskantsemateks valdkondadeks osutusid lepingute sõlmimise korra järgimine ja projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus. Kontrollitud vahe- ja lõppmaksete tehingute valimis esines olulisel määral vigu:

| a) | üheksas 11st kohapeal kontrollitud projektist tuvastas kontrollikoda ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittenõuetekohase järgimise. Üheks näiteks ettekirjutatud nõuetest mittekinnipidamisest on lepingute tükeldamine rangemate pakkumismenetluste vältimiseks; |
| --- | --- |

a)

üheksas 11st kohapeal kontrollitud projektist tuvastas kontrollikoda ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittenõuetekohase järgimise. Üheks näiteks ettekirjutatud nõuetest mittekinnipidamisest on lepingute tükeldamine rangemate pakkumismenetluste vältimiseks;

| b) | kontrollikoda tuvastas 11st auditeeritud projektist kolmes abikõlbmatud kulud, nagu näiteks abikõlbmatute kululiikide kaasamine, eelarveridade ülekulutamine ja kulutused väljaspool määratletud programmi rakendusperioodi; |
| --- | --- |

b)

kontrollikoda tuvastas 11st auditeeritud projektist kolmes abikõlbmatud kulud, nagu näiteks abikõlbmatute kululiikide kaasamine, eelarveridade ülekulutamine ja kulutused väljaspool määratletud programmi rakendusperioodi;

| c) | neljas tehingus 11st puudus maksete kontrollimiseks vajalik tõendav dokumentatsioon (nt arved, kviitungid ja kontoväljavõtted). |
| --- | --- |

c)

neljas tehingus 11st puudus maksete kontrollimiseks vajalik tõendav dokumentatsioon (nt arved, kviitungid ja kontoväljavõtted).

| 8.10. | Mõned kontrollikoja esitatud märkused on seotud kehtivate lepingutega, mille lõppmakseid ei ole veel tehtud. Tänu komisjoni kontrollisüsteemile rakendataks nende projektide suhtes pärast nende lõpuleviimist parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

8.10.

Mõned kontrollikoja esitatud märkused on seotud kehtivate lepingutega, mille lõppmakseid ei ole veel tehtud. Tänu komisjoni kontrollisüsteemile rakendataks nende projektide suhtes pärast nende lõpuleviimist parandusmeetmeid.

Kohustuslike auditite ja/või riskianalüüside tulemustest lähtudes on komisjonil võimalik tuvastada ja kõrvaldada rakendusorganisatsioonide võimalikke vigu nii enne kui ka pärast lõppmaksete tegemist. Kõnealused auditid tehakse tavaliselt koos raamatupidamisarvestuse kontrollimisega.

Humanitaarabi Peadirektoraat ECHO

| 8.11. | Humanitaarabi peadirektoraadi suhtes leiti, et kulude abikõlblikkuskriteeriumides ja pakkumiskorras on teatud punktid mitmeti tõlgendatavad ning need tuleks selgemalt määratleda. Kahe rakenduspartneri juures läbiviidud auditist selgus, et vahetuskursse, varustuse (nagu näiteks sõidukid) amortisatsiooni ja ettemaksetelt saadud intresse käsitleti rakenduspartnerite poolt erinevalt, mille tulemusena varieerus abikõlblike kulude määr muidu sarnastes olukordades. |
| --- | --- |

8.11.

Humanitaarabi peadirektoraadi suhtes leiti, et kulude abikõlblikkuskriteeriumides ja pakkumiskorras on teatud punktid mitmeti tõlgendatavad ning need tuleks selgemalt määratleda. Kahe rakenduspartneri juures läbiviidud auditist selgus, et vahetuskursse, varustuse (nagu näiteks sõidukid) amortisatsiooni ja ettemaksetelt saadud intresse käsitleti rakenduspartnerite poolt erinevalt, mille tulemusena varieerus abikõlblike kulude määr muidu sarnastes olukordades.

| 8.11. | Seoses partnerite tööjõu liikuvusega ja tehingute paljususega nõustub komisjon, et rakenduspartnerid tõlgendatavad abikõlblikkuskriteeriume ja pakkumiskorda mitmeti. Seda arvesse võttes tegi komisjon suuri jõupingutusi ja avaldas teabelehed, et määratleda selgemalt mitmesugused lepingute sõlmimise ja rahastamise eeskirjad. Tegutsedes partnerluse vaimus, alustas komisjon partnerite korrapärast koolitamist ja suurendas järelevalvet, et partnereid paremini juhendada. |
| --- | --- |

8.11.

Seoses partnerite tööjõu liikuvusega ja tehingute paljususega nõustub komisjon, et rakenduspartnerid tõlgendatavad abikõlblikkuskriteeriume ja pakkumiskorda mitmeti. Seda arvesse võttes tegi komisjon suuri jõupingutusi ja avaldas teabelehed, et määratleda selgemalt mitmesugused lepingute sõlmimise ja rahastamise eeskirjad. Tegutsedes partnerluse vaimus, alustas komisjon partnerite korrapärast koolitamist ja suurendas järelevalvet, et partnereid paremini juhendada.

Sõidukite amortisatsiooni on võimalik arvutada mitmeti. Samuti on finantsmääruse rakenduseeskirjades täpsustatud eelmaksetelt saadud intresside arvutamise korda ning seda võetakse arvesse humanitaarabi peadirektoraadi ja humanitaarabiorganisatsioonide vahelises uues partnerluse raamlepingus.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Kontrollistrateegia elemendid

| 8.12. | Arvestades välisabi kulude eritunnuseid (vt punktid 8.4 ja 8.5) on komisjonil ees keeruline ülesanne rakendada süsteeme kulutuste tõhusaks ja mõjusaks kontrollimiseks. Lisaks kõikide maksete eelkontrollidele on peamised järelevalve- ja kontrollsüsteemi elemendid järgmised: |
| --- | --- |

8.12.

Arvestades välisabi kulude eritunnuseid (vt punktid 8.4 ja 8.5) on komisjonil ees keeruline ülesanne rakendada süsteeme kulutuste tõhusaks ja mõjusaks kontrollimiseks. Lisaks kõikide maksete eelkontrollidele on peamised järelevalve- ja kontrollsüsteemi elemendid järgmised:

| — | auditid, mis hõlmavad süsteemide kontrollimist ja projektide finantsaruannete tõendamist, mille viivad tavaliselt läbi professionaalsed asutusevälised audiitorfirmad. Kui projekti rahastamisleping näeb ette auditeerimise, tellib auditi tavaliselt abisaaja; |
| --- | --- |

—

auditid, mis hõlmavad süsteemide kontrollimist ja projektide finantsaruannete tõendamist, mille viivad tavaliselt läbi professionaalsed asutusevälised audiitorfirmad. Kui projekti rahastamisleping näeb ette auditeerimise, tellib auditi tavaliselt abisaaja;

| — | komisjoni tellitud projektide lisaauditid. Need valitakse iga aasta riskianalüüside alusel; |
| --- | --- |

—

komisjoni tellitud projektide lisaauditid. Need valitakse iga aasta riskianalüüside alusel;

| — | komisjoni talituste tehtud maksete dokumentide järelkontrollid; |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste tehtud maksete dokumentide järelkontrollid;

| — | komisjoni peakorteri töötajate läbiviidavad delegatsioonide kontrollkülastused. |
| --- | --- |

—

komisjoni peakorteri töötajate läbiviidavad delegatsioonide kontrollkülastused.

| 8.12. | Esmane kindlustusmehhanism hõlmab kontrolle, mida komisjoni talitused teevad kinnitamismenetluse ajal kooskõlas kehtiva finantsmäärusega. Olenevalt rahastatavast meetmest võib kõnealune kontroll põhineda ka auditi aruannetel. |
| --- | --- |

8.12.

Esmane kindlustusmehhanism hõlmab kontrolle, mida komisjoni talitused teevad kinnitamismenetluse ajal kooskõlas kehtiva finantsmäärusega. Olenevalt rahastatavast meetmest võib kõnealune kontroll põhineda ka auditi aruannetel.

Kontrollikoja nimetatud elemente tuleb käsitleda osana komisjoni rajatud laiemast haldus- ja kontrollisüsteemist, mis hõlmab rahastatavate toimingute eelhindamist ja rakendusasutuse valikut ning projekti erinevates etappides läbiviidavaid mitmesuguseid kontrolle, sh programmi rakendamise järelevalve ja kohapealne kontroll.

Rakendusorganisatsioonide auditid

| 8.13. | EuropeAidi kaheosalise auditistrateegia eesmärgiks on tõendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust projekti tasemel. Esimene osa koosneb enamuse projekti rahastamislepingute puhul nõutavatest tõendavatest audititest ja teine osa koosneb riskianalüüsi põhjal valitud projektide täiendavast auditist. |
| --- | --- |

8.13.

EuropeAidi kaheosalise auditistrateegia eesmärgiks on tõendada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust projekti tasemel. Esimene osa koosneb enamuse projekti rahastamislepingute puhul nõutavatest tõendavatest audititest ja teine osa koosneb riskianalüüsi põhjal valitud projektide täiendavast auditist.

8.14.

| 8.14. | Enne maksete tegemist projekti rakendusorganisatsioonidele tuleb enamikel juhtudel esitada majandus- ja auditiaruanne. Need aruanded peavad olema usaldusväärsed, kuna need on maksete kontrollistruktuuri väga oluline osa. Aruannete — eriti auditiaruannete — kvaliteet on seetõttu olulise tähtsusega enamike delegatsioonide kaudu käsitletud maksete heakskiitmise protsessis. |
| --- | --- |

Enne maksete tegemist projekti rakendusorganisatsioonidele tuleb enamikel juhtudel esitada majandus- ja auditiaruanne. Need aruanded peavad olema usaldusväärsed, kuna need on maksete kontrollistruktuuri väga oluline osa. Aruannete — eriti auditiaruannete — kvaliteet on seetõttu olulise tähtsusega enamike delegatsioonide kaudu käsitletud maksete heakskiitmise protsessis.

8.15.

| 8.15. | Kontrollikoda viis läbi 22 projektiauditi dokumentaalse hindamise ning vaatas läbi ka projektiauditid külastatud delegatsioonides. Nelja dokumentaalse hindamise läbinud auditi puhul ei nõutud kasutatud juhendites kõikide peamiste aspektide testimist. |
| --- | --- |

Kontrollikoda viis läbi 22 projektiauditi dokumentaalse hindamise ning vaatas läbi ka projektiauditid külastatud delegatsioonides. Nelja dokumentaalse hindamise läbinud auditi puhul ei nõutud kasutatud juhendites kõikide peamiste aspektide testimist.

| 8.16. | Kõigi kümne delegatsioonides läbivaadatud auditiaruande puhul oli auditi ulatus ebapiisav. Osad riskivaldkonnad, nagu näiteks ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimine, olid käsitlemata, ja kahes auditis kümnest ei olnud lepingulised audiitorid saanud täielikke juhendeid. |
| --- | --- |

8.16.

Kõigi kümne delegatsioonides läbivaadatud auditiaruande puhul oli auditi ulatus ebapiisav. Osad riskivaldkonnad, nagu näiteks ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimine, olid käsitlemata, ja kahes auditis kümnest ei olnud lepingulised audiitorid saanud täielikke juhendeid.

| 8.15–8.16. | Finantsauditite eesmärk on kinnitada abisaaja kulutuste abikõlblikkust lähtuvalt lepingu ning vajadusel ka pakkumismenetluste tingimustest. |
| --- | --- |

8.15–8.16.

Finantsauditite eesmärk on kinnitada abisaaja kulutuste abikõlblikkust lähtuvalt lepingu ning vajadusel ka pakkumismenetluste tingimustest.

Valitud auditite töökavas on ette nähtud ka pakkumismenetluse hindamine ning seega koostasid audiitorid auditi käigus nimetatud hinnangu. Hinnangu koostamist on kajastatud ka auditiaruandes esitatud vastavates audiitorite töökavades.

Pärast 1. veebruari 2006 sõlmitud lepingute puhul peavad abisaajad kasutama uusi tüüplepinguid ja kulude kontrollimise korda. Sellega tugevdatakse kontrollikoja viidatud lepingute järelevalvet.

| 8.17. | Kontrollikoda tuvastas sisekontrolli puudused kaheksas 11st kohapeal üle vaadatud rakendusorganisatsioonist. Peamised tuvastatud puudused olid ebaadekvaatsed finantsmenetlused, ebapiisav dokumentatsioon kulude eraldamiseks projektidele ja eelarveridadele, ettemaksete sisestamine tegelike kuludena raamatupidamissüsteemi ja vahetuskursside ühtlustamata kasutamine. |
| --- | --- |

8.17.

Kontrollikoda tuvastas sisekontrolli puudused kaheksas 11st kohapeal üle vaadatud rakendusorganisatsioonist. Peamised tuvastatud puudused olid ebaadekvaatsed finantsmenetlused, ebapiisav dokumentatsioon kulude eraldamiseks projektidele ja eelarveridadele, ettemaksete sisestamine tegelike kuludena raamatupidamissüsteemi ja vahetuskursside ühtlustamata kasutamine.

| 8.17. | Komisjoni sisekontrollisüsteem ei hõlma rakendusorganisatsioone, need on komisjoniga seotud lepingulistel alustel teatavate projektide elluviimiseks. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi eesmärk on tagada, et lepingupartner täidab lepingu tingimusi, ning see hõlmab vajadusel lepingupartneri sisekontrollisüsteemi asjakohaseid aspekte. |
| --- | --- |

8.17.

Komisjoni sisekontrollisüsteem ei hõlma rakendusorganisatsioone, need on komisjoniga seotud lepingulistel alustel teatavate projektide elluviimiseks. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi eesmärk on tagada, et lepingupartner täidab lepingu tingimusi, ning see hõlmab vajadusel lepingupartneri sisekontrollisüsteemi asjakohaseid aspekte.

Asjaolu, et rakendusorganisatsiooni tasandil on avastatud puudusi, ei tähenda, et komisjoni kontrollisüsteem oleks puudulik, ega ka seda, et komisjonil jääks kõnealune puudus avastamata.

| 8.18. | Humanitaarabi peadirektoraat tellib auditeid oma rakenduspartnerite peakorteris ja ka kohapeal. Mõlemal puhul viiakse läbi sisekontrollide kontroll ja projektikulude valimi testimine. Enamik auditeid viiakse läbi partnerite peakorterites. Kuna projektikulude tõelisust saab tõhusamalt kontrollida kohapeal, tuleb panna suuremat rõhku kohapealsetele kontrollidele. |
| --- | --- |

8.18.

Humanitaarabi peadirektoraat tellib auditeid oma rakenduspartnerite peakorteris ja ka kohapeal. Mõlemal puhul viiakse läbi sisekontrollide kontroll ja projektikulude valimi testimine. Enamik auditeid viiakse läbi partnerite peakorterites. Kuna projektikulude tõelisust saab tõhusamalt kontrollida kohapeal, tuleb panna suuremat rõhku kohapealsetele kontrollidele.

| 8.18. | Peakorteris ja kohapeal tehtud auditite osatähtsust tuleb hinnata üldiste riskipõhiste kontrollide kontekstis. Komisjon paneb erilist rõhku projektide rakendamise üksikasjalikule järelevalvele, milles osalevad nii kohapeal töötavad kui ka peakontori asjakohase geograafilise piirkonna eest vastutavad eksperdid. Lisaks analüüsib komisjon üksikasjalikult partnerite eri aruannetes esitatud teavet. |
| --- | --- |

8.18.

Peakorteris ja kohapeal tehtud auditite osatähtsust tuleb hinnata üldiste riskipõhiste kontrollide kontekstis. Komisjon paneb erilist rõhku projektide rakendamise üksikasjalikule järelevalvele, milles osalevad nii kohapeal töötavad kui ka peakontori asjakohase geograafilise piirkonna eest vastutavad eksperdid. Lisaks analüüsib komisjon üksikasjalikult partnerite eri aruannetes esitatud teavet.

2006. aasta augustis sõlmitud uue raamlepinguga on suurendatud kohapeal tehtavate auditite osatähtsust, et need oleksid tugevamini seotud peakorteris koostatud audititega.

Järelkontrollid

| 8.19. | EuropeAidil on järelkontrollide süsteem, mis viiakse läbi peakorterites ja mille käigus hinnatakse valimi alusel, kas eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid läbi nõutavad kontrollid. Komisjon kontrollis 2006. aastal järelkontrollide kasulikkust ja suunas need ümber. Kuna kontrollid ei hõlma tehinguid projektide rakendusorganisatsioonide tasandil, on nende panus süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas üldise kindluse saamisel piiratud. |
| --- | --- |

8.19.

EuropeAidil on järelkontrollide süsteem, mis viiakse läbi peakorterites ja mille käigus hinnatakse valimi alusel, kas eelarvevahendite volitatud käsutajad viisid läbi nõutavad kontrollid. Komisjon kontrollis 2006. aastal järelkontrollide kasulikkust ja suunas need ümber. Kuna kontrollid ei hõlma tehinguid projektide rakendusorganisatsioonide tasandil, on nende panus süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas üldise kindluse saamisel piiratud.

| 8.19. | Tehingute eel- ja järelkontrollisüsteemi sisseseadmisel ning selle üksikasjade määratlemisel on lähtutud jääkohtude hindamisest ning selle koostoimest kontrollisüsteemi muude komponentidega. Tehingute eel- ja järelkontrolli annab täiendava tagatise kontrollitavate tehingute hindamine. |
| --- | --- |

8.19.

Tehingute eel- ja järelkontrollisüsteemi sisseseadmisel ning selle üksikasjade määratlemisel on lähtutud jääkohtude hindamisest ning selle koostoimest kontrollisüsteemi muude komponentidega. Tehingute eel- ja järelkontrolli annab täiendava tagatise kontrollitavate tehingute hindamine.

Nimetatud kontroll hõlmab komisjoni tehtud makseid, sissenõudeid ja eelmaksete tasaarveldamist. Eelmaksete tasaarveldamise kontrollimiseks on abisaaja praegu kohustatud esitama aruande oma tehingute kohta. Rakendusorganisatsiooni tehinguid uuritakse muude kontrollide, sh auditite korras.

Kontrollkülastused delegatsioonidesse

| 8.20. | EuropeAidi geograafiliste direktoraatide (3) finantsüksused viivad oma delegatsioonides läbi auditeid, vaadates läbi finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeritakse delegatsioonide ja osade projektide rakendusorganisatsioonide menetletud tehinguid. EuropeAid kavatseb 2007. aastal võtta kasutusele standardse metoodika kontrollkülastuste läbiviimiseks. Siiski viis 2006. aastal vaid üks finantsüksus läbi kontrollkülastuste programmi oma delegatsioonidesse, sealhulgas ka rakendusorganisatsioonidesse. Üks kahest ülejäänud üksusest ei viinud läbi ühtegi kontrollkülastust ja teine külastas ainult kahte delegatsiooni ja mitte ühtegi rakendusorganisatsiooni. |
| --- | --- |

8.20.

EuropeAidi geograafiliste direktoraatide (3) finantsüksused viivad oma delegatsioonides läbi auditeid, vaadates läbi finantssüsteemid tehingute menetlemiseks, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeritakse delegatsioonide ja osade projektide rakendusorganisatsioonide menetletud tehinguid. EuropeAid kavatseb 2007. aastal võtta kasutusele standardse metoodika kontrollkülastuste läbiviimiseks. Siiski viis 2006. aastal vaid üks finantsüksus läbi kontrollkülastuste programmi oma delegatsioonidesse, sealhulgas ka rakendusorganisatsioonidesse. Üks kahest ülejäänud üksusest ei viinud läbi ühtegi kontrollkülastust ja teine külastas ainult kahte delegatsiooni ja mitte ühtegi rakendusorganisatsiooni.

| 8.20. | Enne üleminekut hajutatud haldusele (2001–2004) hinnati korrapäraste kontrollimiste käigus kõiki delegatsioone. |
| --- | --- |

8.20.

Enne üleminekut hajutatud haldusele (2001–2004) hinnati korrapäraste kontrollimiste käigus kõiki delegatsioone.

Kõik direktoraadid, mis vastutavad teatava geograafilise piirkonna eest, kontrollivad tehingute hajutatud haldamist oma delegatsioonides, kasutades selleks erinevalt kombineeritud kontrollkäike, inspektsioone ja auditeid.

Lisaks kontrollimistele toetub järelevalve delegatsioonide korrapärastele aruannetele (välisabi korraldamise aruanded), infosüsteemidele, projekti järelevalvesüsteemidele, mida kasutavad väliseksperdid, ja korrapärastele kontaktidele delegatsioonidega. Järelevalvega on seotud ka siseauditi üksused ja talitused ning järelevalvetalitus. Kontrollimisi tuleb vaadelda mitmeaastases perspektiivis, sest nende arv on aastate lõikes erinev, lähtudes direktoraatide vajadustest ja prioriteetidest. Esimene kontrollikoja osutatud kahest talitusest on kavandanud 2007. aastaks neli kontrollkäiku, millest kaks on juba teostatud. Teine nimetatud talitus on oma delegatsioone järjekindlalt kontrollinud alates 2003. aastast ning on kavandanud 2007. aastaks neli kontrollkäiku.

Tulemuste kasutamine

EuropeAidi koostöötalituse kontrollialase teabe kogumine ja koondamine

| 8.21. | Välisauditi aruannete väärtus kinnituse saamise allikana kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas, mille eest EuropeAid on vastutav, sõltub auditite katvusest ja järelkontrollist. Seetõttu on oluline, et nii audit kui järelkontroll oleksid täielikult ja üheselt dokumenteeritud ja EuropeAidi peakorterile esitatud. |
| --- | --- |

8.21.

Välisauditi aruannete väärtus kinnituse saamise allikana kulude seaduslikkuse ja korrektsuse osas, mille eest EuropeAid on vastutav, sõltub auditite katvusest ja järelkontrollist. Seetõttu on oluline, et nii audit kui järelkontroll oleksid täielikult ja üheselt dokumenteeritud ja EuropeAidi peakorterile esitatud.

| 8.21. | Enamike projektide puhul on tegu kohustuslike ja/või eelaudititega, st auditeerimine toimub projekti rakendusperioodil. See nõue on sätestatud finantsmääruses, konkreetse programmi õiguslikus aluses (millele lisandub EuropAidi finants- ja lepingute sõlmimise kord) ning kokkulepetes (nt rahastamislepingud kolmandate riikidega) ja lepingutes. |
| --- | --- |

8.21.

Enamike projektide puhul on tegu kohustuslike ja/või eelaudititega, st auditeerimine toimub projekti rakendusperioodil. See nõue on sätestatud finantsmääruses, konkreetse programmi õiguslikus aluses (millele lisandub EuropAidi finants- ja lepingute sõlmimise kord) ning kokkulepetes (nt rahastamislepingud kolmandate riikidega) ja lepingutes.

| 8.22. | Välisabi korraldamise aruanded võimaldavad delegatsioonidel esitada peakorterile kuue kuu kaupa olulist finants- ja tehnilist teavet. Kontrollikoda vaatas läbi 16 sellise aruande valimit ja tuvastas, et nagu varasematel aastatel, oli ka 2006. aasta välisauditite kohta esitatud teave ebatäielik (ainult kaks aruannet sisaldas teavet audititulemuste kohta) ja käsitletud audititüüpide osas vastuoluline (kavandatud ja/või käimasolev, juhitud kas delegatsiooni või projekti rakendusorganisatsiooni poolt). |
| --- | --- |

8.22.

Välisabi korraldamise aruanded võimaldavad delegatsioonidel esitada peakorterile kuue kuu kaupa olulist finants- ja tehnilist teavet. Kontrollikoda vaatas läbi 16 sellise aruande valimit ja tuvastas, et nagu varasematel aastatel, oli ka 2006. aasta välisauditite kohta esitatud teave ebatäielik (ainult kaks aruannet sisaldas teavet audititulemuste kohta) ja käsitletud audititüüpide osas vastuoluline (kavandatud ja/või käimasolev, juhitud kas delegatsiooni või projekti rakendusorganisatsiooni poolt).

| 8.22. | Delegatsioonid annavad oma auditikavade täitmisest aru välisabi korraldamise aruannetes ning juhivad vajadusel tähelepanu üldist huvi pakkuvatele aspektidele. Auditi tulemuste kasutamise osas tagavad EuropeAid talituse ja delegatsioonide vahelised suhted nõuetekohase, korrapärasema ja üksikasjalikuma teabevahetuse. |
| --- | --- |

8.22.

Delegatsioonid annavad oma auditikavade täitmisest aru välisabi korraldamise aruannetes ning juhivad vajadusel tähelepanu üldist huvi pakkuvatele aspektidele. Auditi tulemuste kasutamise osas tagavad EuropeAid talituse ja delegatsioonide vahelised suhted nõuetekohase, korrapärasema ja üksikasjalikuma teabevahetuse.

Hiljuti muudetud aruandlusvorm, mida delegatsioonid kasutavad 2007. aasta auditikava täitmisest teavitamiseks, on üksikasjalikum ja võimaldab selgemalt eristada auditi etappe ja eesmärke. Mõned delegatsioonid on läinud kaugemale aruandluse nõuetest, lülitades välisabi korraldamise aruannetesse auditid, mida haldavad projektide rakendusorganisatsioonid.

| 8.23. | Kontrollikoda on varasematel aastatel (4) juhtinud tähelepanu asjaolule, et EuropeAidi peakorteris puudub andmebaas, mis sisaldaks auditite (sh auditi tulemuste ja vajalike ning võetud parandusmeetmete) kohta tervikteavet. Sellise teabe kättesaadavus ajakohases andmebaasis annaks nii põhjaliku ülevaate audititööst ja selle kogupanusest kindluse saamiseks ning põhiteavet järgmise aasta riskianalüüsi osas, kui ka võimaldaks asjast huvitatud pooltele juurdepääsu olulisele teabele. Eriti oluline on see erinevate peadirektoraatide ebaühtlase kaasamise taseme tõttu. Siiski ei sisestatud ka 2006. aastal enamike välisauditite üksikasju välissuhete peadirektoraadi ühisesse teabesüsteemi (CRIS-audit). |
| --- | --- |

8.23.

Kontrollikoda on varasematel aastatel (4) juhtinud tähelepanu asjaolule, et EuropeAidi peakorteris puudub andmebaas, mis sisaldaks auditite (sh auditi tulemuste ja vajalike ning võetud parandusmeetmete) kohta tervikteavet. Sellise teabe kättesaadavus ajakohases andmebaasis annaks nii põhjaliku ülevaate audititööst ja selle kogupanusest kindluse saamiseks ning põhiteavet järgmise aasta riskianalüüsi osas, kui ka võimaldaks asjast huvitatud pooltele juurdepääsu olulisele teabele. Eriti oluline on see erinevate peadirektoraatide ebaühtlase kaasamise taseme tõttu. Siiski ei sisestatud ka 2006. aastal enamike välisauditite üksikasju välissuhete peadirektoraadi ühisesse teabesüsteemi (CRIS-audit).

| 8.23. | Praegune välisauditite kavandamise ja tsentraliseeritud järelevalve süsteem annab vajaliku teabe EuropeAidi riskianalüüsi ja auditistrateegia koostamiseks. Kavandamise ja auditi tulemuste järelevalvega tegelevad peakorteri ja delegatsioonide eelarvevahendeid käsutavad talitused. Ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei ole lubatud teha enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist. EuropeAid kavatseb saadud kogemustele tuginedes CRISi auditisüsteemi veelgi paremaks muuta ning kasutada seda olemasolevat süsteemi täiendava vahendina. Samas on komisjon muutnud auditikava 2007. aasta aruandlusvormi üksikasjalikumaks. |
| --- | --- |

8.23.

Praegune välisauditite kavandamise ja tsentraliseeritud järelevalve süsteem annab vajaliku teabe EuropeAidi riskianalüüsi ja auditistrateegia koostamiseks. Kavandamise ja auditi tulemuste järelevalvega tegelevad peakorteri ja delegatsioonide eelarvevahendeid käsutavad talitused. Ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei ole lubatud teha enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist. EuropeAid kavatseb saadud kogemustele tuginedes CRISi auditisüsteemi veelgi paremaks muuta ning kasutada seda olemasolevat süsteemi täiendava vahendina. Samas on komisjon muutnud auditikava 2007. aasta aruandlusvormi üksikasjalikumaks.

Vajaduse kohta jagada teavet auditite kohta komisjoni teiste talitustega vt komisjoni vastust punktile 8.25.

| 8.24. | Kuigi igal aastal vaadatakse üldiste järelduste tegemiseks EuropeAidi peakorteris läbi valim auditeid, puudub esialgu kõikide tulemuste, leitud vigade ja läbiviidud järelkontrolli süstemaatiline tsentraliseerimine. Selle tulemusena ei kasutata veel täiel määral ära nimetatud auditite väärtust komisjoni kindluse saavutamise allikana projektitasandi kulude osas. |
| --- | --- |

8.24.

Kuigi igal aastal vaadatakse üldiste järelduste tegemiseks EuropeAidi peakorteris läbi valim auditeid, puudub esialgu kõikide tulemuste, leitud vigade ja läbiviidud järelkontrolli süstemaatiline tsentraliseerimine. Selle tulemusena ei kasutata veel täiel määral ära nimetatud auditite väärtust komisjoni kindluse saavutamise allikana projektitasandi kulude osas.

| 8.24. | EuropeAid on välja töötanud asjakohased vahendid auditite korraldamiseks ning loonud mitu mehhanismi nende kvaliteedi kontrollimise, konsolideerimise ja tulemuste korrapärase kasutamise tagamiseks. |
| --- | --- |

8.24.

EuropeAid on välja töötanud asjakohased vahendid auditite korraldamiseks ning loonud mitu mehhanismi nende kvaliteedi kontrollimise, konsolideerimise ja tulemuste korrapärase kasutamise tagamiseks.

EuropeAid jälgib tsentraliseeritult aasta auditikava täitmist ning on alates 2005. aastast vaadanud läbi vastava aasta jooksul koostatud auditiaruanded. Läbivaatamise eesmärk on aidata peakorteril ja delegatsioonidel jälgida audititegevust, õppida saadud kogemustest ja pakkuda asjakohaseid meetmeid, et parandada jätkuvalt auditisüsteemi, kasutades selleks muu hulgas auditulemuste tüpoloogilist analüüsi (vt ka vastust punktile 8.23).

Audititeabe jagamine komisjoni talituste vahel

| 8.25. | Läbivaatamiseks valitud kolm organisatsiooni said rahalist toetust rohkem kui ühelt peadirektoraadilt. Auditite parem koordineerimine ja ulatuslikum audititeabe jagamine komisjoni talituste vahel (näiteks CRIS-auditi abil — vt punkt 8.23) oleks vajalik nii selleks, et vältida auditiöö kattumisi, kui ka tagada, et teatud organisatsioonid ei jääks tähelepanuta seoses komisjonilt saadud rahaliste vahendite suurusega. |
| --- | --- |

8.25.

Läbivaatamiseks valitud kolm organisatsiooni said rahalist toetust rohkem kui ühelt peadirektoraadilt. Auditite parem koordineerimine ja ulatuslikum audititeabe jagamine komisjoni talituste vahel (näiteks CRIS-auditi abil — vt punkt 8.23) oleks vajalik nii selleks, et vältida auditiöö kattumisi, kui ka tagada, et teatud organisatsioonid ei jääks tähelepanuta seoses komisjonilt saadud rahaliste vahendite suurusega.

| 8.25. | Kontrollikoda osutas õigustatult vajadusele jagada teavet auditulemuste kohta, juhul kui võib eeldada, et sellega kaasneb kindel lisandväärtus. |
| --- | --- |

8.25.

Kontrollikoda osutas õigustatult vajadusele jagada teavet auditulemuste kohta, juhul kui võib eeldada, et sellega kaasneb kindel lisandväärtus.

Komisjoni talitused vahetavad korrapäraselt teavet auditite tulemuste ja hinnangute analüüside kohta. Praegu tundub, et vajadusest lähtuv teabevahetus ja koordineerimistegevus on küllaldane. Komisjon laiendab koordineerimist, kui vajadus selle järele suureneb.

Kontrollistrateegia koordineerimine

| 8.26. | Nagu märgitud Euroopa Kontrollikoja arvamuses nr 2/2004, (5) on iga kontrollisüsteem kompromiss ühelt poolt kontrollide määratletud intensiivsuse ja teiselt poolt nende menetluste läbi saadava kasu vahel. Tuleb välja töötada strateegia, milles määratletakse erinevate kehtivate kontrollimenetluste panuse üldise kindluse saavutamisel, seda nii selleks, et vältida tööde ebavajalikku kattumist, kui ka tagada, et selektiivselt rakendatavad tehnikad (näiteks projektiauditid), on tõhusalt suunatud. Lisaks on vaja tõhusaid aruandlussüsteeme, mis annaksid usaldusväärse ülevaate rakendatud kontrollitegevustest ja peamistest tulemustest, et saada vajalikest kontrolliliikidest ja kontrollide intensiivsusest maksimaalset kasu ja teha teadlikke otsuseid. |
| --- | --- |

8.26.

Nagu märgitud Euroopa Kontrollikoja arvamuses nr 2/2004, (5) on iga kontrollisüsteem kompromiss ühelt poolt kontrollide määratletud intensiivsuse ja teiselt poolt nende menetluste läbi saadava kasu vahel. Tuleb välja töötada strateegia, milles määratletakse erinevate kehtivate kontrollimenetluste panuse üldise kindluse saavutamisel, seda nii selleks, et vältida tööde ebavajalikku kattumist, kui ka tagada, et selektiivselt rakendatavad tehnikad (näiteks projektiauditid), on tõhusalt suunatud. Lisaks on vaja tõhusaid aruandlussüsteeme, mis annaksid usaldusväärse ülevaate rakendatud kontrollitegevustest ja peamistest tulemustest, et saada vajalikest kontrolliliikidest ja kontrollide intensiivsusest maksimaalset kasu ja teha teadlikke otsuseid.

| 8.26. | Komisjoni talitused on igati teadlikud vajadusest omada ja kohaldada kontrollistrateegiat, mis oleks tasuv ning hõlmaks auditeid, hindamisi, järelevalvet ja kontrolli. Kooskõlas kontrollikoja arvamusega koostas komisjon tegevuskava integreeritud sisekontrolli raamistiku kohaldamiseks, mille eesmärk on töötada komisjoni kõikide talituste jaoks välja ühtne koordineeritud lähenemisviis ja asjakohased vahendid. Raamistik hõlmab ka esitatavate sisekontrolli strateegiate vormistamist ja ühtlustamist. Nende strateegiate ülesanne on anda ülevaade sisekontrollidest ja nendega seotud aruandlusahelast ning dokumenteerida asjakohaste riskide maandamise viise. Töö toimub vastavalt töökavale ja selle ajakavale. |
| --- | --- |

8.26.

Komisjoni talitused on igati teadlikud vajadusest omada ja kohaldada kontrollistrateegiat, mis oleks tasuv ning hõlmaks auditeid, hindamisi, järelevalvet ja kontrolli. Kooskõlas kontrollikoja arvamusega koostas komisjon tegevuskava integreeritud sisekontrolli raamistiku kohaldamiseks, mille eesmärk on töötada komisjoni kõikide talituste jaoks välja ühtne koordineeritud lähenemisviis ja asjakohased vahendid. Raamistik hõlmab ka esitatavate sisekontrolli strateegiate vormistamist ja ühtlustamist. Nende strateegiate ülesanne on anda ülevaade sisekontrollidest ja nendega seotud aruandlusahelast ning dokumenteerida asjakohaste riskide maandamise viise. Töö toimub vastavalt töökavale ja selle ajakavale.

| 8.27. | Välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) sisaldab andmeid projektide igapäevase juhtimise kohta. Peamiselt andmemääratluse piirangute tulemusena puuduvad süsteemis osa vajalikest finantsteabe analüüsidest. Näiteks ei leidu piisavalt teavet (või on see ühtlustamata) rakendusorganisatsiooni liikide või rahastamismeetodite kaupa, mis oleksid vajalikud punktis 8.28 mainitud üksikasjalikuma riskianalüüsi tegemiseks. EuropeAid tunnistab CRISi tõhustamise vajadust. |
| --- | --- |

8.27.

Välissuhete peadirektoraadi ühine teabesüsteem (CRIS) sisaldab andmeid projektide igapäevase juhtimise kohta. Peamiselt andmemääratluse piirangute tulemusena puuduvad süsteemis osa vajalikest finantsteabe analüüsidest. Näiteks ei leidu piisavalt teavet (või on see ühtlustamata) rakendusorganisatsiooni liikide või rahastamismeetodite kaupa, mis oleksid vajalikud punktis 8.28 mainitud üksikasjalikuma riskianalüüsi tegemiseks. EuropeAid tunnistab CRISi tõhustamise vajadust.

| 8.27. | Süsteemist laekuv teave võimaldab koostada asjakohaseid analüüse vastavalt EuropeAidi vajadusele, sh lähtudes rakendusorganisatsiooni tüübist või juhtimisviisist. Süsteemi täiustatakse pidevalt vastavalt juhtimisvajaduste arengule. |
| --- | --- |

8.27.

Süsteemist laekuv teave võimaldab koostada asjakohaseid analüüse vastavalt EuropeAidi vajadusele, sh lähtudes rakendusorganisatsiooni tüübist või juhtimisviisist. Süsteemi täiustatakse pidevalt vastavalt juhtimisvajaduste arengule.

| 8.28. | 2006. aastal võttis EuropeAid kasutusse riskide keskregistri, mida ajakohastatakse kord kvartalis. 2006. aasta detsembri lõpus olid määratletud kriitilised riskid, mida 2007. aasta halduskava puhul arvestada. Siiski ei ole, nagu ka eelnevatel aastatel, ühtegi viidet selle kohta, et tehtud analüüsis oleks võetud arvesse projekti välisaudiitorite leide ja erinevat liiki rakendusorganisatsioonidega (valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon, valitsusasutus jne) ning rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid jne) seotud konkreetseid riske. Ka pole riskide määratlemine süstemaatiliselt seotud komisjoni siseaudititalituste leidudega. Need elemendid oleksid andnud kasuliku panuse põhjalikule riskianalüüsile, mis aitaks kaasa ka kontrollitegevuste keskendamisele. |
| --- | --- |

8.28.

2006. aastal võttis EuropeAid kasutusse riskide keskregistri, mida ajakohastatakse kord kvartalis. 2006. aasta detsembri lõpus olid määratletud kriitilised riskid, mida 2007. aasta halduskava puhul arvestada. Siiski ei ole, nagu ka eelnevatel aastatel, ühtegi viidet selle kohta, et tehtud analüüsis oleks võetud arvesse projekti välisaudiitorite leide ja erinevat liiki rakendusorganisatsioonidega (valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon, valitsusasutus jne) ning rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid jne) seotud konkreetseid riske. Ka pole riskide määratlemine süstemaatiliselt seotud komisjoni siseaudititalituste leidudega. Need elemendid oleksid andnud kasuliku panuse põhjalikule riskianalüüsile, mis aitaks kaasa ka kontrollitegevuste keskendamisele.

| 8.28. | Iga-aastane juhtimiskava hõlmab iga-aastast riskihinnangut. Kõnealune kõrgetasemeline riskihinnang täiendab muid üksikasjalikumaid riskianalüüse, mida praegu koostatakse iga-aastase auditikava raames. Selles keskendutakse jääkohtude hindamisele, võttes arvesse juba olemasolevaid mehhanisme. Asjaolu, et kontrollikoja nimetatud tegurid ei kajastu otse riskide sõnastuses (mis on ilmselgelt sünteetiline) ei tähenda, et neid ei oleks eelarveaasta jooksul arvesse võetud. |
| --- | --- |

8.28.

Iga-aastane juhtimiskava hõlmab iga-aastast riskihinnangut. Kõnealune kõrgetasemeline riskihinnang täiendab muid üksikasjalikumaid riskianalüüse, mida praegu koostatakse iga-aastase auditikava raames. Selles keskendutakse jääkohtude hindamisele, võttes arvesse juba olemasolevaid mehhanisme. Asjaolu, et kontrollikoja nimetatud tegurid ei kajastu otse riskide sõnastuses (mis on ilmselgelt sünteetiline) ei tähenda, et neid ei oleks eelarveaasta jooksul arvesse võetud.

Sisekontroll

| 8.29. | 2006. aastal esitas siseaudititalitus aruande finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) ja nende 2003. aasta EuropeAidi kogu sisekontrollisüsteemi auditi järelkontrolli kohta. EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat rakendavad tegevuskava nende finants- ja haldusraamistiku lepingut käsitlevate soovituste kohta, mis heaks kiideti. Kontrollikoda on finants- ja haldusraamistiku lepingut (6) käsitleva aruande esitanud ja viib läbi ka järelkontrolli. Sisekontrolli süsteemi osas leiti, et EuropeAid oli ellu viinud suurema osa soovitustest ning oli edukalt ellu viimas ülejäänud osa. |
| --- | --- |

8.29.

2006. aastal esitas siseaudititalitus aruande finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) ja nende 2003. aasta EuropeAidi kogu sisekontrollisüsteemi auditi järelkontrolli kohta. EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat rakendavad tegevuskava nende finants- ja haldusraamistiku lepingut käsitlevate soovituste kohta, mis heaks kiideti. Kontrollikoda on finants- ja haldusraamistiku lepingut (6) käsitleva aruande esitanud ja viib läbi ka järelkontrolli. Sisekontrolli süsteemi osas leiti, et EuropeAid oli ellu viinud suurema osa soovitustest ning oli edukalt ellu viimas ülejäänud osa.

8.30.

| 8.30. | Siseauditi suutlikkust hindav talitus, mis kontrollib nii EuropeAidi kui humanitaarabi peadirektoraati, viis 2006. aastal lõpule mitmed ülesanded, sealhulgas riskihaldussüsteemide ja EuropeAidi hangete auditid. Siseauditi suutlikkust hindav talitus ei anna praegu iga-aastast üldist hinnangut sisekontrolli olukorrast EuropeAidis ja humanitaarabi peadirektoraadis. Selline üldine perioodiline hinnang oleks siiski asjaomastele peadirektoraatidele väärtuslik kinnituse saamise allikas. Vaatamata kahe lisatöökoha loomisele siseauditi suutlikkust hindavas talituses 2006. aastal ei näi tõenäoline, et praegune personal suudab kolmeaastase tsükli jooksul saavutada EuropeAidi auditivajaduste hinnangus määratletud auditi täieliku katvuse. Samasugune auditivajaduste hinnang humanitaarabi peadirektoraadi töö osas viidi lõpule 2007. aasta alguses. |
| --- | --- |

Siseauditi suutlikkust hindav talitus, mis kontrollib nii EuropeAidi kui humanitaarabi peadirektoraati, viis 2006. aastal lõpule mitmed ülesanded, sealhulgas riskihaldussüsteemide ja EuropeAidi hangete auditid. Siseauditi suutlikkust hindav talitus ei anna praegu iga-aastast üldist hinnangut sisekontrolli olukorrast EuropeAidis ja humanitaarabi peadirektoraadis. Selline üldine perioodiline hinnang oleks siiski asjaomastele peadirektoraatidele väärtuslik kinnituse saamise allikas. Vaatamata kahe lisatöökoha loomisele siseauditi suutlikkust hindavas talituses 2006. aastal ei näi tõenäoline, et praegune personal suudab kolmeaastase tsükli jooksul saavutada EuropeAidi auditivajaduste hinnangus määratletud auditi täieliku katvuse. Samasugune auditivajaduste hinnang humanitaarabi peadirektoraadi töö osas viidi lõpule 2007. aasta alguses.

| 8.30. | Siseauditi üksuste ülesanne ei ole esitada iga-aastast arvamust peadirektoraatide aasta tegevusaruannete kohta, vaid nõustada peadirektoraate aasta tegevusaruande koostamise ajal ning vastavalt üksuse töö olemusele ja tema volitustele ka kogu aasta jooksul. Siseauditi üksus peaks esitama oma arvamuse kontrollimiste kohta aasta tegevusaruande ettevalmistamise raames (vt SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30.

Siseauditi üksuste ülesanne ei ole esitada iga-aastast arvamust peadirektoraatide aasta tegevusaruannete kohta, vaid nõustada peadirektoraate aasta tegevusaruande koostamise ajal ning vastavalt üksuse töö olemusele ja tema volitustele ka kogu aasta jooksul. Siseauditi üksus peaks esitama oma arvamuse kontrollimiste kohta aasta tegevusaruande ettevalmistamise raames (vt SEK(2003) 0059).

Kinnitava avalduse koostamisel toetuvad peadirektorid mitmesugustele teabeallikatele (sealhulgas siseauditi talituse või muude kontrolliorganite (sh siseauditi üksuste) korraldatud auditite tulemusele), mis kõik koos aitavad tagada kindlust.

2006. aastal loodi EuropeAid sisekontrolli üksuses täiendavalt kaks ametikohta, mis võimaldas selle töö ulatust laiendada. Sisekontrolli üksuse tegevuse osas nähtub, et 2006. aastal täideti töökava vastavalt kavandatule.

Järeldused ja soovitused

| 8.31. | Kontrollikoda tuvastas auditi käigus delegatsioonide tasandil vaid mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 8.8). Valimi kontrollimisel projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati aga olulisel määral vigu (vt punktid 8.9 ja 8.10). |
| --- | --- |

8.31.

Kontrollikoda tuvastas auditi käigus delegatsioonide tasandil vaid mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 8.8). Valimi kontrollimisel projektide rakendusorganisatsioonide tasandil avastati aga olulisel määral vigu (vt punktid 8.9 ja 8.10).

| 8.31. | Võttes arvesse kontrollikoja ja komisjoni auditite ja kontrollide käigus avastatud vigu, on komisjon arvamusel, et kõikide välistegevuse lõppmaksetega seotud vigade üldine finantsmõju ei ole liiga suur, kuid olukorda tuleks veelgi parandada. |
| --- | --- |

8.31.

Võttes arvesse kontrollikoja ja komisjoni auditite ja kontrollide käigus avastatud vigu, on komisjon arvamusel, et kõikide välistegevuse lõppmaksetega seotud vigade üldine finantsmõju ei ole liiga suur, kuid olukorda tuleks veelgi parandada.

Mõned kontrollikoja esitatud märkused on seotud kehtivate lepingutega, mille lõppmakseid ei ole veel tehtud. Tänu komisjoni kontrollisüsteemile rakendataks nende projektide suhtes pärast nende lõpuleviimist parandusmeetmeid.

| 8.32. | Kontrollikoja üldine hinnang järelevalve ja kontrollisüsteemidele 2006. aastal on esitatud
  lisas 8.2
  . Nagu punktides 8.13–8.18 selgitatud, esines projekti rakendusorganisatsioonide tasandil raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemide osas endiselt puudusi. |
| --- | --- |

8.32.

Kontrollikoja üldine hinnang järelevalve ja kontrollisüsteemidele 2006. aastal on esitatud
  lisas 8.2
  . Nagu punktides 8.13–8.18 selgitatud, esines projekti rakendusorganisatsioonide tasandil raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud süsteemide osas endiselt puudusi.

| 8.32. | Komisjoni sisekontrollisüsteem on ehitatud üles nii, et võtta arvesse välisabi maksete mitmeaastast iseloomu ning tagada, et abisaajate esitatud maksetaotlusi kontrollitakse projekti rakendamise võtmeetappides, mis võimaldaks tuvastada ja kõrvaldada eelmaksetega seotud vigu. |
| --- | --- |

8.32.

Komisjoni sisekontrollisüsteem on ehitatud üles nii, et võtta arvesse välisabi maksete mitmeaastast iseloomu ning tagada, et abisaajate esitatud maksetaotlusi kontrollitakse projekti rakendamise võtmeetappides, mis võimaldaks tuvastada ja kõrvaldada eelmaksetega seotud vigu.

2006. aastal võeti täiendavad meetmed kontrollsüsteemi tugevdamiseks, sh levitati lepingute sõlmimise täiendatud tegevusjuhist, mis hõlmas nii eelarvet kui ka Euroopa Arengufondi, programmiprognooside koostamise juhendit ja delegatsioonidele üksikasjalikumaid aruandluse suuniseid ning nähti ette rangem järelkontroll.

Komisjon on nõus, et süsteemi on võimalik paremaks muuta, kuid arvab, et olemasolev süsteem annab kokkuvõttes mõisliku tagatise välistegevuse kulude seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta.

| 8.33. | Nende puuduste vähendamiseks soovitab kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

8.33.

Nende puuduste vähendamiseks soovitab kontrollikoda, et:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | kõikide projektide välisaudiitorite töö peaks põhinema kõigil teadaolevatel riskivaldkondi katvatel juhenditel, sealhulgas järgima komisjoni nõudeid lepingute sõlmimiste menetluste ja kulude abikõlblikkuse kohta (vt punkt 8.15 ja 8.16); |
| --- | --- |

a)

kõikide projektide välisaudiitorite töö peaks põhinema kõigil teadaolevatel riskivaldkondi katvatel juhenditel, sealhulgas järgima komisjoni nõudeid lepingute sõlmimiste menetluste ja kulude abikõlblikkuse kohta (vt punkt 8.15 ja 8.16);

| a) | Uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise kord, mis jõustusid 1. veebruaril 2006, aitavad konkreetselt kaasa kontrollikoja osutatud probleemide lahendamisele. |
| --- | --- |

a)

Uued tüüplepingud ja kulude kontrollimise kord, mis jõustusid 1. veebruaril 2006, aitavad konkreetselt kaasa kontrollikoja osutatud probleemide lahendamisele.

| b) | tuleb välja töötada teabe määratlemise ja CRISi andmebaasi sisestamise reeglid, et andmebaas sisaldaks usaldusväärset ja kasulikku analüütilist dokumentatsiooni kõikide (nii välisaudiitorite kui komisjoni töötajate läbiviidud) auditiprojektide kohta. See võimaldaks anda teavet, mis on:






  — | paremini kokku võetud; |
| --- | --- | --- |

b)

tuleb välja töötada teabe määratlemise ja CRISi andmebaasi sisestamise reeglid, et andmebaas sisaldaks usaldusväärset ja kasulikku analüütilist dokumentatsiooni kõikide (nii välisaudiitorite kui komisjoni töötajate läbiviidud) auditiprojektide kohta. See võimaldaks anda teavet, mis on:

—

paremini kokku võetud;

| — | seostatud asjakohase projekti juhtimisalase teabega; |
| --- | --- |

—

seostatud asjakohase projekti juhtimisalase teabega;

| — | kasutatav riskihindamissüsteemi sisestamiseks; |
| --- | --- |

—

kasutatav riskihindamissüsteemi sisestamiseks;

| — | ja mida lõpuks jagatakse RELEXi peadirektoraatide grupiga (vt punktid 8.23, 8.25 ja 8.27); |
| --- | --- |

—

ja mida lõpuks jagatakse RELEXi peadirektoraatide grupiga (vt punktid 8.23, 8.25 ja 8.27);

| b) | Saadud kogemustele tuginedes kavatseb komisjon CRISi auditisüsteemi veelgi paremaks muuta ning kasutada seda olemasolevat süsteemi täiendava vahendina. |
| --- | --- |

b)

Saadud kogemustele tuginedes kavatseb komisjon CRISi auditisüsteemi veelgi paremaks muuta ning kasutada seda olemasolevat süsteemi täiendava vahendina.

| c) | EuropeAidi peakorter peaks delegatsioonide esitatud teavet paremini kontrollima, et tagada selle täielikkus ja ühtsus. Seda tuleks toetada peakorteri auditite kaudu, mida viivad läbi kõik direktoraadid (vt punktid 8.20, 8.22 ja 8.24); |
| --- | --- |

c)

EuropeAidi peakorter peaks delegatsioonide esitatud teavet paremini kontrollima, et tagada selle täielikkus ja ühtsus. Seda tuleks toetada peakorteri auditite kaudu, mida viivad läbi kõik direktoraadid (vt punktid 8.20, 8.22 ja 8.24);

| c) | Komisjon muutis hiljuti aruandlusvormi, mida delegatsioonid kasutavad 2007. aasta auditikava täitmisest teavitamiseks, see on nüüd üksikasjalikum ja võimaldab selgemalt eristada auditi etappe ja eesmärke. |
| --- | --- |

c)

Komisjon muutis hiljuti aruandlusvormi, mida delegatsioonid kasutavad 2007. aasta auditikava täitmisest teavitamiseks, see on nüüd üksikasjalikum ja võimaldab selgemalt eristada auditi etappe ja eesmärke.

| d) | humanitaarabi peadirektoraat peab erinevate tõlgenduste ennetamiseks selgemalt määratlema kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid (vt punkt 8.11); |
| --- | --- |

d)

humanitaarabi peadirektoraat peab erinevate tõlgenduste ennetamiseks selgemalt määratlema kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid (vt punkt 8.11);

| d) | Komisjon jätkab tööd lepinguosaliste organisatsioonidega, et nad mõistaksid juhiseid paremini ning et vältida erinevat tõlgendamist. 2007. aasta juunis saadeti kõikidele partneritele teabelehed, et selgitada üheselt mõistetavalt kehtivat korda. |
| --- | --- |

d)

Komisjon jätkab tööd lepinguosaliste organisatsioonidega, et nad mõistaksid juhiseid paremini ning et vältida erinevat tõlgendamist. 2007. aasta juunis saadeti kõikidele partneritele teabelehed, et selgitada üheselt mõistetavalt kehtivat korda.

| e) | tuleb üle vaadata humanitaarabi peadirektoraadi ja rakenduspartnerite välisauditite vaheline tasakaal, et saada parem ülevaade tegelikest projektikuludest (vt punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

tuleb üle vaadata humanitaarabi peadirektoraadi ja rakenduspartnerite välisauditite vaheline tasakaal, et saada parem ülevaade tegelikest projektikuludest (vt punkt 8.18).

| e) | Peakorteris ja kohapeal korraldatud auditite suhtarv on läbi vaadatud ning seda tuleks vaadelda üldise kontrollistrateegia valguses (vt punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

Peakorteris ja kohapeal korraldatud auditite suhtarv on läbi vaadatud ning seda tuleks vaadelda üldise kontrollistrateegia valguses (vt punkt 8.18).

---

(1)  Euroopa arengufondidest rahastatava abi kohta esitatakse eraldi aruanne, kuna seda ei rahastata üldeelarvest.

(2)  Ühenduse abi ülesehituseks, arenguks ja stabiliseerimiseks.

(3)  Geograafilised direktoraadid on: 1) Aasia ja Kesk-Aasia; 2) Euroopa, Vahemere lõunaosa riigid, Lähis-Ida ja Euroopa naaberluse poliitika; 3) Ladina-Ameerika.

(4)  Vt 2005. eelarveaasta aruande punkt 8.9.

(5)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditimudeli kohta, punkt 50.

(6)  Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punkte 8.24–8.28; ja 2006. eelarveaasta aastaaruannet Euroopa Arengufondist rahastatud tegevuse kohta punkt 52.

LISA 8.2

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnang

| Süsteem | Peamised sisekontrolli vahendid | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Menetlused ja juhendid | Juhtimine Eelhindamine | Siseauditid | Järelkontrollid | Välisaudit | Juhtkonna-poolne aruandlus |
| Koostöötalitus EuropeAid | | | | | | | |
| Humanitaarabi amet ECHO | | | | E/K | | | |
| Komisjoni vastus | | | | E/K | | | |

Süsteem

Peamised sisekontrolli vahendid

Üldhinnang

Menetlused ja juhendid

Juhtimine Eelhindamine

Siseauditid

Järelkontrollid

Välisaudit

Juhtkonna-poolne aruandlus

Koostöötalitus EuropeAid

Humanitaarabi amet ECHO

E/K

Komisjoni vastus

E/K

Legend:

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

LISA 8.1

Kinnitavate avalduste tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanek | Rakendatud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Projektide rakendusorganisatsioonide eksimused maksetes |
| Kontrollikoda leidis olulisel määral vigu projektide rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollitud maksete valimis.
  (2005. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 8.20.) | Abisaajate algatatavate finantsauditite juhendid on üle vaadatud. | Võetud meetmed ei ole veel 2006. aastal auditeeritud maksete osas tulemusi andnud. | Vt komisjoni vastused punktidele 8.10, 8.15, 8.16 ja 8.31. |
| Projektide välisauditid |
| Välisaudiitorid ei saanud piisavalt juhendeid, mistõttu auditis ei käsitletud osa riskivaldkondadest, nagu näiteks vajadust kontrollida ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimist.
  (2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 8.15.) | 2006. aasta 1. veebruaril jõustunud uued lepingute standardid ja kulude kontrollimise juhendid käsitlevad kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte. | Täielik mõju tuleb ilmsiks alles 2007. aastal (enamuse DAS 2006 raames kontrollitud auditiaruannete kohta olid lepingud sõlmitud enne 2006. aasta veebruari). | Vt komisjoni vastused punktidele 8.10, 8.15 ja 8.16. |
| Teave audititest ja nende tulemustest |
| Nii välisabi korraldamise aruanded kui ka elektrooniline haldusteabe süsteem CRIS ei sisalda täielikku ja süstemaatilist teavet projektide audititest ega nende tulemustest.
  (2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.9, 8.10.) | Auditialase teabe sisestamine CRIS-süsteemi kasvas 2006. aastal, aga polnud siiski täielik. Välisabi korraldamise auditiaruanded olid endiselt ühtlustamata. | Kuigi CRISi kasutamine kasvas, ei ole auditite ja nende tulemuste täieliku keskregistri potentsiaalsed eelised veel ellu viidud. | Vt komisjoni vastus punktile 8.23. |
| Riskide hindamine |
| EuropeAidi riskide hindamisel tuleks viidata auditileidudele projektitasandil ja teha vahet erinevate rakendusorganisatsioonide ja rahastamismeetodite vahel.
  (2005. eelarveaasta aastaaruande punkti 8.23 alapunkt a) | Riskide hindamine on paranenud tänu riskide keskregistrile, mida ajakohastatakse kord kvartalis. | Vaatamata riskiregistri loomisele puudub endiselt seos auditileidudega ja puudub ka üksikasjalik analüüs organisatsioonide ja rahastamismeetodite alusel. | Vt komisjoni vastus punktile 8.28. |

Kontrollikoja tähelepanek

Rakendatud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Projektide rakendusorganisatsioonide eksimused maksetes

Kontrollikoda leidis olulisel määral vigu projektide rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollitud maksete valimis.

(2005. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 8.20.)

Abisaajate algatatavate finantsauditite juhendid on üle vaadatud.

Võetud meetmed ei ole veel 2006. aastal auditeeritud maksete osas tulemusi andnud.

Vt komisjoni vastused punktidele 8.10, 8.15, 8.16 ja 8.31.

Projektide välisauditid

Välisaudiitorid ei saanud piisavalt juhendeid, mistõttu auditis ei käsitletud osa riskivaldkondadest, nagu näiteks vajadust kontrollida ettenähtud lepingute sõlmimise korra järgimist.

(2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 8.15.)

2006. aasta 1. veebruaril jõustunud uued lepingute standardid ja kulude kontrollimise juhendid käsitlevad kontrollikoja mainitud lepingulisi aspekte.

Täielik mõju tuleb ilmsiks alles 2007. aastal (enamuse DAS 2006 raames kontrollitud auditiaruannete kohta olid lepingud sõlmitud enne 2006. aasta veebruari).

Vt komisjoni vastused punktidele 8.10, 8.15 ja 8.16.

Teave audititest ja nende tulemustest

Nii välisabi korraldamise aruanded kui ka elektrooniline haldusteabe süsteem CRIS ei sisalda täielikku ja süstemaatilist teavet projektide audititest ega nende tulemustest.

(2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.9, 8.10.)

Auditialase teabe sisestamine CRIS-süsteemi kasvas 2006. aastal, aga polnud siiski täielik. Välisabi korraldamise auditiaruanded olid endiselt ühtlustamata.

Kuigi CRISi kasutamine kasvas, ei ole auditite ja nende tulemuste täieliku keskregistri potentsiaalsed eelised veel ellu viidud.

Vt komisjoni vastus punktile 8.23.

Riskide hindamine

EuropeAidi riskide hindamisel tuleks viidata auditileidudele projektitasandil ja teha vahet erinevate rakendusorganisatsioonide ja rahastamismeetodite vahel.

(2005. eelarveaasta aastaaruande punkti 8.23 alapunkt a)

Riskide hindamine on paranenud tänu riskide keskregistrile, mida ajakohastatakse kord kvartalis.

Vaatamata riskiregistri loomisele puudub endiselt seos auditileidudega ja puudub ka üksikasjalik analüüs organisatsioonide ja rahastamismeetodite alusel.

Vt komisjoni vastus punktile 8.28.

9. PEATÜKK

Ühinemiseelne strateegia

SISUKORD

| 9.1–9.6 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Auditi lähenemisviis ja ulatus |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Auditi leiud |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Eriaruandes nr 6/2003, mis käsitleb mestimist kui peamist institutsioonide ülesehitamist toetavat vahendit kandidaatriikides, sisalduvate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Kontrollikoja tähelepanekud |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Soovitused |
| --- | --- |

9.37

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 9.1. | Aastaaruande käesolev peatükk käsitleb finantsperspektiivi 7. rubriiki, mis hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja SAPARD) Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, (1) ning Türgi ühinemiseelset abiprogrammi. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

9.1.

Aastaaruande käesolev peatükk käsitleb finantsperspektiivi 7. rubriiki, mis hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja SAPARD) Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, (1) ning Türgi ühinemiseelset abiprogrammi.

9.2.

| 9.2. | Phare programmi (2) ja laienemiseelset abiprogrammi Türgile (3) juhib laienemise peadirektoraat. Nende ühinemiseelsete programmidega toetatakse institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. ISPA (4) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas ja seda juhib regionaalarengu peadirektoraat. Programmi SAPARD (5) viiakse ellu põllumajanduse peadirektoraadi vastutusel ja selle eesmärk on aidata abisaajariikidel tulla toime põllumajandussektori ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele. |
| --- | --- |

Phare programmi (2) ja laienemiseelset abiprogrammi Türgile (3) juhib laienemise peadirektoraat. Nende ühinemiseelsete programmidega toetatakse institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. ISPA (4) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas ja seda juhib regionaalarengu peadirektoraat. Programmi SAPARD (5) viiakse ellu põllumajanduse peadirektoraadi vastutusel ja selle eesmärk on aidata abisaajariikidel tulla toime põllumajandussektori ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele.

9.3.

| 9.3. | Phare, Türgi ja ISPA programme ja projekte rakendatakse põhiliselt detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) kaudu koos hangete ja lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolliga, mida teostavad komisjoni delegatsioonid, või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) (6) kaudu, mille puhul komisjon ei teosta pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli. Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli. |
| --- | --- |

Phare, Türgi ja ISPA programme ja projekte rakendatakse põhiliselt detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) kaudu koos hangete ja lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolliga, mida teostavad komisjoni delegatsioonid, või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) (6) kaudu, mille puhul komisjon ei teosta pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli. Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli.

9.4.

| 9.4. | SAPARDit rakendatakse samuti detsentraliseeritult, kuid ilma komisjoni eelneva heakskiiduta projekti valiku, pakkumise ja tellimise osas. Enda hinnangutele tuginedes on komisjon andnud volitused programmi juhtimiseks igale abisaajariigile. Rakendamis- ja maksefunktsioonid on volitatud makseasutustel, kes hüvitavad abisaajatele tehtud kulutused. Iga makseasutus peab esitama komisjonile igal aastal tõendi oma raamatupidamisarvestuse kohta ja sõltumatu sertifitseerimisasutuse aruande. Komisjon kontrollib, kas süsteemid on asjakohased ja toimivad vastavalt kavandatule, ning viib eelarveaasta lõpus läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise. |
| --- | --- |

SAPARDit rakendatakse samuti detsentraliseeritult, kuid ilma komisjoni eelneva heakskiiduta projekti valiku, pakkumise ja tellimise osas. Enda hinnangutele tuginedes on komisjon andnud volitused programmi juhtimiseks igale abisaajariigile. Rakendamis- ja maksefunktsioonid on volitatud makseasutustel, kes hüvitavad abisaajatele tehtud kulutused. Iga makseasutus peab esitama komisjonile igal aastal tõendi oma raamatupidamisarvestuse kohta ja sõltumatu sertifitseerimisasutuse aruande. Komisjon kontrollib, kas süsteemid on asjakohased ja toimivad vastavalt kavandatule, ning viib eelarveaasta lõpus läbi raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise.

9.5.

| 9.5. | 2006. aastal ulatusid ühinemiseelsete programmide maksed 2 277 miljoni euroni.
  Diagrammil 9.1
  on toodud 2006. aastal ette nähtud ja kulutatud rahaliste vahendite jagunemine. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi osas, kes liitusid 2004. aastal, ei kavandatud pärast ühinemist uusi kulusid (v.a SAPARDi programm, kus võeti kulukohustusi 2004. aasta lõpuni). Bulgaaria ja Rumeenia puhul oli viimane kulukohustuste võtmise aasta 2006. Nendes hiljuti ühinenud riikides käsitletakse ISPA projekte ühtekuuluvusfondi projektidena. Komisjon võib jätkata neile projektidele maksete tegemist vähemalt 2010/2011. aastani. PHARE programmile tehakse makseid vähemalt 2009. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

2006. aastal ulatusid ühinemiseelsete programmide maksed 2 277 miljoni euroni.
  Diagrammil 9.1
  on toodud 2006. aastal ette nähtud ja kulutatud rahaliste vahendite jagunemine. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi osas, kes liitusid 2004. aastal, ei kavandatud pärast ühinemist uusi kulusid (v.a SAPARDi programm, kus võeti kulukohustusi 2004. aasta lõpuni). Bulgaaria ja Rumeenia puhul oli viimane kulukohustuste võtmise aasta 2006. Nendes hiljuti ühinenud riikides käsitletakse ISPA projekte ühtekuuluvusfondi projektidena. Komisjon võib jätkata neile projektidele maksete tegemist vähemalt 2010/2011. aastani. PHARE programmile tehakse makseid vähemalt 2009. aasta lõpuni.

Image

Image

| 9.6. | 2007–2013 finantsperspektiivides asendatakse Phare, Türgi, ISPA ja SAPARDi programmid uue ühtse ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga IPA. |
| --- | --- |

9.6.

2007–2013 finantsperspektiivides asendatakse Phare, Türgi, ISPA ja SAPARDi programmid uue ühtse ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga IPA.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi lähenemisviis ja ulatus

| 9.7. | Audit tugines kahele peamisele teabeallikale: |
| --- | --- |

9.7.

Audit tugines kahele peamisele teabeallikale:

| a) | tehingute põhjalik testimine: valim koostati 80st ühinemiseelse abi eelarvest tehtud tehingust; |
| --- | --- |

a)

tehingute põhjalik testimine: valim koostati 80st ühinemiseelse abi eelarvest tehtud tehingust;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamine järgmistel tasanditel: komisjoni peakorter ja delegatsioonid ning siseriiklikud rakendus- ja makseasutused. |
| --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide töö hindamine järgmistel tasanditel: komisjoni peakorter ja delegatsioonid ning siseriiklikud rakendus- ja makseasutused.

Phare ja Türgi programmid

| 9.8. | Phare ja Türgi programmide osas viis kontrollikoda läbi: |
| --- | --- |

9.8.

Phare ja Türgi programmide osas viis kontrollikoda läbi:

| a) | 67 tehingu põhjaliku testimise komisjonis ja järgmistes abisaajariikides: Bulgaaria, Leedu, Läti (dokumentaalne hindamine), Poola, Rumeenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Türgi; |
| --- | --- |

a)

67 tehingu põhjaliku testimise komisjonis ja järgmistes abisaajariikides: Bulgaaria, Leedu, Läti (dokumentaalne hindamine), Poola, Rumeenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Türgi;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise (sisekontrollistandardite rakendamine, järelkontrollide ja programmide sulgemise süsteem tsentraalsel tasandil, abisaajariikides põhjalikuks testimiseks valitud tehingute kontrollide testid). |
| --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise (sisekontrollistandardite rakendamine, järelkontrollide ja programmide sulgemise süsteem tsentraalsel tasandil, abisaajariikides põhjalikuks testimiseks valitud tehingute kontrollide testid).

ISPA

| 9.9. | ISPA osas testiti põhjalikult seitset makset ja riigihanke menetlusi, mis olid seotud viie projektiga Rumeenias ja kahe projektiga Bulgaarias (7). Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid: eriti pöörati tähelepanu komisjoni delegatsioonide poolt läbiviidavatele eelkontrollidele (punkt 9.3) ja regionaalarengu peadirektoraadi auditeerimistegevusele. Analüüsiti ka riikide edusamme EDISe heakskiitmise osas. |
| --- | --- |

9.9.

ISPA osas testiti põhjalikult seitset makset ja riigihanke menetlusi, mis olid seotud viie projektiga Rumeenias ja kahe projektiga Bulgaarias (7). Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid: eriti pöörati tähelepanu komisjoni delegatsioonide poolt läbiviidavatele eelkontrollidele (punkt 9.3) ja regionaalarengu peadirektoraadi auditeerimistegevusele. Analüüsiti ka riikide edusamme EDISe heakskiitmise osas.

Sapard

| 9.10. | SAPARDi osas auditeeris kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist komisjonis, sh sertifitseerimisasutuste aruannete komisjonipoolne kontrollimine ja maksevalimi tehingute testid (kuus komisjoni makset). Lisaks testis kontrollikoda kontrolle ja tehinguid Rumeenias ja Lätis, hõlmates kummaski riigis viit rakendatud projekti ja peamisi auditi läbiviimise ajal rakendatud meetmeid. Auditid hõlmasid projektidokumentide kontrollimist vastavates makseasutustes ning projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

9.10.

SAPARDi osas auditeeris kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist komisjonis, sh sertifitseerimisasutuste aruannete komisjonipoolne kontrollimine ja maksevalimi tehingute testid (kuus komisjoni makset). Lisaks testis kontrollikoda kontrolle ja tehinguid Rumeenias ja Lätis, hõlmates kummaski riigis viit rakendatud projekti ja peamisi auditi läbiviimise ajal rakendatud meetmeid. Auditid hõlmasid projektidokumentide kontrollimist vastavates makseasutustes ning projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohapealset kontrolli.

Auditi leiud

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 9.11. | Phare, Türgi ja ISPA programmide osas ei esinenud kontrollikoja testitud tehingutes olulisi vigu. SAPARDi programmi osas tuvastati aga olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

9.11.

Phare, Türgi ja ISPA programmide osas ei esinenud kontrollikoja testitud tehingutes olulisi vigu. SAPARDi programmi osas tuvastati aga olulisel määral vigu.

| 9.11. | Komisjon on seisukohal, et Sapardi puhul ei ole finantsmõju omavate vigade arv punktis 9.14 esitatud põhjustel märkimisväärne. |
| --- | --- |

9.11.

Komisjon on seisukohal, et Sapardi puhul ei ole finantsmõju omavate vigade arv punktis 9.14 esitatud põhjustel märkimisväärne.

Phare ja Türgi programmid

| 9.12. | Phare programmi osas leidis kontrollikoda ühe olulise vea seoses ebakorrektse kaasfinantseerimise määra kohaldamisega Slovakkias. Lisaks tuvastas kontrollikoda mõned vormilised vead (nt mittevastavus pakkumis- ja lepingute sõlmimise reeglitele, tähtaja ületanud maksed). |
| --- | --- |

9.12.

Phare programmi osas leidis kontrollikoda ühe olulise vea seoses ebakorrektse kaasfinantseerimise määra kohaldamisega Slovakkias. Lisaks tuvastas kontrollikoda mõned vormilised vead (nt mittevastavus pakkumis- ja lepingute sõlmimise reeglitele, tähtaja ületanud maksed).

ISPA

| 9.13. | Testitud ISPA tehingutes ei tuvastatud olulisi vigu. Leiti mõned vormivead, mis puudutasid peamiselt teatud PRAGi (8) nõuete eiramist (nt puudus selgitus hääleõigusega liikmete puudumise kohta atesteerimiskomisjoni koosolekutelt, Euroopa Liidu Teatajas ei avaldatud hangete eelteateid ja teateid hankelepingute sõlmimise kohta). |
| --- | --- |

9.13.

Testitud ISPA tehingutes ei tuvastatud olulisi vigu. Leiti mõned vormivead, mis puudutasid peamiselt teatud PRAGi (8) nõuete eiramist (nt puudus selgitus hääleõigusega liikmete puudumise kohta atesteerimiskomisjoni koosolekutelt, Euroopa Liidu Teatajas ei avaldatud hangete eelteateid ja teateid hankelepingute sõlmimise kohta).

| 9.13. | Komisjon uurib nimetatud nõuete ilmse eiramise juhtude asjaolusid. Ehkki PRAGi eeskirjadega nõutakse hangete eelteateid, võimaldavad eeskirjad ka erandeid. |
| --- | --- |

9.13.

Komisjon uurib nimetatud nõuete ilmse eiramise juhtude asjaolusid. Ehkki PRAGi eeskirjadega nõutakse hangete eelteateid, võimaldavad eeskirjad ka erandeid.

Sapard

| 9.14. | Kontrollikoja audit tõi SAPARDi programmi tehingutes ilmsiks olulisi vigu. Kontrollikoda leidis projekte, kus ühenduse abi saajad ei täitnud oma lepingulisi kohustusi. Üks Rumeenias auditeeritud projekt osutus abikõlbmatuks, kuna ei oldud kinni peetud komisjoni kehtestatud hankereeglitest ja -menetlustest. Mõne projekti puhul ei olnud ametiasutuste poolt kohapeal läbi viidud kontrollid piisavalt tõendatud või asjakohased, mistõttu tehti isegi väljamakse lõpuleviimata investeeringu eest. |
| --- | --- |

9.14.

Kontrollikoja audit tõi SAPARDi programmi tehingutes ilmsiks olulisi vigu. Kontrollikoda leidis projekte, kus ühenduse abi saajad ei täitnud oma lepingulisi kohustusi. Üks Rumeenias auditeeritud projekt osutus abikõlbmatuks, kuna ei oldud kinni peetud komisjoni kehtestatud hankereeglitest ja -menetlustest. Mõne projekti puhul ei olnud ametiasutuste poolt kohapeal läbi viidud kontrollid piisavalt tõendatud või asjakohased, mistõttu tehti isegi väljamakse lõpuleviimata investeeringu eest.

| 9.14. | Enamik leitud vigu on seotud ühe projektiga Rumeenias. Hankemenetluses avastatud viga oli seotud pakkumise vormiliste aspektidega. |
| --- | --- |

9.14.

Enamik leitud vigu on seotud ühe projektiga Rumeenias. Hankemenetluses avastatud viga oli seotud pakkumise vormiliste aspektidega.

Komisjon uuris hankemenetluse korraldamist ja on võtnud vastavusmenetluse raames asjakohased järelmeetmed.

Rumeenia ametiasutused on võtnud meetmeid kohapealse kontrolli menetluste parandamiseks.

| 9.15. | Seoses komisjonis auditeeritud maksetega kordab kontrollikoda eelmise aasta tähelepanekut nn ajaliselt piiratud menetluse (9) raames tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kuna vastu võetud (st volitatud) menetlusi on muudetud, ei viida läbi kõiki kontrolle enne projektide heakskiitmist SAPARDi asutuse poolt. Antud menetlust ei ole volitanud Bulgaaria pädevad asutused. Samuti ei ole seda ametlikult kontrollinud ega heaks kiitnud komisjon. Komisjon tunnistas, et antud menetlus ei vasta reeglitele ja seda ei tohiks kohaldada. Sellele vaatamata otsustas komisjon peamiselt Bulgaaria ametiasutuste esitatud (kontrollimata) teabele tuginedes, et 19 580 843,66 euro suuruse summa võib abikõlblikuks hinnata, ja see maksti 2006. aasta novembris välja. |
| --- | --- |

9.15.

Seoses komisjonis auditeeritud maksetega kordab kontrollikoda eelmise aasta tähelepanekut nn ajaliselt piiratud menetluse (9) raames tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kuna vastu võetud (st volitatud) menetlusi on muudetud, ei viida läbi kõiki kontrolle enne projektide heakskiitmist SAPARDi asutuse poolt. Antud menetlust ei ole volitanud Bulgaaria pädevad asutused. Samuti ei ole seda ametlikult kontrollinud ega heaks kiitnud komisjon. Komisjon tunnistas, et antud menetlus ei vasta reeglitele ja seda ei tohiks kohaldada. Sellele vaatamata otsustas komisjon peamiselt Bulgaaria ametiasutuste esitatud (kontrollimata) teabele tuginedes, et 19 580 843,66 euro suuruse summa võib abikõlblikuks hinnata, ja see maksti 2006. aasta novembris välja.

| 9.15. | Komisjon avaldab kahetsust, et Bulgaaria ametiasutused ei teatanud aegsasti „ajaliselt piiratud menetluse” rakendamisest, kuid rõhutab veel kord, et see mitmeaastase rahastamislepingu (10) mõningate sätete rikkumine on vormiline viga. Komisjon peab muu seas hindama „eeskirjade rikkumise raskust ja ühendusele tekitatud rahalist kahju” (11). Komisjon tegi 19.–23. märtsil 2007 kontrollkäigu Bulgaariasse. Komisjoni ülevaade teatavatest ajaliselt piiratud menetluse raames heaks kiidetud projektidest näitas, et enne lepingu alla kirjutamist abisaajaga järgiti heaks kiidetud menetluse iga kontrollifaasi, rikkumata niimoodi selle menetluse abil töödeldud projektide kulude abikõlblikkust. |
| --- | --- |

9.15.

Komisjon avaldab kahetsust, et Bulgaaria ametiasutused ei teatanud aegsasti „ajaliselt piiratud menetluse” rakendamisest, kuid rõhutab veel kord, et see mitmeaastase rahastamislepingu (10) mõningate sätete rikkumine on vormiline viga. Komisjon peab muu seas hindama „eeskirjade rikkumise raskust ja ühendusele tekitatud rahalist kahju” (11). Komisjon tegi 19.–23. märtsil 2007 kontrollkäigu Bulgaariasse. Komisjoni ülevaade teatavatest ajaliselt piiratud menetluse raames heaks kiidetud projektidest näitas, et enne lepingu alla kirjutamist abisaajaga järgiti heaks kiidetud menetluse iga kontrollifaasi, rikkumata niimoodi selle menetluse abil töödeldud projektide kulude abikõlblikkust.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 9.16. | Ühinemiseelsete rahastamisvahendite kasutamise järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine hõlmab kolme peadirektoraati (punkt 9.2). Kontrollikoja audit tõi kõigi ühinemiseelsete rahastamisvahendite osas ilmsiks puudusi projektide rakendamisega seotud siseriiklike ametiasutuste järelevalve- ja kontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

9.16.

Ühinemiseelsete rahastamisvahendite kasutamise järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine hõlmab kolme peadirektoraati (punkt 9.2). Kontrollikoja audit tõi kõigi ühinemiseelsete rahastamisvahendite osas ilmsiks puudusi projektide rakendamisega seotud siseriiklike ametiasutuste järelevalve- ja kontrollisüsteemides.

Phare ja Türgi programmid

| 9.17. | Kontrollikoda vaatas läbi aasta jooksul välisaudiitorite poolt teostatud järelkontrollid (sulgemisauditid), mis puudutasid aastatel 2000–2001 Phare siseriiklike programmide raames rahastatud projekte, ja tuvastas finantsmõju poolest vähetähtsa vigade määra. Seda kinnitasid ka kontrollikoja tehingute testide tulemused. |
| --- | --- |

9.17.

Kontrollikoda vaatas läbi aasta jooksul välisaudiitorite poolt teostatud järelkontrollid (sulgemisauditid), mis puudutasid aastatel 2000–2001 Phare siseriiklike programmide raames rahastatud projekte, ja tuvastas finantsmõju poolest vähetähtsa vigade määra. Seda kinnitasid ka kontrollikoja tehingute testide tulemused.

9.18.

| 9.18. | Eelkontroll, mida komisjoni delegatsioonid teostasid detsentraliseeritud juhtimise raames hangete ja lepingute sõlmimise üle, on olnud peamine kontrollivahend alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks. Phare ja Türgi programmide pakkumisdokumentides tuvastas kontrollikoda kõrge parandusmeetmete määra, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis. See näitab, et detsentraliseeritud rakendussüsteemide asutuste siseriiklikud järelevalvesüsteemid on endiselt nõrgad. Tänu eelkontrollidele asjakohastes delegatsioonides ei olnud tuvastatud puudustel tõsiseid negatiivseid finantstagajärgi. |
| --- | --- |

Eelkontroll, mida komisjoni delegatsioonid teostasid detsentraliseeritud juhtimise raames hangete ja lepingute sõlmimise üle, on olnud peamine kontrollivahend alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks. Phare ja Türgi programmide pakkumisdokumentides tuvastas kontrollikoda kõrge parandusmeetmete määra, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis. See näitab, et detsentraliseeritud rakendussüsteemide asutuste siseriiklikud järelevalvesüsteemid on endiselt nõrgad. Tänu eelkontrollidele asjakohastes delegatsioonides ei olnud tuvastatud puudustel tõsiseid negatiivseid finantstagajärgi.

9.19.

| 9.19. | Rumeenias said kaks Phare rakendusasutust kolmest 2006. aasta detsembris EDISe volituse. Bulgaarias tekkisid Pharega seotud EDISe volitamisprotsessis järjekordsed viivitused, mis kinnitab kontrollikoja leidu, et detsentraliseeritud rakendussüsteemide asutuste siseriiklikud järelevalvesüsteemid on nõrgad. |
| --- | --- |

Rumeenias said kaks Phare rakendusasutust kolmest 2006. aasta detsembris EDISe volituse. Bulgaarias tekkisid Pharega seotud EDISe volitamisprotsessis järjekordsed viivitused, mis kinnitab kontrollikoja leidu, et detsentraliseeritud rakendussüsteemide asutuste siseriiklikud järelevalvesüsteemid on nõrgad.

| 9.19. | Komisjon avaldab kahetsust viivituste üle laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) heakskiitmisel Bulgaarias, kuid kinnitab, et viivitusi ei saanud vältida, sest haldus- ja kontrollistruktuurid ei olnud eelkontrollist loobumiseks piisavad. Selleks, et tagada EÜ vahendite usaldusväärne finantsjuhtimine EDISe raames, pidi komisjon enne heakskiidu andmist kindlalt nõudma parandusi haldusstruktuurides. Rumeenias sai kolmas rakendusasutus EDISe heakskiidu 2007. aasta aprillis. |
| --- | --- |

9.19.

Komisjon avaldab kahetsust viivituste üle laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) heakskiitmisel Bulgaarias, kuid kinnitab, et viivitusi ei saanud vältida, sest haldus- ja kontrollistruktuurid ei olnud eelkontrollist loobumiseks piisavad. Selleks, et tagada EÜ vahendite usaldusväärne finantsjuhtimine EDISe raames, pidi komisjon enne heakskiidu andmist kindlalt nõudma parandusi haldusstruktuurides. Rumeenias sai kolmas rakendusasutus EDISe heakskiidu 2007. aasta aprillis.

ISPA

| 9.20. | Komisjon on teostanud ja teostab jätkuvalt hoolikat järelevalvet ISPA süsteemide ja projektide üle. Kontrollikoda andis oma auditi põhjal mõned soovitused auditi läbiviimise ja dokumentatsiooni (nt kontrollilehed) parandamise kohta. |
| --- | --- |

9.20.

Komisjon on teostanud ja teostab jätkuvalt hoolikat järelevalvet ISPA süsteemide ja projektide üle. Kontrollikoda andis oma auditi põhjal mõned soovitused auditi läbiviimise ja dokumentatsiooni (nt kontrollilehed) parandamise kohta.

| 9.20. | Võetakse arvesse kontrollikoja soovitust võtta kasutusele kontrollnimekirjad. |
| --- | --- |

9.20.

Võetakse arvesse kontrollikoja soovitust võtta kasutusele kontrollnimekirjad.

| 9.21. | 2006. aastal (Rumeenias juunis ja Bulgaarias novembris) kehtestatud ISPA juhtimissüsteemidega seoses tühistas komisjon eelneva heakskiidu nõude. Mõne rakendusasutuse puhul ei saanud siiski veel heakskiitu anda või anti see teatud tingimustel. Komisjoni otsus sisaldas mitut aspekti, mille osas tuli erinevatel asjakohastel asutustel läbi viia järelkontroll. 2006. aasta lõpus nende aspektide kontrollimine veel kestis. |
| --- | --- |

9.21.

2006. aastal (Rumeenias juunis ja Bulgaarias novembris) kehtestatud ISPA juhtimissüsteemidega seoses tühistas komisjon eelneva heakskiidu nõude. Mõne rakendusasutuse puhul ei saanud siiski veel heakskiitu anda või anti see teatud tingimustel. Komisjoni otsus sisaldas mitut aspekti, mille osas tuli erinevatel asjakohastel asutustel läbi viia järelkontroll. 2006. aasta lõpus nende aspektide kontrollimine veel kestis.

| 9.21. | Küsimuste suhtes võetakse järelmeetmeid, maksetaotluste kontrollimise ja auditite kaudu. |
| --- | --- |

9.21.

Küsimuste suhtes võetakse järelmeetmeid, maksetaotluste kontrollimise ja auditite kaudu.

Sapard

| 9.22. | Kontrollikoja audit Lätis ja Rumeenias näitas, et SAPARDi programmi haldus- ja kontrollisüsteemid sisaldasid vajalikke põhielemente, (12) kuid süsteemide töös ilmnesid järgmised puudused: |
| --- | --- |

9.22.

Kontrollikoja audit Lätis ja Rumeenias näitas, et SAPARDi programmi haldus- ja kontrollisüsteemid sisaldasid vajalikke põhielemente, (12) kuid süsteemide töös ilmnesid järgmised puudused:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | komisjon ei olnud eelnevalt heaks kiitnud muudatusi kinnitatud menetlustes Rumeenias (vt ka Bulgaaria, punkt 9.15) ja maaelu arengukavas Lätis; |
| --- | --- |

a)

komisjon ei olnud eelnevalt heaks kiitnud muudatusi kinnitatud menetlustes Rumeenias (vt ka Bulgaaria, punkt 9.15) ja maaelu arengukavas Lätis;

| a) | Mõlema juhtumi puhul võetakse järelmeetmeid vastavusmenetluse raames. |
| --- | --- |

a)

Mõlema juhtumi puhul võetakse järelmeetmeid vastavusmenetluse raames.

| b) | ühe projekti puhul Rumeenias jäid kontrollide ebapiisava täpsuse ja kvaliteedi tõttu avastamata vead, mida seetõttu ei olnud ka võimalik parandada (vt punkt 9.14); |
| --- | --- |

b)

ühe projekti puhul Rumeenias jäid kontrollide ebapiisava täpsuse ja kvaliteedi tõttu avastamata vead, mida seetõttu ei olnud ka võimalik parandada (vt punkt 9.14);

c)

| c) | Rumeenias puudus hindade andmebaas projekti abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks. Nimetatud küsimus tõstatati juba 2005. aasta aastaaruandes (punkti 9.17 lõige c). |
| --- | --- |

Rumeenias puudus hindade andmebaas projekti abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks. Nimetatud küsimus tõstatati juba 2005. aasta aastaaruandes (punkti 9.17 lõige c).

| c) | Hindade andmebaas on üks vahend hindade põhjendatuse hindamiseks ning Sapardi puhul ei ole see mitmeaastase rahastamislepingu kohaselt õigusaktidest tulenev nõue. Kuid komisjon jagab kontrollikoja vaadet, et sellise andmebaasi olemasolu pakuks suuremat kindlust usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul. |
| --- | --- |

c)

Hindade andmebaas on üks vahend hindade põhjendatuse hindamiseks ning Sapardi puhul ei ole see mitmeaastase rahastamislepingu kohaselt õigusaktidest tulenev nõue. Kuid komisjon jagab kontrollikoja vaadet, et sellise andmebaasi olemasolu pakuks suuremat kindlust usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul.

Järeldused ja soovitused

| 9.23. | Kontrollikoja auditeeritud tehingud ei olnud mõjutatud olulisest vigade määrast, välja arvatud SAPARDi programmi raames rahastatud tehingud. See näitab puuduste olemasolu SAPARDi kontrollisüsteemide olulistes osades (vt punkt 9.22). Phare, Türgi ja ISPA programmide puhul aitasid komisjoni delegatsioonide teostatud eelkontrollid pakkumiste ja lepingute sõlmimise üle detsentraliseeritud juhtimise raames kompenseerida liikmesriikide tasandil esinevat suutmatust juhtida hankemenetlusi kiiresti kasvava rahastamise kontekstis. |
| --- | --- |

9.23.

Kontrollikoja auditeeritud tehingud ei olnud mõjutatud olulisest vigade määrast, välja arvatud SAPARDi programmi raames rahastatud tehingud. See näitab puuduste olemasolu SAPARDi kontrollisüsteemide olulistes osades (vt punkt 9.22). Phare, Türgi ja ISPA programmide puhul aitasid komisjoni delegatsioonide teostatud eelkontrollid pakkumiste ja lepingute sõlmimise üle detsentraliseeritud juhtimise raames kompenseerida liikmesriikide tasandil esinevat suutmatust juhtida hankemenetlusi kiiresti kasvava rahastamise kontekstis.

| 9.23. | Nagu öeldud komisjoni vastustes punktidele 9.11, 9.14 ja 9.22, on komisjon seisukohal, et vead, mille kontrollikoda Sapardis tuvastas, ei ole märkimisväärsed, v.a võib-olla Rumeenia hankemenetluse juhtum. Komisjon on loomulikult teadlik Sapardiga seotud võimalikest riskidest ning võtab neid oma auditites arvesse. Samas ei ole komisjon seni leidnud tõendeid üldise olulise finantsriski kohta. |
| --- | --- |

9.23.

Nagu öeldud komisjoni vastustes punktidele 9.11, 9.14 ja 9.22, on komisjon seisukohal, et vead, mille kontrollikoda Sapardis tuvastas, ei ole märkimisväärsed, v.a võib-olla Rumeenia hankemenetluse juhtum. Komisjon on loomulikult teadlik Sapardiga seotud võimalikest riskidest ning võtab neid oma auditites arvesse. Samas ei ole komisjon seni leidnud tõendeid üldise olulise finantsriski kohta.

| 9.24. | Kontrollikoja kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkäsitlus on toodud
  lisas 9.1
  ja 2006. aastal järelevalve- ja kontrollisüsteemidele antud üldhinnang
  lisas 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24.

Kontrollikoja kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkäsitlus on toodud
  lisas 9.1
  ja 2006. aastal järelevalve- ja kontrollisüsteemidele antud üldhinnang
  lisas 9.2
  .

9.25.

| 9.25. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | tähelepanelikult jälgida siseriiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist, eriti mis puudutab pakkumiste ettevalmistamist ja haldamist Türgis, EDISe raames tehtud hankeid Bulgaarias ja Rumeenias ning tähtaegadest kinnipidamist siseriiklikul finantseerimisel; |
| --- | --- |

a)

tähelepanelikult jälgida siseriiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist, eriti mis puudutab pakkumiste ettevalmistamist ja haldamist Türgis, EDISe raames tehtud hankeid Bulgaarias ja Rumeenias ning tähtaegadest kinnipidamist siseriiklikul finantseerimisel;

| a) | Küsimuste suhtes võetakse järelmeetmeid, maksetaotluste kontrollimise ja auditite kaudu. |
| --- | --- |

a)

Küsimuste suhtes võetakse järelmeetmeid, maksetaotluste kontrollimise ja auditite kaudu.

| b) | tagada, et Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutused viiksid struktuurifondide finantsjuhtimise standarditega vastavusse, et oleks võimalik saada piisavat kinnitust ühenduse abi taotluste õigsuse, korrektsuse ja abikõlblikkuse kohta; |
| --- | --- |

b)

tagada, et Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutused viiksid struktuurifondide finantsjuhtimise standarditega vastavusse, et oleks võimalik saada piisavat kinnitust ühenduse abi taotluste õigsuse, korrektsuse ja abikõlblikkuse kohta;

| b) | Selleks jätkatakse järelevalvet ja auditeid. |
| --- | --- |

b)

Selleks jätkatakse järelevalvet ja auditeid.

| c) | SAPARDi osas teostada järelkontroll Rumeenia ametiasutuste poolt esitatavate kontrolliaruannete kvaliteedi parandamise üle; |
| --- | --- |

c)

SAPARDi osas teostada järelkontroll Rumeenia ametiasutuste poolt esitatavate kontrolliaruannete kvaliteedi parandamise üle;

| c) | Komisjon on teadlik, et aruandmist kohapealsete kontrollide kohta saaks mõnel juhul parandada ning võtab asjakohaseid järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on teadlik, et aruandmist kohapealsete kontrollide kohta saaks mõnel juhul parandada ning võtab asjakohaseid järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| d) | tagada hoolika järelevalve abil, et SAPARDi makseasutused ei muudaks kinnitatud menetlusi komisjoni eelneva loata. |
| --- | --- |

d)

tagada hoolika järelevalve abil, et SAPARDi makseasutused ei muudaks kinnitatud menetlusi komisjoni eelneva loata.

| d) | Komisjon on avaldanud Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutustele oma muret ning on meenutanud neile nende kohustust teavitada komisjoni kuni nende ühinemiskuupäevani kõigist kavandatavatest menetluste muudatustest enne nende rakendamist. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on avaldanud Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutustele oma muret ning on meenutanud neile nende kohustust teavitada komisjoni kuni nende ühinemiskuupäevani kõigist kavandatavatest menetluste muudatustest enne nende rakendamist.

ERIARUANDES NR 6/2003, MIS KÄSITLEB MESTIMIST KUI PEAMIST INSTITUTSIOONIDE ÜLESEHITAMIST TOETAVAT VAHENDIT KANDIDAATRIIKIDES, SISALDUVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

Sissejuhatus

| 9.26. | 2003. aasta juulis avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 6/2003, mis käsitleb mestimist kui peamist institutsioonide ülesehitamist toetavat vahendit kandidaatriikides (13). Peamine järeldus oli, et mestimine on institutsioonide ülesehitamiseks positiivne vahend, mis toimis kandidaatriikides reformide käivitamisel katalüsaatorina. Kuid vaatamata optimistlikele eesmärkidele oli projektide tulemuslikkus piiratud. Et suurendada kulutustele vastavat tulu ja parandada tulemusi, soovitas kontrollikoda eriaruandes komisjonil i) pöörata suuremat tähelepanu realistlike ja saavutatavate eesmärkide püstitamisele, ii) jälgida hoolikamalt eesmärkide saavutamist, iii) lihtsustada menetlusi, iv) kasutada mestimist valikulisemalt ja v) kasutada omandatud kogemusi ja teadmisi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu toetasid kontrollikoja soovitusi (14). |
| --- | --- |

9.26.

2003. aasta juulis avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 6/2003, mis käsitleb mestimist kui peamist institutsioonide ülesehitamist toetavat vahendit kandidaatriikides (13). Peamine järeldus oli, et mestimine on institutsioonide ülesehitamiseks positiivne vahend, mis toimis kandidaatriikides reformide käivitamisel katalüsaatorina. Kuid vaatamata optimistlikele eesmärkidele oli projektide tulemuslikkus piiratud. Et suurendada kulutustele vastavat tulu ja parandada tulemusi, soovitas kontrollikoda eriaruandes komisjonil i) pöörata suuremat tähelepanu realistlike ja saavutatavate eesmärkide püstitamisele, ii) jälgida hoolikamalt eesmärkide saavutamist, iii) lihtsustada menetlusi, iv) kasutada mestimist valikulisemalt ja v) kasutada omandatud kogemusi ja teadmisi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu toetasid kontrollikoja soovitusi (14).

9.27.

| 9.27. | 2006. aasta keskel läbi viidud järelkontrolli eesmärk oli hinnata mestimise üldisi tulemusi pärast kontrollikoja eraaruande avaldamist ja seda, mil määral komisjon oli rakendanud aruandes tehtud soovitusi. |
| --- | --- |

2006. aasta keskel läbi viidud järelkontrolli eesmärk oli hinnata mestimise üldisi tulemusi pärast kontrollikoja eraaruande avaldamist ja seda, mil määral komisjon oli rakendanud aruandes tehtud soovitusi.

9.28.

| 9.28. | Komisjon (laienemise peadirektoraat) on mestimise edendaja ja koordinaatorina kehtestanud suunised mestipartneritele, sh mestimise käsiraamat. Peadirektoraadi temaatilised üksused kuuluvad sisekonsultatsiooni struktuuri ja osalevad programmitöös. Mestipartneritel, st abisaavatel asutustel ja liikmesriikidel, lasub ainuvastutus rakendamise eest. |
| --- | --- |

Komisjon (laienemise peadirektoraat) on mestimise edendaja ja koordinaatorina kehtestanud suunised mestipartneritele, sh mestimise käsiraamat. Peadirektoraadi temaatilised üksused kuuluvad sisekonsultatsiooni struktuuri ja osalevad programmitöös. Mestipartneritel, st abisaavatel asutustel ja liikmesriikidel, lasub ainuvastutus rakendamise eest.

Kontrollikoja tähelepanekud

| 9.29. | Komisjon on võtnud parandusmeetmeid mitme kontrollikoja eriaruandes nr 6/2003 toodud tähelepaneku osas. Ta vaatas läbi 2004. ja 2005. aasta mestimise käsiraamatu ja rakendas parandusmeetmeid, nt mestipartneritele projektide ettevalmistuskulude hüvitamine ainult siis, kui tähtaegadest on kinni peetud; mestiprojekti välisnõustajatele töötasu maksmine sama asutuse kaudu, kust kaetakse projektikulud; tingimuste kehtestamine volitatud asutuste (st asutused, kes asendavad riiklikke haldusorganeid) kasutamiseks, et vältida ebaausat konkurentsi ja säilitada mestimise avalik-õiguslik iseloom; Twinning Light’i mestimisvahendi kasutamise edendamine vähem keerulistes projektides. 2005. aastast alates on käsiraamat hõlmanud lisaks Phare programmile ka CARDSi, MEDA ja TACISe programme. |
| --- | --- |

9.29.

Komisjon on võtnud parandusmeetmeid mitme kontrollikoja eriaruandes nr 6/2003 toodud tähelepaneku osas. Ta vaatas läbi 2004. ja 2005. aasta mestimise käsiraamatu ja rakendas parandusmeetmeid, nt mestipartneritele projektide ettevalmistuskulude hüvitamine ainult siis, kui tähtaegadest on kinni peetud; mestiprojekti välisnõustajatele töötasu maksmine sama asutuse kaudu, kust kaetakse projektikulud; tingimuste kehtestamine volitatud asutuste (st asutused, kes asendavad riiklikke haldusorganeid) kasutamiseks, et vältida ebaausat konkurentsi ja säilitada mestimise avalik-õiguslik iseloom; Twinning Light’i mestimisvahendi kasutamise edendamine vähem keerulistes projektides. 2005. aastast alates on käsiraamat hõlmanud lisaks Phare programmile ka CARDSi, MEDA ja TACISe programme.

| 9.29. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust komisjoni pühendumusele säilitada ja arendada mestimist kui tõhusat, usaldusväärset ja mõistlikku institutsioonide väljaarendamise vahendit. Selline jätkuv kohandamine on eriti oluline, sest mestimine on nüüd kasutatav Euroopa naabruspoliitika raames. |
| --- | --- |

9.29.

Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust komisjoni pühendumusele säilitada ja arendada mestimist kui tõhusat, usaldusväärset ja mõistlikku institutsioonide väljaarendamise vahendit. Selline jätkuv kohandamine on eriti oluline, sest mestimine on nüüd kasutatav Euroopa naabruspoliitika raames.

| 9.30. | Mis tahes mestiprojekti edu oluliseks eelduseks on abisaajariigi pühendumus nii projekti rakendamisele kui ka globaalsel poliitilisel tasandil. See on mestimise käsiraamatus ära märgitud. Kuid isegi 2006. aastal jäid mõne projekti tulemused rakendamata, kuna projekti eduka rakendamise eeltingimused ei olnud täielikult täidetud või ei pühendunud abisaaja riigi valitsus projekti tulemuste rakendamisele. |
| --- | --- |

9.30.

Mis tahes mestiprojekti edu oluliseks eelduseks on abisaajariigi pühendumus nii projekti rakendamisele kui ka globaalsel poliitilisel tasandil. See on mestimise käsiraamatus ära märgitud. Kuid isegi 2006. aastal jäid mõne projekti tulemused rakendamata, kuna projekti eduka rakendamise eeltingimused ei olnud täielikult täidetud või ei pühendunud abisaaja riigi valitsus projekti tulemuste rakendamisele.

| 9.30. | Iga mestimisprojekti edu sõltub aktiivsest koostööst ja kõigi sidusrühmade, sealhulgas valitud liikmesriikide valitsuste täielikust pühendumusest. |
| --- | --- |

9.30.

Iga mestimisprojekti edu sõltub aktiivsest koostööst ja kõigi sidusrühmade, sealhulgas valitud liikmesriikide valitsuste täielikust pühendumusest.

| 9.31. | Projektikavandamine on võrreldes esimeste mestiprojektidega oluliselt paranenud. Hilisemate projektide ulatus on kontsentreeritum ning eesmärgid on täpsemad ja paremini mõõdetavad. Üks abistav tegur on liikmesriikide suurenenud kogemused ELi projektide rakendamisel. Siiski on projekti esialgne kavandamine, st projektikirjelduse koostamine, raske nendele abisaajatele, kellel puudub eelnev kogemus mesti- või tehnilise abi projektide vallas. Selle tulemuseks on endiselt keerulised projektid, mille eesmärgid on mestimise algusfaasi jaoks liiga ambitsioonikad. Investeerimiselementidega mestiprojektide osas lükkasid hankemenetlused tihti mestimise rakendamise edasi, mis tingis projekti olulise ümberkavandamise või projekti mõne osa ülekandmise järelprojektidesse. |
| --- | --- |

9.31.

Projektikavandamine on võrreldes esimeste mestiprojektidega oluliselt paranenud. Hilisemate projektide ulatus on kontsentreeritum ning eesmärgid on täpsemad ja paremini mõõdetavad. Üks abistav tegur on liikmesriikide suurenenud kogemused ELi projektide rakendamisel. Siiski on projekti esialgne kavandamine, st projektikirjelduse koostamine, raske nendele abisaajatele, kellel puudub eelnev kogemus mesti- või tehnilise abi projektide vallas. Selle tulemuseks on endiselt keerulised projektid, mille eesmärgid on mestimise algusfaasi jaoks liiga ambitsioonikad. Investeerimiselementidega mestiprojektide osas lükkasid hankemenetlused tihti mestimise rakendamise edasi, mis tingis projekti olulise ümberkavandamise või projekti mõne osa ülekandmise järelprojektidesse.

| 9.31. | Mestimisprojektid saavad alguse komisjoni ja abisaajariikide dialoogist. Komisjon on käivitanud mitmeid algatusi võimalike abisaaja-riikide valitsuste toetamiseks mestimise sihtprojektide kavandamisel: |
| --- | --- |

9.31.

Mestimisprojektid saavad alguse komisjoni ja abisaajariikide dialoogist. Komisjon on käivitanud mitmeid algatusi võimalike abisaaja-riikide valitsuste toetamiseks mestimise sihtprojektide kavandamisel:

| — | 2004. aasta CD-ROM sisaldas kõiki mestimisabi taotlusi (projekti kirjeldusi) ning seda ajakohastati 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

2004. aasta CD-ROM sisaldas kõiki mestimisabi taotlusi (projekti kirjeldusi) ning seda ajakohastati 2006. aastal;

| — | 2005. aasta ühtses mestimisjuhises töötati välja uus mestimisprojekti taotluse (projektikirjelduse) vorm; |
| --- | --- |

—

2005. aasta ühtses mestimisjuhises töötati välja uus mestimisprojekti taotluse (projektikirjelduse) vorm;

| — | väljaõpet on parandatud, sh näiteks kord kahe aasta järel toimuvad mestimiskoordinaatorite õppeüritused ja kohapealsed koolitused. |
| --- | --- |

—

väljaõpet on parandatud, sh näiteks kord kahe aasta järel toimuvad mestimiskoordinaatorite õppeüritused ja kohapealsed koolitused.

| 9.32. | Mestiprojekti välisnõustajad koostavad kvartaliaruandeid, mida komisjon nüüd hoolikalt kontrollib. Nende projektide osas, mis kontrollikoda läbi vaatas, olid delegatsioonid vastavaid aruandeid korrapäraselt analüüsinud ja kommenteerinud ning vajaduse korral teinud ettepanekuid parandusmeetmeteks. |
| --- | --- |

9.32.

Mestiprojekti välisnõustajad koostavad kvartaliaruandeid, mida komisjon nüüd hoolikalt kontrollib. Nende projektide osas, mis kontrollikoda läbi vaatas, olid delegatsioonid vastavaid aruandeid korrapäraselt analüüsinud ja kommenteerinud ning vajaduse korral teinud ettepanekuid parandusmeetmeteks.

9.33.

| 9.33. | Komisjon ei ole menetlusi piisavalt lihtsustanud. Mestimislepingud sisaldavad endiselt liiga üksikasjalikke eelarveid tegevuste tasandil ja kõigi projektis osalevate ekspertide CVsid. Seetõttu on tegevuste kohandamiseks (nt töötoa päevade või tõlgitavate dokumentide arvu muutmine), mis on pärast algfaasi projektijuhtimise loomulik osa, jätkuvalt vajalik lepingu formaalne muutmine, mis raskendab alusetult projektijuhtimist. |
| --- | --- |

Komisjon ei ole menetlusi piisavalt lihtsustanud. Mestimislepingud sisaldavad endiselt liiga üksikasjalikke eelarveid tegevuste tasandil ja kõigi projektis osalevate ekspertide CVsid. Seetõttu on tegevuste kohandamiseks (nt töötoa päevade või tõlgitavate dokumentide arvu muutmine), mis on pärast algfaasi projektijuhtimise loomulik osa, jätkuvalt vajalik lepingu formaalne muutmine, mis raskendab alusetult projektijuhtimist.

| 9.33. | 2007. aastal on komisjon mestimiseeskirju, sealhulgas neid, mis reguleerivad eelarve muutmist veelgi täiustanud, et suurendada selgust ja lihtsust mestimisprojektide juhtimises. Mestimisjuhis näeb heakskiidetud mestimislepingute muutmiseks ette paindlikku struktuuri. Nagu igas lepingulises suhtes, peab muudatustest ette teatama. See on loogiline nõue, sest need muudatused hõlmavad sageli peale kohustuslike tulemuste muutmise ka ühenduse vahendite kasutamise viisi muutmist. |
| --- | --- |

9.33.

2007. aastal on komisjon mestimiseeskirju, sealhulgas neid, mis reguleerivad eelarve muutmist veelgi täiustanud, et suurendada selgust ja lihtsust mestimisprojektide juhtimises. Mestimisjuhis näeb heakskiidetud mestimislepingute muutmiseks ette paindlikku struktuuri. Nagu igas lepingulises suhtes, peab muudatustest ette teatama. See on loogiline nõue, sest need muudatused hõlmavad sageli peale kohustuslike tulemuste muutmise ka ühenduse vahendite kasutamise viisi muutmist.

| 9.34. | Komisjon ei võtnud kuulda kontrollikoja soovitust kasutada mestimist valikulisemalt. Valik mestimise ja tehnilise abi vahel ei tugine endiselt süvaanalüüsile. |
| --- | --- |

9.34.

Komisjon ei võtnud kuulda kontrollikoja soovitust kasutada mestimist valikulisemalt. Valik mestimise ja tehnilise abi vahel ei tugine endiselt süvaanalüüsile.

| 9.34. | Mestimisprojektide kindlaksmääramine ja koostamine on komisjoni ja abisaajariigi vahelise menetluse ja dialoogi tulemus ja see toimub PHARE või CARDS korralduskomitee järelevalve all ja heakskiidul. |
| --- | --- |

9.34.

Mestimisprojektide kindlaksmääramine ja koostamine on komisjoni ja abisaajariigi vahelise menetluse ja dialoogi tulemus ja see toimub PHARE või CARDS korralduskomitee järelevalve all ja heakskiidul.

| 9.35. | Kõik 2006. aastal läbivaadatud projektid sisaldasid meetmeid projektide tulemuslikkuse jätkusuutlikkuse tagamiseks. Näiteks võib tuua koolitajate väljaõppe ja tulemuste kasutamise järelprojektides. |
| --- | --- |

9.35.

Kõik 2006. aastal läbivaadatud projektid sisaldasid meetmeid projektide tulemuslikkuse jätkusuutlikkuse tagamiseks. Näiteks võib tuua koolitajate väljaõppe ja tulemuste kasutamise järelprojektides.

9.36.

| 9.36. | Üldiselt hõlmavad mestiprojektid kõikides abisaajariikides sarnaseid sekkumisvaldkondi. Komisjonil puudub siiski süstemaatiline lähenemisviis hea tava, sh projektide ja nende tulemuste avatud andmebaasi levitamiseks ja endiselt ei ole loodud mestiprojektide välisnõustajate võrgustikku, mis on väga oluline teadmiste ja kogemuste vahetamiseks. Samuti puudub süstemaatiline lähenemisviis projektide tulemuste järelhindamise osas. Puudub menetlus saavutatud tulemuste hindamiseks projekti lõppedes. Programmi tasandil viiakse läbi ainult temaatilised hindamised. Nende käigus aga ei hinnata üksikuid projekte, vaid kogu vahendit. |
| --- | --- |

Üldiselt hõlmavad mestiprojektid kõikides abisaajariikides sarnaseid sekkumisvaldkondi. Komisjonil puudub siiski süstemaatiline lähenemisviis hea tava, sh projektide ja nende tulemuste avatud andmebaasi levitamiseks ja endiselt ei ole loodud mestiprojektide välisnõustajate võrgustikku, mis on väga oluline teadmiste ja kogemuste vahetamiseks. Samuti puudub süstemaatiline lähenemisviis projektide tulemuste järelhindamise osas. Puudub menetlus saavutatud tulemuste hindamiseks projekti lõppedes. Programmi tasandil viiakse läbi ainult temaatilised hindamised. Nende käigus aga ei hinnata üksikuid projekte, vaid kogu vahendit.

| 9.36. | Komisjon on teinud arvestatavaid jõupingutusi parimate mestimistavade levitamiseks perioodiliselt ilmuvate mestimisuudiste, uue mestimisbrošüüri ja DVD avaldamise kaudu. |
| --- | --- |

9.36.

Komisjon on teinud arvestatavaid jõupingutusi parimate mestimistavade levitamiseks perioodiliselt ilmuvate mestimisuudiste, uue mestimisbrošüüri ja DVD avaldamise kaudu.

Järelmeetmena kontrollikoja eriraporti tähelepanekutele kutsuti 2003. aastal abisaajariike üles koostööle, et luua mestimisprojektide välisnõustajate võrgustik, kuid positiivse tagasiside puudumisel on selle loomine osutunud võimatuks.

Peale temaatiliste hinnangute annab komisjon pistelisi hinnanguid üksikutele projektidele.

Soovitused

| 9.37. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

9.37.

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 9.37. | Komisjon tervitab kontrollikoja soovitusi ja püüab neid mestimise edasisel arendamisel asjakohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

9.37.

Komisjon tervitab kontrollikoja soovitusi ja püüab neid mestimise edasisel arendamisel asjakohaselt arvesse võtta.

| a) | kaaluda rangemate nõuete kehtestamist abisaajariikide valitsustele projektide tulemuste rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

kaaluda rangemate nõuete kehtestamist abisaajariikide valitsustele projektide tulemuste rakendamisel;

| a) | Komisjon jätkab kontrollimist, kas abisaaja-riikide valitsused tagavad mestimisprojektide tulemuste jätkusuutlikkuse. Kui see tingimus ei ole täidetud, võib komisjon projekti rakendamise katkestada. |
| --- | --- |

a)

Komisjon jätkab kontrollimist, kas abisaaja-riikide valitsused tagavad mestimisprojektide tulemuste jätkusuutlikkuse. Kui see tingimus ei ole täidetud, võib komisjon projekti rakendamise katkestada.

| b) | otsida tõhusamaid viise abisaajate abistamiseks esimese projekti kavandamisel, sh hangete planeerimine; |
| --- | --- |

b)

otsida tõhusamaid viise abisaajate abistamiseks esimese projekti kavandamisel, sh hangete planeerimine;

| b) | Komisjon on juba käivitanud mitu algatust võimalike abisaajate toetamiseks ning võtab arvesse vajadust parema kooskõlastamise järele, et tagada riigihangete õigeaegsus. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on juba käivitanud mitu algatust võimalike abisaajate toetamiseks ning võtab arvesse vajadust parema kooskõlastamise järele, et tagada riigihangete õigeaegsus.

| c) | kaaluda mestimislepingute vähemdetailseks muutmist, et tagada paindlikum projektijuhtimine; |
| --- | --- |

c)

kaaluda mestimislepingute vähemdetailseks muutmist, et tagada paindlikum projektijuhtimine;

| c) | Komisjon on pühendunud eelarve muutmist reguleerivate eeskirjade täiustamisele, et suurendada selgust ja lihtsust mestimisprojektide juhtimises. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on pühendunud eelarve muutmist reguleerivate eeskirjade täiustamisele, et suurendada selgust ja lihtsust mestimisprojektide juhtimises.

| d) | tagada, et valikud mestimise ja tehnilise abi vahel oleksid hästi põhjendatud, ja parandada abisaajate teadlikkust nende kahe vahendi erinevusest; |
| --- | --- |

d)

tagada, et valikud mestimise ja tehnilise abi vahel oleksid hästi põhjendatud, ja parandada abisaajate teadlikkust nende kahe vahendi erinevusest;

| d) | Komisjon jätkab tähelepanu juhtimist mestimise eripäradele ja tagab erilise tähelepanu juhtimisele mestimise ja tehnilise abi vahel valiku tegemisele. |
| --- | --- |

d)

Komisjon jätkab tähelepanu juhtimist mestimise eripäradele ja tagab erilise tähelepanu juhtimisele mestimise ja tehnilise abi vahel valiku tegemisele.

| e) | luua i) süstemaatiline lähenemisviis projektide tulemuste järelhindamiseks või järelevalveks ja tulemuste rakendamise kontrollimiseks, ii) mestiprojektide välisnõustajate võrgustik ja iii) projektide tulemuste andmebaas hea tava levitamiseks. |
| --- | --- |

e)

luua i) süstemaatiline lähenemisviis projektide tulemuste järelhindamiseks või järelevalveks ja tulemuste rakendamise kontrollimiseks, ii) mestiprojektide välisnõustajate võrgustik ja iii) projektide tulemuste andmebaas hea tava levitamiseks.

| e) | i) | Komisjon jätkab regulaarseid mõju hindamisi, mida levitatakse riiklike kontaktisikute iga-aastasel kohtumisel. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Komisjon jätkab regulaarseid mõju hindamisi, mida levitatakse riiklike kontaktisikute iga-aastasel kohtumisel.

| ii) | Komisjon avaldab kahetsust, et muude mestimise sidusrühmade koostöö puudumisel ei ole soovitatud võrgustikku senini olnud võimalik luua. |
| --- | --- |

ii)

Komisjon avaldab kahetsust, et muude mestimise sidusrühmade koostöö puudumisel ei ole soovitatud võrgustikku senini olnud võimalik luua.

| iii) | Andmebaasi loomine tõstatab mitmeid küsimusi seoses mestimise erialateadmiste pakkujate vahelise jätkuva koostöö ja andmekaitsega. |
| --- | --- |

iii)

Andmebaasi loomine tõstatab mitmeid küsimusi seoses mestimise erialateadmiste pakkujate vahelise jätkuva koostöö ja andmekaitsega.

---

(1)  Kaheksa liikmesriiki, mis liitusid 2004. aastal (Eesti, Läti, Leedu, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariik ja Ungari), kaks liikmesriiki, mis liitusid 1. jaanuaril 2007 (Bulgaaria ja Rumeenia) ja kandidaatriik Horvaatia.

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89 Poola, Ungari ja ümberkorralduste kohta Ida-Euroopas (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1).

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999 ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse ühinemiseelsete meetmete toetamise eriprogrammi kohta põllumajanduse ja maaelu arendamisel (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87).

(6)  EDISe puhul anti teatud rakendusasutustele volitused Phare ja ISPA programmide rakendamiseks ilma komisjonipoolse pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrollita.

(7)  ISPA programmi kolmandale abisaajariigile (Horvaatia) tehtud maksed jäid alla 1 % ISPA 2006. aasta kogumaksetest.

(8)  Phare, ISPA ja SAPARDi lepingute sõlmimise käsiraamat.

(9)  2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.10.

(10)  A jao artikli 5 lõige 4.

(11)  Vt mitmeaastase rahastamislepingu A jao artikli 12 lõiked 2 ja 4.

(12)  Piisav kohustuste lahusus, tehingute nõuetekohane kinnitamine, vajalikud dokumendid ja andmed, kohapealsed kontrollid (füüsiline kontroll), sõltumatud kontrollid.

(13)  ELT C 167, 17.7.2003.

(14)  Euroopa Parlamendi 2002. aasta eelarve kinnitamise aruanne (A5–0200/2004), nõukogu koosolek 2569 (6970/04).

LISA 9.1 a)

Kontrollikoja kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll — Ühinemiseelne strateegia — Phare ja Türgi programmid

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrge parandusmeetmete määr, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest.
  (2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.13) | Delegatsioonid aitavad jätkuvalt parandada siseriiklike asutuste töö kvaliteeti. | Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda kõrge parandusmeetmete määra, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest. | Komisjon teeb jõupingutusi riikide valitsuste toetamiseks asjakohaste struktuuride ja menetluste ülesehitamisel ja kasutuselevõtmisel, et suurendada nende haldus- ja kontrollivõimet. |
| Menetlus, millega tuletatakse siseriiklikele asutustele meelde lõplike deklaratsioonide esitamist, on ebapiisav ja puuduvad kontroll-lehed läbivaatuseks.
  (2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.14) | On koostatud kontrollilehed. Deklaratsioonide esitamise perioodi on pikendatud. | Kõiki lõplikke deklaratsioone ei esitata endiselt õigeaegselt. | Komisjon edastab regulaarselt kirjalikke meeldetuletusi, et lõplikud deklaratsioonid on vaja esitada õigeaegselt. See küsimus on üles tõstetud ka ühistes järelevalvekomiteedes. Nende jõupingutuste tulemusena on enamik hilinenud lõplikest deklaratsioonidest kätte saadud ja töödeldud. |
| EDISe volitusega rakendusasutused ei olnud alati tegelikud tellijad.
  (2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.15) | Siseriiklike (omandiõigust jms reguleerivate) õigusnormide tõttu ei saa rakendusasutused mõnikord olla ametlikud tellijad. | Tähelepanek ei ole enam asjakohane. | |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Kõrge parandusmeetmete määr, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest.

(2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.13)

Delegatsioonid aitavad jätkuvalt parandada siseriiklike asutuste töö kvaliteeti.

Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda kõrge parandusmeetmete määra, mis tulenes delegatsioonide eelkontrollidest.

Komisjon teeb jõupingutusi riikide valitsuste toetamiseks asjakohaste struktuuride ja menetluste ülesehitamisel ja kasutuselevõtmisel, et suurendada nende haldus- ja kontrollivõimet.

Menetlus, millega tuletatakse siseriiklikele asutustele meelde lõplike deklaratsioonide esitamist, on ebapiisav ja puuduvad kontroll-lehed läbivaatuseks.

(2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.14)

On koostatud kontrollilehed. Deklaratsioonide esitamise perioodi on pikendatud.

Kõiki lõplikke deklaratsioone ei esitata endiselt õigeaegselt.

Komisjon edastab regulaarselt kirjalikke meeldetuletusi, et lõplikud deklaratsioonid on vaja esitada õigeaegselt. See küsimus on üles tõstetud ka ühistes järelevalvekomiteedes. Nende jõupingutuste tulemusena on enamik hilinenud lõplikest deklaratsioonidest kätte saadud ja töödeldud.

EDISe volitusega rakendusasutused ei olnud alati tegelikud tellijad.

(2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.15)

Siseriiklike (omandiõigust jms reguleerivate) õigusnormide tõttu ei saa rakendusasutused mõnikord olla ametlikud tellijad.

Tähelepanek ei ole enam asjakohane.

LISA 9.1 b)

Kontrollikoja kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll — Ühinemiseelne strateegia — Sapardi programm

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Muudatused Sapardi asutuse maksemenetlustes ilma komisjoni eelneva heakskiiduta.
  (2005. eelarveaastaaasta aruanne, punkt 9.10) | Komisjon tuletas asjakohastele siseriiklike asutustele meelde, et neil on kohustus esitada mistahes menetlustesse tehtavate muudatuste ettepanekud enne rakendamist komisjonile. | Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda, et muudatusi Sapardi asutuse maksemenetlustes oli tehtud ilma komisjoni eelneva heakskiiduta. | Komisjon on avaldanud Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutustele oma muret ning on meenutanud neile nende kohustust teavitada komisjoni kuni nende ühinemiskuupäevani kõigist kavandatavatest menetluste muudatustest enne nende rakendamist. |
| Avalikke pakkumiste ebapiisav alusdokumentatsioon ei taganud pakkumiste õigeaegset saabumist ja nõuetekohast läbivaatamist.
  (2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.17 a). | Komisjon võttis tähelepaneku alusel parandusmeetme raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluse läbi. | Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda puudusi hankemenetluste rakendamises. | Komisjon võtab selle suhtes järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ning vajadusel tehakse ettepanekuid finantskorrektsioonideks. |
| Ebapiisavas süsteemid (nt hindade andmebaas) abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks.
  (2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.17 c). | Komisjon tuletas asjakohastele siseriiklikele asutustele meelde, et nad rakendaksid andmebaasi. | Kontrollikoda tuvastas andmebaasi osas jätkuvalt puudusi. | Vaatamata sellele, et see ei ole õigusaktidest tulenev nõue, võib hindade andmebaas anda suurema kindluse usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Muudatused Sapardi asutuse maksemenetlustes ilma komisjoni eelneva heakskiiduta.

(2005. eelarveaastaaasta aruanne, punkt 9.10)

Komisjon tuletas asjakohastele siseriiklike asutustele meelde, et neil on kohustus esitada mistahes menetlustesse tehtavate muudatuste ettepanekud enne rakendamist komisjonile.

Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda, et muudatusi Sapardi asutuse maksemenetlustes oli tehtud ilma komisjoni eelneva heakskiiduta.

Komisjon on avaldanud Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutustele oma muret ning on meenutanud neile nende kohustust teavitada komisjoni kuni nende ühinemiskuupäevani kõigist kavandatavatest menetluste muudatustest enne nende rakendamist.

Avalikke pakkumiste ebapiisav alusdokumentatsioon ei taganud pakkumiste õigeaegset saabumist ja nõuetekohast läbivaatamist.

(2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.17 a).

Komisjon võttis tähelepaneku alusel parandusmeetme raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluse läbi.

Ka 2006. aastal tuvastas kontrollikoda puudusi hankemenetluste rakendamises.

Komisjon võtab selle suhtes järelmeetmeid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ning vajadusel tehakse ettepanekuid finantskorrektsioonideks.

Ebapiisavas süsteemid (nt hindade andmebaas) abikõlblikke summasid mõjutavate hindade mõistlikkuse kontrollimiseks.

(2005. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.17 c).

Komisjon tuletas asjakohastele siseriiklikele asutustele meelde, et nad rakendaksid andmebaasi.

Kontrollikoda tuvastas andmebaasi osas jätkuvalt puudusi.

Vaatamata sellele, et see ei ole õigusaktidest tulenev nõue, võib hindade andmebaas anda suurema kindluse usaldusväärse finantsjuhtimise suhtes erahangete puhul.

LISA 9.2 a)

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide – Ühinemiseelne strateegia – Phare ja Türgi programmid

| Süsteem | Peamised kontrollimenetlused | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Menetlused ja juhendid | Eelkontroll | Sisekontroll | Järelkontroll | Juhtkonnapoolne aruandlus |
| Laienemise peadirektoraat, kesktalitused | | | | | | |
| Komisjoni delegatsioonid | | | | E/K | | |
| DIS rakendusasutused | | | | E/K | | |
| EDISe volitusega rakendusasutused | | | | E/K | | |

Süsteem

Peamised kontrollimenetlused

Üldhinnang

Menetlused ja juhendid

Eelkontroll

Sisekontroll

Järelkontroll

Juhtkonnapoolne aruandlus

Laienemise peadirektoraat, kesktalitused

Komisjoni delegatsioonid

E/K

DIS rakendusasutused

E/K

EDISe volitusega rakendusasutused

E/K

Legend:

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

LISA 9.2 b)

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide – Ühinemiseelne strateegia – Sapardi programm

| Süsteem | Peamised kontrollimenetlused | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Kohustuste lahusus | Sisekontroll | Kontrolljälg | Juhtkonna kontrollid | Halduslikud ja tehnilised eelkontrollid/hindamised | Kohapealsed kontrollid |
| Põllumajanduse peadirektoraat | E/K | E/K | | | E/K | | |
| Läti juhtimis- ja kontrolliasutus | | | | | | | |
| Rumeenia juhtimis- ja kontrolliasutus | | | | | | | |

Süsteem

Peamised kontrollimenetlused

Üldhinnang

Kohustuste lahusus

Sisekontroll

Kontrolljälg

Juhtkonna kontrollid

Halduslikud ja tehnilised eelkontrollid/hindamised

Kohapealsed kontrollid

Põllumajanduse peadirektoraat

E/K

E/K

E/K

Läti juhtimis- ja kontrolliasutus

Rumeenia juhtimis- ja kontrolliasutus

Legend:

| | Rahuldav |
| --- | --- |
| | Osaliselt rahuldav |
| | Mitterahuldav |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Rahuldav

Osaliselt rahuldav

Mitterahuldav

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

10. PEATÜKK

Halduskulud

SISUKORD

| 10.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulud |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Järeldused seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlament |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Nõukogu |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Komisjon |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Euroopa Kohus |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Kontrollikoda |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Regioonide Komitee |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Järeldus konkreetsete riskivaldkondade auditi kohta |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–0.32 | Euroopa Liidu ametid |
| --- | --- |

10.27–0.32

| 10.33–0.34 | Euroopa koolid |
| --- | --- |

10.33–0.34

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 10.1. | Käesolev peatükk hõlmab: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

10.1.

Käesolev peatükk hõlmab:

| — | ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulusid (1); |
| --- | --- |

—

ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulusid (1);

| — | agentuuride ja teiste detsentraliseeritud asutuste halduskulusid; |
| --- | --- |

—

agentuuride ja teiste detsentraliseeritud asutuste halduskulusid;

| — | Euroopa koolide halduskulusid. |
| --- | --- |

—

Euroopa koolide halduskulusid.

ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD

| 10.2. | Institutsioonide halduskulude audit koosneb kahest osast. Esimene osa käsitleb erihinnangut kinnitava avalduse kontekstis. Teine osa sisaldab konkreetseid tähelepanekuid iga institutsiooni kohta vastavalt finantsmääruse artikli 143 punktile 4. Nimetatud tähelepanekud põhinevad eelmiste auditileidude osas määratletud riskide alusel valitud valdkondade audititel. |
| --- | --- |

10.2.

Institutsioonide halduskulude audit koosneb kahest osast. Esimene osa käsitleb erihinnangut kinnitava avalduse kontekstis. Teine osa sisaldab konkreetseid tähelepanekuid iga institutsiooni kohta vastavalt finantsmääruse artikli 143 punktile 4. Nimetatud tähelepanekud põhinevad eelmiste auditileidude osas määratletud riskide alusel valitud valdkondade audititel.

10.3.

| 10.3. | Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks. 2006. aastal olid ELi institutsioonide halduskulud 6 699 miljonit eurot, nagu näidatud tabelis 10.1. |
| --- | --- |

Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks. 2006. aastal olid ELi institutsioonide halduskulud 6 699 miljonit eurot, nagu näidatud tabelis 10.1.

Tabel 10.1 — Institutsioonide maksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Euroopa Parlament | 1 235 | 1 440 |
| Nõukogu | 533 | 585 |
| Komisjon | 3 952 | 4 150 |
| Euroopa Kohus | 211 | 238 |
| Kontrollikoda | 92 | 99 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 96 | 108 |
| Regioonide Komitee | 64 | 69 |
| Euroopa Ombudsman | 6 | 7 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 2 | 3 |
| Kokku | 6 191 | 6 699 |

(miljonites eurodes)

2005

2006

Euroopa Parlament

1 235

1 440

Nõukogu

533

585

Komisjon

3 952

4 150

Euroopa Kohus

211

238

Kontrollikoda

92

99

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

96

108

Regioonide Komitee

64

69

Euroopa Ombudsman

6

7

Euroopa Andmekaitseinspektor

2

3

Kokku

6 191

6 699

| 10.4. | Kontrollikoja eelmised auditid näitasid, et leitud vead ei olnud olulised. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit on esitatud tabelis 10.2. |
| --- | --- |

10.4.

Kontrollikoja eelmised auditid näitasid, et leitud vead ei olnud olulised. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit on esitatud tabelis 10.2.

Tabel 10.2 — Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit

| Tähelepanekud | Rakendatud meetmed | Kas edasised meetmed on vajalikud? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande, punkt 9.6 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.7:
  1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning regioonide komitee muutsid oma sise-eeskirju 2005. aasta detsembris, tagamaks kooskõlastatus personalieeskirjadega. | Parlament, komisjon ja nõukogu peavad muutma oma sise-eeskirju, selleks et tagada lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine kooskõlas personalieeskirjadega. | Euroopa Parlamendi vastused

  Nagu parlament on märkinud oma varasemates vastustes kontrollikoja märkustele, on tal lähetuste osas eriomased probleemid, mis tulenevad institutsiooni tegevuse olemusest ning selle jaotumisest kolme töökoha vahel. Kindlasummaliste maksete süsteemi kohaldamisel võetakse arvesse parlamendi juhatusele selles küsimuses antud juriidilist nõu ning selle eesmärk on mõistliku tasakaalu loomine reguleeriva raamistiku nõuete ja institutsiooni eriomase töökeskkonna vajaduste vahel. Lisaks aitavad nüüd kasutusele võetud lihtsustatud sätted vähendada eriliselt suure arvu lähetuste haldamisega kaasnevaid halduskulusid. Vt ka parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (2) (2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) punkti 12.

  Nõukogu vastused

  Nõukogu peasekretariaadi lähetusi käsitlevad sise-eeskirjad ei näe enam ette kindla 30 % maksmist. Enne nende eeskirjade jõustumist (eeldatavalt 2007. aasta oktoobris) tuleb nendega seoses veel pidada ametlikke konsultatsioone personali esindajatega.

  komisjoni vastused

  Juhend töölähetuste kohta (komisjoni vastu võetud sise-eeskirjad oma personali lähetuste kohta) on praegu läbivaatamisel, et kontrollikoja märkust asjakohaselt arvesse võtta. Uute eeskirjade vastuvõtmine on kavandatud 2008. aasta algusesse. |
| Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele |
| 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 9.17–9.20 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:
  Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendava pensioniskeemi kasutamine jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus. Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral. | Täiendavat pensioniskeemi mainitakse parlamendi poolt 28. septembril 2005 vastu võetud Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklis 27. Põhimäärus jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel päeval. Korda, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral, ei ole kehtestatud. | Kuni 2009. aasta Euroopa Parlamendi ametiaja esimese päevani ei ole põhimäärusel õiguslikku toimet, seega ei saa põhimäärus olla parlamendiliikmete pensionifondi (mis on mittetulundusühing) osamaksete õiguslikuks aluseks. Kehtestada tuleks selge kord, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral. | Euroopa Parlamendi vastused

  Nagu parlament viitas oma vastustes kontrollikoja märkustele 2005. aasta kohta, on tõsiasi, et parlamendiliikmete põhimääruses (artikkel 27) sedastatakse, et „pensionifond kehtib pärast käesoleva põhimääruse jõustumist edasi nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on kõnealuses fondis juba omandanud õigusi või ooteõigusi”, kaudseks tunnistuseks pensionifondi õigusliku aluse kohta, kaasa arvatud ajavahemiku jooksul enne põhimääruse jõustumist.


  Töörühm, mille ülesandeks on viia sisse meetmed parlamendiliikmete põhimääruse rakendamiseks, jätkab oma tööd muu hulgas eeskirjade koostamisel, mis reguleerivad parlamendi ja skeemi liikmete vastutust ja kohustusi puudujäägi korral.


  ELTs avaldatud pakkumiskutse tulemustest sõltumatu kindlustusmatemaatilise uurimuse läbiviimiseks pensionifondi kohta on teavitatud parlamendi juhatust. Uurimus, mis peaks algama lähemas tulevikus, võimaldab juhatusel seejärel kehtestada meetmed, mille ülesanne on tagada lisapensionide maksmine pärast põhimääruse jõustumist 2009. aastal ja koostada kokkulepe, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi. |
| Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine nõukogus |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.18 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:
  Nõukogus hüvitatakse enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A- ja B-kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole sellised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56. | Kuigi peasekretariaat on võtnud asjakohased meetmed, et järk-järgult kaotada enne 31. detsembrit 1997 A- ja B-kategooria ametnikele määratud järelejäänud lisapuhkusepäevad, jätkati maksete tegemist kasutamata lisapuhkuse hüvitamiseks 2006. aastal. | Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine tuleks lõpetada. | Nõukogu vastused

  Nõukogu peasekretariaat on teadlik kontrollikoja seisukohast seoses varasemast ajast kogunenud kasutamata hüvitava puhkuse eest maksmisega ning nõustub täielikult kontrollikoja märkustega, mis rõhutavad vajadust lõpetada praegune korrapärastamisprotsess nii kiiresti kui võimalik. Nagu kontrollikoda märkis, on sel eesmärgil antud kohustuslik korraldus likvideerida kõnealused puhkusepäevade varud 2009. aastaks. Lisaks on alates 1997. aastast võetud meetmeid tagamaks, et selline olukord tulevikus ei korduks.


  Nõukogu peasekretariaat on siiski arvamusel, et ametisse nimetava asutuse kohustus austada asjaomaste isikute õigusi ning õigustatud ootusi ja võrdset kohtlemist käsitlevaid Euroopa Liidu õiguse sätteid tähendab, et vaja on säilitada selline puhkusepäevade varu kasutamise süsteem, mille kohaselt kõnealused päevad kompenseeritakse lühikese üleminekuperioodi jooksul vaba ajaga või rahaliselt. Peasekretariaat analüüsib praegu, kuidas oleks võimalik nimetatud puhkusepäevade varu likvideerimist täiendavalt kiirendada, kaaludes sealhulgas võimalust lühendada aega, mil neid puhkusepäevi on võimalik kasutada. |
| Nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamine |
| 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.11:
  Nõukogu uuendas nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamise süsteemi otsusega 190/2003, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Hüvitissumma makstakse liikmesriigi suhtes kehtestatud kindlasummalise eraldise piires. Kontrollikoja hinnangul vähendab uus süsteem suurel määral nõukogu delegaatide kulude hüvitamisega seonduvat halduskoormat, kuid enne 2005. aasta juuli osamakset esitatud liikmesriikide aruannete kehtivust ei kontrollitud piisavalt. | 2006. aasta veebruari ja novembri aruannetes määratleti probleemid seoses ebaselgete abikõlblikkuse eeskirjade ja koosolekutel osalemise ebapiisava registreerimisega. Olukord ei olnud 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga oluliselt muutunud.
  Peasekretariaadil on kavas parandada koosolekutel osalemise registreerimise süsteemi. | Liikmesriikide aruannete õigsuse tagamiseks tuleb läbi viia täiendavaid kontrolle. | Nõukogu vastused

  Nõukogu liikmesriikide delegaatide uue reisikulude hüvitamise süsteemi kasutuselevõtust alates on nõukogu sekretariaat järk-järgult rakendanud liikmesriikide esitatud aruannete ranget kontrolli. Kui on ilmnenud kõrvalekaldeid või vigu, palutakse liikmesriikidel teha vajalikud parandused ning aruanded uuesti esitada.


  Praegu keskendub nõukogu peasekretariaadi töö selles vallas järgmistele küsimustele:







  — | otsuse läbivaatamine, eesmärgiga muuta selgemaks kulude hüvitamise tingimused; |

Tähelepanekud

Rakendatud meetmed

Kas edasised meetmed on vajalikud?

Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine

2004. eelarveaasta aastaaruande, punkt 9.6 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.7:

1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning regioonide komitee muutsid oma sise-eeskirju 2005. aasta detsembris, tagamaks kooskõlastatus personalieeskirjadega.

Parlament, komisjon ja nõukogu peavad muutma oma sise-eeskirju, selleks et tagada lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine kooskõlas personalieeskirjadega.

Euroopa Parlamendi vastused

Nagu parlament on märkinud oma varasemates vastustes kontrollikoja märkustele, on tal lähetuste osas eriomased probleemid, mis tulenevad institutsiooni tegevuse olemusest ning selle jaotumisest kolme töökoha vahel. Kindlasummaliste maksete süsteemi kohaldamisel võetakse arvesse parlamendi juhatusele selles küsimuses antud juriidilist nõu ning selle eesmärk on mõistliku tasakaalu loomine reguleeriva raamistiku nõuete ja institutsiooni eriomase töökeskkonna vajaduste vahel. Lisaks aitavad nüüd kasutusele võetud lihtsustatud sätted vähendada eriliselt suure arvu lähetuste haldamisega kaasnevaid halduskulusid. Vt ka parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (2) (2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) punkti 12.

Nõukogu vastused

Nõukogu peasekretariaadi lähetusi käsitlevad sise-eeskirjad ei näe enam ette kindla 30 % maksmist. Enne nende eeskirjade jõustumist (eeldatavalt 2007. aasta oktoobris) tuleb nendega seoses veel pidada ametlikke konsultatsioone personali esindajatega.

komisjoni vastused

Juhend töölähetuste kohta (komisjoni vastu võetud sise-eeskirjad oma personali lähetuste kohta) on praegu läbivaatamisel, et kontrollikoja märkust asjakohaselt arvesse võtta. Uute eeskirjade vastuvõtmine on kavandatud 2008. aasta algusesse.

Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 9.17–9.20 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:

Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendava pensioniskeemi kasutamine jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus. Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral.

Täiendavat pensioniskeemi mainitakse parlamendi poolt 28. septembril 2005 vastu võetud Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklis 27. Põhimäärus jõustub 2009. aastal algava Euroopa Parlamendi ametiaja esimesel päeval. Korda, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral, ei ole kehtestatud.

Kuni 2009. aasta Euroopa Parlamendi ametiaja esimese päevani ei ole põhimäärusel õiguslikku toimet, seega ei saa põhimäärus olla parlamendiliikmete pensionifondi (mis on mittetulundusühing) osamaksete õiguslikuks aluseks. Kehtestada tuleks selge kord, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral.

Euroopa Parlamendi vastused

Nagu parlament viitas oma vastustes kontrollikoja märkustele 2005. aasta kohta, on tõsiasi, et parlamendiliikmete põhimääruses (artikkel 27) sedastatakse, et „pensionifond kehtib pärast käesoleva põhimääruse jõustumist edasi nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on kõnealuses fondis juba omandanud õigusi või ooteõigusi”, kaudseks tunnistuseks pensionifondi õigusliku aluse kohta, kaasa arvatud ajavahemiku jooksul enne põhimääruse jõustumist.

Töörühm, mille ülesandeks on viia sisse meetmed parlamendiliikmete põhimääruse rakendamiseks, jätkab oma tööd muu hulgas eeskirjade koostamisel, mis reguleerivad parlamendi ja skeemi liikmete vastutust ja kohustusi puudujäägi korral.

ELTs avaldatud pakkumiskutse tulemustest sõltumatu kindlustusmatemaatilise uurimuse läbiviimiseks pensionifondi kohta on teavitatud parlamendi juhatust. Uurimus, mis peaks algama lähemas tulevikus, võimaldab juhatusel seejärel kehtestada meetmed, mille ülesanne on tagada lisapensionide maksmine pärast põhimääruse jõustumist 2009. aastal ja koostada kokkulepe, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi.

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine nõukogus

2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.18 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:

Nõukogus hüvitatakse enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A- ja B-kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole sellised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56.

Kuigi peasekretariaat on võtnud asjakohased meetmed, et järk-järgult kaotada enne 31. detsembrit 1997 A- ja B-kategooria ametnikele määratud järelejäänud lisapuhkusepäevad, jätkati maksete tegemist kasutamata lisapuhkuse hüvitamiseks 2006. aastal.

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine tuleks lõpetada.

Nõukogu vastused

Nõukogu peasekretariaat on teadlik kontrollikoja seisukohast seoses varasemast ajast kogunenud kasutamata hüvitava puhkuse eest maksmisega ning nõustub täielikult kontrollikoja märkustega, mis rõhutavad vajadust lõpetada praegune korrapärastamisprotsess nii kiiresti kui võimalik. Nagu kontrollikoda märkis, on sel eesmärgil antud kohustuslik korraldus likvideerida kõnealused puhkusepäevade varud 2009. aastaks. Lisaks on alates 1997. aastast võetud meetmeid tagamaks, et selline olukord tulevikus ei korduks.

Nõukogu peasekretariaat on siiski arvamusel, et ametisse nimetava asutuse kohustus austada asjaomaste isikute õigusi ning õigustatud ootusi ja võrdset kohtlemist käsitlevaid Euroopa Liidu õiguse sätteid tähendab, et vaja on säilitada selline puhkusepäevade varu kasutamise süsteem, mille kohaselt kõnealused päevad kompenseeritakse lühikese üleminekuperioodi jooksul vaba ajaga või rahaliselt. Peasekretariaat analüüsib praegu, kuidas oleks võimalik nimetatud puhkusepäevade varu likvideerimist täiendavalt kiirendada, kaaludes sealhulgas võimalust lühendada aega, mil neid puhkusepäevi on võimalik kasutada.

Nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamine

2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.11:

Nõukogu uuendas nõukogu liikmete delegaatide reisikulude hüvitamise süsteemi otsusega 190/2003, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Hüvitissumma makstakse liikmesriigi suhtes kehtestatud kindlasummalise eraldise piires. Kontrollikoja hinnangul vähendab uus süsteem suurel määral nõukogu delegaatide kulude hüvitamisega seonduvat halduskoormat, kuid enne 2005. aasta juuli osamakset esitatud liikmesriikide aruannete kehtivust ei kontrollitud piisavalt.

2006. aasta veebruari ja novembri aruannetes määratleti probleemid seoses ebaselgete abikõlblikkuse eeskirjade ja koosolekutel osalemise ebapiisava registreerimisega. Olukord ei olnud 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga oluliselt muutunud.

Peasekretariaadil on kavas parandada koosolekutel osalemise registreerimise süsteemi.

Liikmesriikide aruannete õigsuse tagamiseks tuleb läbi viia täiendavaid kontrolle.

Nõukogu vastused

Nõukogu liikmesriikide delegaatide uue reisikulude hüvitamise süsteemi kasutuselevõtust alates on nõukogu sekretariaat järk-järgult rakendanud liikmesriikide esitatud aruannete ranget kontrolli. Kui on ilmnenud kõrvalekaldeid või vigu, palutakse liikmesriikidel teha vajalikud parandused ning aruanded uuesti esitada.

Praegu keskendub nõukogu peasekretariaadi töö selles vallas järgmistele küsimustele:

—

otsuse läbivaatamine, eesmärgiga muuta selgemaks kulude hüvitamise tingimused;

| — | kohalolekunimekirjade asendamine elektrooniliste sissepääsukaartide süsteemiga. |
| --- | --- |

—

kohalolekunimekirjade asendamine elektrooniliste sissepääsukaartide süsteemiga.

Komisjoni järelkontroll seoses peretoetustega

2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.12:

Majapidamistoetust saavatelt töötajatelt, kellel ei ole ülalpeetavaid lapsi, ei nõuta teabe regulaarset uuendamist. Puudusid tõendid selle kohta, et 1 605 asjassepuutuvast Brüsselis töötavast komisjoni töötajast 676-l oleks kunagi palutud oma esialgset avaldust kinnitada või uuendada. Samuti ei kontrollitud piisavalt juhtumeid, kus oli võimalik ülalpeetava lapse toetuse maksmine riigi poolt, mis oleks sellisel juhul tulnud personalieeskirjade alusel makstavatest toetustest maha arvata.

Erinevat liiki toetuste järelkontroll põhineb ikka veel enamjaolt töötajate vabatahtlikul teabeedastamisel. Vaatamata sellele viis komisjon 2006. aastal läbi järelkontrolli 676 juhtumist 231 puhul ja plaanib ülejäänud juhtumite osas järelkontrolli läbi viia kahe aasta jooksul.

Komisjon peab võtma täiendavad meetmed peretoetuste regulaarseks kontrollimiseks.

komisjoni vastused

Komisjonil on kavas viia 2008. aasta alguseks ellu seni lahendamata juhtumitega seotud järelmeetmed. Üksikisikute rahaliste õiguste haldus- ja maksetalitus loob uut infosüsteemi IRIS, mis võimaldab muuta menetluse dokumenteerimise ja kontrolli menetlusest kinnipidamise üle täielikult elektrooniliseks. Järkjärguline üleminek uuele süsteemile algab 2007. aasta keskel ja lõpeb 2009. aasta lõpus.

Euroopa Kohtu siseauditi talitus

2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.21 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 10.13 ja 10.14:

Kontrollikoda märkis, et siseauditi talituse juhataja vastutab eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli eest. Sama olukorda täheldati ka 2005. eelarveaasta osas. Selline seotus finantstehingute täideviimisega ei ole vastavuses täieliku sõltumatusega, millega siseaudiitor peaks oma auditeerimiskohustusi täitma vastavalt finantsmääruse artiklis 86 sätestatud põhimõttele.

2005. aasta teisel poolel viis siseaudiitor läbi mõned eriauditid ja esitas vastavatele teenistustele soovitused. Kontrollikoja auditi toimumise ajal ei olnud siseaudiitori aruanded aga kättesaadavad.

2006. aastal oli siseauditi talituse juhataja jätkuvalt vastutav eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli eest. Siseauditi talitus väljastas kaks auditiaruannet ja andis mitmeid soovitusi, mille tulemusel saavutati märkimisväärne kokkuhoid.

Järelevalve- ja kontrollikord vajavad ümberkorraldamist, et tagada täielik sõltumatus siseauditi talitusest.

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

| 10.5. | Auditiga hinnati institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Kontrollikoda hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja uuris tervest halduskulude valdkonnast kogutud tehingute 61 juhuslikku valimit. |
| --- | --- |

10.5.

Auditiga hinnati institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Kontrollikoda hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja uuris tervest halduskulude valdkonnast kogutud tehingute 61 juhuslikku valimit.

Järeldused seoses kinnitava avaldusega

| 10.6. | Seoses punktides 10.9–10.12 nimetatud küsimustega olid kõik institutsioonid 2006. aastal vastavalt finantsmääruse nõuetele rakendanud järelevalve- ja kontrollisüsteemide raamistiku rahuldaval tasemel ja kontrollitud valimi põhjal ei tuvastatud olulisi vigu. Kontrollikoda juhib aga tähelepanu institutsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemides leitud puudustele, mis vajavad parandamist, nagu märgitakse punktis 10.25. |
| --- | --- |

10.6.

Seoses punktides 10.9–10.12 nimetatud küsimustega olid kõik institutsioonid 2006. aastal vastavalt finantsmääruse nõuetele rakendanud järelevalve- ja kontrollisüsteemide raamistiku rahuldaval tasemel ja kontrollitud valimi põhjal ei tuvastatud olulisi vigu. Kontrollikoda juhib aga tähelepanu institutsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemides leitud puudustele, mis vajavad parandamist, nagu märgitakse punktis 10.25.

Konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta

Auditi ulatus

| 10.7. | Punktis 10.2 viidatud konkreetsete riskivaldkondade audit hõlmas asjaomaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ja mitmeid valimeid järgmise kohta: |
| --- | --- |

10.7.

Punktis 10.2 viidatud konkreetsete riskivaldkondade audit hõlmas asjaomaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ja mitmeid valimeid järgmise kohta:

| i) | läbirääkimistega hankemenetlused (komisjoni Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus ning Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus, parlament, nõukogu, kohus, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee); |
| --- | --- |

i)

läbirääkimistega hankemenetlused (komisjoni Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus ning Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus, parlament, nõukogu, kohus, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee);

| ii) | institutsioonide liikmete (parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee) kulude ja hüvitiste maksmine; |
| --- | --- |

ii)

institutsioonide liikmete (parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee) kulude ja hüvitiste maksmine;

| iii) | peakorterite kontroll komisjoni delegatsioonide üle (komisjoni välissuhete peadirektoraat); |
| --- | --- |

iii)

peakorterite kontroll komisjoni delegatsioonide üle (komisjoni välissuhete peadirektoraat);

| iv) | sisekontrollistandardite miinimumnõuete rakendamise tagamiseks kasutatavad menetlused (nõukogu); |
| --- | --- |

iv)

sisekontrollistandardite miinimumnõuete rakendamise tagamiseks kasutatavad menetlused (nõukogu);

| v) | siseauditi funktsioon (kohus). |
| --- | --- |

v)

siseauditi funktsioon (kohus).

10.8.

| 10.8. | Leitud puudused esitatakse kokkuvõtlikult järgnevas tekstis ja nende kohta tehtud järeldused tuuakse ära punktis 10.25. Vigu ja puudusi ei ole võimalik terve halduskulude valdkonna kohta ekstrapoleerida, kuna iga institutsiooni konkreetsed auditivaldkonnad valiti teadaolevate riskide põhjal. |
| --- | --- |

Leitud puudused esitatakse kokkuvõtlikult järgnevas tekstis ja nende kohta tehtud järeldused tuuakse ära punktis 10.25. Vigu ja puudusi ei ole võimalik terve halduskulude valdkonna kohta ekstrapoleerida, kuna iga institutsiooni konkreetsed auditivaldkonnad valiti teadaolevate riskide põhjal.

Parlament

| 10.9. | Alates 1998. aastast on kontrollikoda mitmel juhul (3) juhtinud tähelepanu puudustele õiguslikus raamistikus, mille parlamendi presidendist ja 14 asepresidendist koosnev juhatus kehtestas Euroopa Parlamendi liikmete assistentide hüvitiste maksmiseks. 2006. aastal olid parlamendiliikmete assistentide hüvitise kulud kokku ligikaudu 132 miljonit eurot. |
| --- | --- |

10.9.

Alates 1998. aastast on kontrollikoda mitmel juhul (3) juhtinud tähelepanu puudustele õiguslikus raamistikus, mille parlamendi presidendist ja 14 asepresidendist koosnev juhatus kehtestas Euroopa Parlamendi liikmete assistentide hüvitiste maksmiseks. 2006. aastal olid parlamendiliikmete assistentide hüvitise kulud kokku ligikaudu 132 miljonit eurot.

10.10.

| 10.10. | 2004. aastal muudeti parlamendiliikmete poolt esitatavate tõendavate dokumentide eeskirju ja nendest tulenevad kohustused sätestati 2005. aasta juuli kvestorite teatises. Selles kontekstis nõuti parlamendiliikmetelt perioodi juuli 2004 — juuni 2005 jooksul hüvitise kasutamist tõendavate dokumentide esitamist 1. novembriks 2005. Nimetatud tähtaega pikendati seejärel mitu korda ja vastavalt kontrollikoja andmetele hõlmavad parlamendiliikmete esitatud tõendavad dokumendid, mida vastav haldusosakond käsitleb adekvaatsete põhjendustena, ainult 27,2 % (11,9 miljonit eurot) 2004. aasta (juuli–detsember) ja 22,5 % (27,1 miljonit eurot) 2005. aasta (terve aasta) asjaomastest kuludest. |
| --- | --- |

2004. aastal muudeti parlamendiliikmete poolt esitatavate tõendavate dokumentide eeskirju ja nendest tulenevad kohustused sätestati 2005. aasta juuli kvestorite teatises. Selles kontekstis nõuti parlamendiliikmetelt perioodi juuli 2004 — juuni 2005 jooksul hüvitise kasutamist tõendavate dokumentide esitamist 1. novembriks 2005. Nimetatud tähtaega pikendati seejärel mitu korda ja vastavalt kontrollikoja andmetele hõlmavad parlamendiliikmete esitatud tõendavad dokumendid, mida vastav haldusosakond käsitleb adekvaatsete põhjendustena, ainult 27,2 % (11,9 miljonit eurot) 2004. aasta (juuli–detsember) ja 22,5 % (27,1 miljonit eurot) 2005. aasta (terve aasta) asjaomastest kuludest.

| 10.11. | 23. märtsi 2007. aasta kvestorite teatises pikendati 2006. aasta tõendavate dokumentide esitamise tähtaega 30. aprillini 2007, mainimata, et dokumendid tuleb esitada ka 2004. ja 2005. aasta kohta. 1. mai 2007. aasta seisuga ei olnud juhatus võtnud meetmeid, et tagada adekvaatsete tõendavate dokumentide esitamise kohustuse täitmine. |
| --- | --- |

10.11.

23. märtsi 2007. aasta kvestorite teatises pikendati 2006. aasta tõendavate dokumentide esitamise tähtaega 30. aprillini 2007, mainimata, et dokumendid tuleb esitada ka 2004. ja 2005. aasta kohta. 1. mai 2007. aasta seisuga ei olnud juhatus võtnud meetmeid, et tagada adekvaatsete tõendavate dokumentide esitamise kohustuse täitmine.

| 10.10–10.11. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Esialgse teksti ebaselguse tõttu ja liidu 2004. aasta laienemise mõju tõttu tuli kvestoritel pärast põhjalikke poliitilisi ja tehnilisi konsultatsioone koostada ja vastu võtta rakendusmeetmed. Seejärel nõustus juhatus tähtaega pikendama ja tegi kvestoritele ülesandeks uurida võimalusi kulude maksmisega seoses esitada tulevate tehniliste dokumentide lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

10.10–10.11.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Esialgse teksti ebaselguse tõttu ja liidu 2004. aasta laienemise mõju tõttu tuli kvestoritel pärast põhjalikke poliitilisi ja tehnilisi konsultatsioone koostada ja vastu võtta rakendusmeetmed. Seejärel nõustus juhatus tähtaega pikendama ja tegi kvestoritele ülesandeks uurida võimalusi kulude maksmisega seoses esitada tulevate tehniliste dokumentide lihtsustamiseks.

Võttes arvesse suuresti erinevat olukorda liikmesriikides ja uute nõuetega vastavusse viimiseks vajatavat aega, ei peetud sobivaks kehtestada lõpptähtaega kohustuste suhtes, mis tulenesid läbivaatamisel olevast eeskirjast.

Lisaks võttis juhatus 25. septembril 2006 vastu uued „koodeksiks” kutsutavad eeskirjad (assistentide ja neid töölevõtnud parlamendiliikmete õigused ja kohustused), mis mõjutasid eeskirju parlamendiliikme assistendi hüvitiste kohta (uue parandatud versiooni võttis juhatus vastu 13. detsembril 2006).

Seda arvesse võttes teavitasid kvestorid kõiki parlamendiliikmeid, et dokumendid tuleb esitada enne 30. aprilli 2007. Esitati suur hulk dokumente ning need on nüüd kontrollimisel.

| 10.12. | Seetõttu märgib kontrollikoda, et juhatus ei ole taganud adekvaatsete tõendavate dokumentide esitamise eeskirjade tõhusat rakendamist. Kuna suuremat osa parlamendiliikmete assistentide hüvitiste summast ei olnud põhjendatud asjaomaste tõendavate dokumentidega parlamendiliikmete kulutuste kohta, järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses värvanud või kasutanud ühe või mitme assistendi teenuseid ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesandeid või teenuseid ka tegelikkuses täidetakse. Juhatus peaks võtma meetmed kulutuste põhjendatuse tõestamisel oluliste dokumentide saamiseks. Kui nimetatud dokumente ei esitata mõistliku aja jooksul, tuleks põhjendamata summade osas võtta asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine. |
| --- | --- |

10.12.

Seetõttu märgib kontrollikoda, et juhatus ei ole taganud adekvaatsete tõendavate dokumentide esitamise eeskirjade tõhusat rakendamist. Kuna suuremat osa parlamendiliikmete assistentide hüvitiste summast ei olnud põhjendatud asjaomaste tõendavate dokumentidega parlamendiliikmete kulutuste kohta, järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses värvanud või kasutanud ühe või mitme assistendi teenuseid ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesandeid või teenuseid ka tegelikkuses täidetakse. Juhatus peaks võtma meetmed kulutuste põhjendatuse tõestamisel oluliste dokumentide saamiseks. Kui nimetatud dokumente ei esitata mõistliku aja jooksul, tuleks põhjendamata summade osas võtta asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine.

| 10.12. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Tuleb meelde tuletada, et enne mis tahes makse tegemist parlamendiliikme assisteerimise hüvitisest tuleb esitada põhilised kohustuslikud dokumendid, nagu taotluse vormid ning lepingud parlamendiliikme ja assistendi/assistentide, teenuseosutaja või makseasutuse vahel. |
| --- | --- |

10.12.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Tuleb meelde tuletada, et enne mis tahes makse tegemist parlamendiliikme assisteerimise hüvitisest tuleb esitada põhilised kohustuslikud dokumendid, nagu taotluse vormid ning lepingud parlamendiliikme ja assistendi/assistentide, teenuseosutaja või makseasutuse vahel.

Kui assistent on värvatud töötaja, tuleb kolme kuu jooksul esitada samuti muud dokumendid, näiteks tõend sotsiaalkindlustuskatte kohta. Neid tingimusi täidavad kõik parlamendiliikmed.

Täiendavad dokumendid, mida nõutakse alates eeskirjade muutumisest aastal 2004 ja äsjasemalt 13. detsembril 2006, puudutavad peamiselt lepinguid teenuseosutajatega (umbes pooled assistentidest) ja on seotud kohustusega esitada arved või makseselgitused parlamendiliikmetele, kes peavad edastama koopia teenuseosutaja „deklaratsioon[ist], milles kinnitatakse, et kõik kohaldatavast siseriiklikust õigusest tulenevad sotsiaalkindlustus- ja maksukohustused on täidetud” parlamendi teenistustele. Kõigi nende dokumentide esitamine võttis ettenähtust kauem aega. Nagu eespool mainitud, esitati suur hulk dokumente ning need on nüüd kontrollimisel.

Kontrollimise järel saadetakse parlamendiliikmetele, kes ei täida kohustust esitada makseid puudutavad vajalikud tõendid, täpsustatud kiri, milles selgitatakse, mis veel puudu on. Kui parlamendiliige ei täida kohustust esitada puuduvad dokumendid, võib volitatud eelarvevahendite käsutaja maksed peatada ja peasekretär võib otsustada põhjendamatult makstud summad sisse nõuda. Sellised otsused võetakse vastu koostöös kvestoritega.

| 10.13. | Siseaudiitor viis lõpule parlamendi 2006. aasta hankemenetluste põhjaliku auditi. Auditis tuvastati mitmeid puudusi hankemenetluste sise- ja halduskontrollide toimimises, eriti seoses planeerimise, kohaldatavate määruste ja eeskirjade järgimise, juhtimisteabe usaldusväärsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimisega. Koostati 144st eraldi meetmest koosnev üksikasjalik tegevuskava ja peasekretär oli 2006. aastaks juba võtnud mõned konkreetsed meetmed, nagu nõuandeorgani (hangete foorum) asutamine ja lepingute keskregistri loomine. Kontrollikoda uuris parlamendi läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimit, mis kinnitas parlamendi siseaudiitori leide. |
| --- | --- |

10.13.

Siseaudiitor viis lõpule parlamendi 2006. aasta hankemenetluste põhjaliku auditi. Auditis tuvastati mitmeid puudusi hankemenetluste sise- ja halduskontrollide toimimises, eriti seoses planeerimise, kohaldatavate määruste ja eeskirjade järgimise, juhtimisteabe usaldusväärsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimisega. Koostati 144st eraldi meetmest koosnev üksikasjalik tegevuskava ja peasekretär oli 2006. aastaks juba võtnud mõned konkreetsed meetmed, nagu nõuandeorgani (hangete foorum) asutamine ja lepingute keskregistri loomine. Kontrollikoda uuris parlamendi läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimit, mis kinnitas parlamendi siseaudiitori leide.

| 10.13. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  On oluline märkida, et hankemenetluste audit, mille viis läbi siseaudiitor ja mis vormistati lõplikult 2006. aastal, korraldati 2003. aastal, mis oli uue finantsmääruse rakendamise esimene aasta. |
| --- | --- |

10.13.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

On oluline märkida, et hankemenetluste audit, mille viis läbi siseaudiitor ja mis vormistati lõplikult 2006. aastal, korraldati 2003. aastal, mis oli uue finantsmääruse rakendamise esimene aasta.

Meetmeid rakendati tegelikult 2003. ja sellele järgnevatel aastatel. Seetõttu tuleks seoses 2006. aastaga ja meetmetega, millele kontrollikoda tugines, juhtida tähelepanu, et uus nõuandeorgan — hangete foorum — asendab 2003. aastal eelarvevahendite käsutajate abistamiseks asutatud hangetega tegeleva teenistustevahelise rühma ja et 2006. aastal sisse viidud lepingute keskregister on eelnevatel aastatel toimunud arengute tulemus.

Nõukogu

| 10.14. | Nõukogu läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimi kontrollimisel leiti, et Euroopa Nõukogu kohtumistel kasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamise lepingut, mis sõlmiti maksimaalselt neljaks aastaks, pikendati veel üheks aastaks. Nõukogu haldusüksus põhjendas lepingu pikendamist (hinnangulise maksumusega 900 000 eurot) ebakorrektselt, viidates finantsmääruse rakenduseeskirjade (4) artikli 126 lõike 1 punktile e, mis puudutab lisateenuseid ja ehitustöid, mida esialgselt sõlmitud leping ei sisalda, kuid mis on osutunud vajalikuks. Kontrollikoja arvates oleks enne lepingu lõppemist tulnud korraldada avatud pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

10.14.

Nõukogu läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimi kontrollimisel leiti, et Euroopa Nõukogu kohtumistel kasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamise lepingut, mis sõlmiti maksimaalselt neljaks aastaks, pikendati veel üheks aastaks. Nõukogu haldusüksus põhjendas lepingu pikendamist (hinnangulise maksumusega 900 000 eurot) ebakorrektselt, viidates finantsmääruse rakenduseeskirjade (4) artikli 126 lõike 1 punktile e, mis puudutab lisateenuseid ja ehitustöid, mida esialgselt sõlmitud leping ei sisalda, kuid mis on osutunud vajalikuks. Kontrollikoja arvates oleks enne lepingu lõppemist tulnud korraldada avatud pakkumismenetlus.

| 10.14. | NÕUKOGU VASTUS
  Kõnealune leping hõlmab telekommunikatsiooni infrastruktuuri (telefoni- ja ISDN-ühendus) tagamist ajakirjanikele Euroopa Ülemkogu tippkohtumiste ajal (keskmiselt kolm korda aastas). Mitu kuud enne lepingu lõppemist tegi eelarvevahendite käsutaja osakond kindlaks, et selle nõude täitmiseks on vaja alustada hankemenetlust. Ent sel konkreetsel ajal tuli sekretariaadi kõigil administratiivosakondadel koondada jõupingutused projektidele, mis olid seotud uue hoone LEX kasutuselevõtmisega (1 300 inimest) 2007. aasta alguses. Seetõttu otsustati olemasolevat lepingut üheksa kuu võrra pikendada. |
| --- | --- |

10.14.

NÕUKOGU VASTUS

Kõnealune leping hõlmab telekommunikatsiooni infrastruktuuri (telefoni- ja ISDN-ühendus) tagamist ajakirjanikele Euroopa Ülemkogu tippkohtumiste ajal (keskmiselt kolm korda aastas). Mitu kuud enne lepingu lõppemist tegi eelarvevahendite käsutaja osakond kindlaks, et selle nõude täitmiseks on vaja alustada hankemenetlust. Ent sel konkreetsel ajal tuli sekretariaadi kõigil administratiivosakondadel koondada jõupingutused projektidele, mis olid seotud uue hoone LEX kasutuselevõtmisega (1 300 inimest) 2007. aasta alguses. Seetõttu otsustati olemasolevat lepingut üheksa kuu võrra pikendada.

Nõukogu peasekretariaat on teadlik kontrollikoja aruandes märgitud asjaolust, et peasekretariaat oleks pidanud uue hankemenetluse läbi viima enne lepingu lõppemist. Kuid erakorralisi asjaolusid arvesse võttes ei leidnud peasekretariaat muud võimalust, kui pikendada võimalikult lühikeseks ajaks olemasolevat lepingut.

Tuleb märkida, et nõukogu peasekretariaat alustas hiljuti hankemenetlust eespool nimetatud nõude täitmiseks,

Komisjon (5)

| 10.15. | Välissuhete peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandes märgiti, et 2006. aastal rakendati parandusi delegatsioonide järelevalves, eelkõige välissuhete peadirektoraadis järelkontrolliüksuse loomise kaudu. Peadirektori varasemate aastate reservatsioon tühistati. Hoolimata 2006. aastal tehtud parandustest leiti kontrollikoja auditis, et kahekordsete maksete riski ei oldud asjakohaselt käsitletud. |
| --- | --- |

10.15.

Välissuhete peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandes märgiti, et 2006. aastal rakendati parandusi delegatsioonide järelevalves, eelkõige välissuhete peadirektoraadis järelkontrolliüksuse loomise kaudu. Peadirektori varasemate aastate reservatsioon tühistati. Hoolimata 2006. aastal tehtud parandustest leiti kontrollikoja auditis, et kahekordsete maksete riski ei oldud asjakohaselt käsitletud.

| 10.15. | KOMISJONI VASTUS
  Peadirektor on seisukohal, et järelkontrolli üksus on arvukate järelkontrollide läbiviimisega teinud tõhusat tööd ning taganud delegatsioonide finantshalduse kvaliteedi vajaliku taseme. Välissuhete peadirektoraat täiustab pidevalt valimi- ja kontrollimeetodeid ning see on võimaldanud tõhustada kahekordsete maksete avastamist. |
| --- | --- |

10.15.

KOMISJONI VASTUS

Peadirektor on seisukohal, et järelkontrolli üksus on arvukate järelkontrollide läbiviimisega teinud tõhusat tööd ning taganud delegatsioonide finantshalduse kvaliteedi vajaliku taseme. Välissuhete peadirektoraat täiustab pidevalt valimi- ja kontrollimeetodeid ning see on võimaldanud tõhustada kahekordsete maksete avastamist.

| 10.16. | 2006. aastal tehti parandusi kõikides Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse lepingutes ja hangete haldussüsteemis ning direktori 2005. aasta otsuses esitatud reservatsioon tühistati. Kuigi 2005. ja 2006. aastal ei kehtestatud Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse suhtes ühtegi reservatsiooni, täheldas siseauditi talitus 2007. aasta aprillis puudusi Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse hangete haldamises ja kontrollides. Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse ja Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse läbirääkimistega hankemenetluste valimi kontrollimisel leidis kontrollikoda, et mitmel juhul oli hangete puuduliku planeerimise ja turutingimuste ebapiisava analüüsi tõttu tekkinud olukord, kus pakkumiskutsete väljakuulutamise asemel peeti läbirääkimisi ainult ühe tarnijaga. |
| --- | --- |

10.16.

2006. aastal tehti parandusi kõikides Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse lepingutes ja hangete haldussüsteemis ning direktori 2005. aasta otsuses esitatud reservatsioon tühistati. Kuigi 2005. ja 2006. aastal ei kehtestatud Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse suhtes ühtegi reservatsiooni, täheldas siseauditi talitus 2007. aasta aprillis puudusi Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse hangete haldamises ja kontrollides. Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse ja Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse läbirääkimistega hankemenetluste valimi kontrollimisel leidis kontrollikoda, et mitmel juhul oli hangete puuduliku planeerimise ja turutingimuste ebapiisava analüüsi tõttu tekkinud olukord, kus pakkumiskutsete väljakuulutamise asemel peeti läbirääkimisi ainult ühe tarnijaga.

| 10.16. | KOMISJONI VASTUS
  Lähtuvalt 2005. aastal koostatud tegevuskavast on hankemenetlust 2006. aastal juba täiustatud. |
| --- | --- |

10.16.

KOMISJONI VASTUS

Lähtuvalt 2005. aastal koostatud tegevuskavast on hankemenetlust 2006. aastal juba täiustatud.

Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse puhul hõlmavad täiustused järgmist: sisemine ümberkorraldamine, personali koolitamine (kohustuslik), nelja aasta kava tõhusam haldamine IT-rakenduste kaudu, sisemenetluste tõhustamine, juhtkonna enda hinnang hankemenetluse tugevatele ja nõrkadele külgedele ning asjakohase tegevuskava väljatöötamine, sisevõrkude täiustamine ning teabe ja heade tavade levitamine.

Täiustamine jätkub 2007. aastal, hõlmates personali suurendamist ja töötajate kvalifikatsiooni tõstmist ning keeruliste ja suuremahuliste pakkumismenetlusega seotud planeerimisprotsessi ja turuanalüüsi tõhustamist.

Rakenduseeskirjade artikli 126 lõike 1 punktiga b nähakse ette läbirääkimistega menetluse kohaldamine tarnijate ülekoormatuse tõttu teatavates valdkondades.

Tabel: Kajastatud on Brüsseli ja Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituste hanked, mille kogumaht oli suurem kui 60 000 eurot

| 2006. aasta hankemenetlused (miljonites eurodes) | Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB) | Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIL) |
| --- | --- | --- |
| Arv kokku | 34 | 12 |
| Läbirääkimistega | 4 | 1 |
| Kogusumma | 137,0 | 14,5 |
| Läbirääkimistega hankemenetluste maht | 2,5 | 0,07 |

2006. aasta hankemenetlused (miljonites eurodes)

Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB)

Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIL)

Arv kokku

34

12

Läbirääkimistega

4

1

Kogusumma

137,0

14,5

Läbirääkimistega hankemenetluste maht

2,5

0,07

Kuigi siseauditi talitus avastas Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalituse aruandes teatavaid puudusi, ei peetud ühtegi neist kriitiliseks, mis selgitab reservatsioonide puudumist. Samas koostas Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus tegevuskava, mis peaks aitama kõrvaldada nii kontrollikoja kui ka siseauditi talituse osutatud puudused.

Siseauditi talituse soovitusi järgiv tegevuskava on juba rakendatud ning selle tulemused peaksid selguma lähiajal.

Euroopa Kohus

| 10.17. | Välja arvatud tabelis 10.2 nimetatud küsimus seoses siseauditi talitusega, ei tehtud auditi põhjal ühtegi tähelepanekut. |
| --- | --- |

10.17.

Välja arvatud tabelis 10.2 nimetatud küsimus seoses siseauditi talitusega, ei tehtud auditi põhjal ühtegi tähelepanekut.

| 10.17. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Kontrollikoja ainus märkus puudutab siseauditit. Euroopa Kohus rõhutab selles osas, et kontrollikoja varasemates aastaaruannetes esitatud märkuste põhjal on muudetud kontrolli- ja auditisüsteemi haldusaparaati. Moodustatud on kaks haldusüksust, mis ei ole omavahel hierarhiliselt ega funktsionaalselt seotud: siseauditi üksus, mida juhib siseaudiitor, ja tõendamistoimingute eest vastutav üksus. Uus struktuur hakkab kehtima alates 1. oktoobrist 2007, mil asuvad ametisse siseaudiitor ja tõendamisüksuse juhataja, kelle Euroopa Kohtu halduskomitee nimetas hiljuti ametisse. |
| --- | --- |

10.17.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Kontrollikoja ainus märkus puudutab siseauditit. Euroopa Kohus rõhutab selles osas, et kontrollikoja varasemates aastaaruannetes esitatud märkuste põhjal on muudetud kontrolli- ja auditisüsteemi haldusaparaati. Moodustatud on kaks haldusüksust, mis ei ole omavahel hierarhiliselt ega funktsionaalselt seotud: siseauditi üksus, mida juhib siseaudiitor, ja tõendamistoimingute eest vastutav üksus. Uus struktuur hakkab kehtima alates 1. oktoobrist 2007, mil asuvad ametisse siseaudiitor ja tõendamisüksuse juhataja, kelle Euroopa Kohtu halduskomitee nimetas hiljuti ametisse.

Kontrollikoda

| 10.18. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, mis avaldas koos kinnitusega finantsaruannete korrektsuse ja õigsuse kohta seisuga 31. detsember 2006 ka aruande haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta. Aruandes märgitakse, et audiitori arvamuse kohaselt ei avastanud ta oma tegevuse käigus asjaolusid, mis seaksid kahtluse alla haldusalaste ja raamatupidamisalaste menetluste või sisekontrolli piisavuse või kohaldatavate määruste järgimise finantsjuhtimises. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

10.18.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, mis avaldas koos kinnitusega finantsaruannete korrektsuse ja õigsuse kohta seisuga 31. detsember 2006 ka aruande haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta. Aruandes märgitakse, et audiitori arvamuse kohaselt ei avastanud ta oma tegevuse käigus asjaolusid, mis seaksid kahtluse alla haldusalaste ja raamatupidamisalaste menetluste või sisekontrolli piisavuse või kohaldatavate määruste järgimise finantsjuhtimises. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 10.19. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste poolt hallatavate läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimi kontrollimisel leiti puudusi juhtimises ja kontrollides. 2006. aastal moodustasid pakkumiskutsete asemel läbirääkimistega menetluste tulemusel sõlmitud lepingutega seonduvad kulud suure protsentuaalse osa hangete kogukuludest. Eelarveridade 2 0 1 0 (kindlustus), 2 0 2 0 (vesi, gaas, elektrienergia ja küte), 2 0 3 0 (puhastus ja korrashoid) ja 2 2 0 0 (uute tehnotarvikute ja sisseseade soetamine) osas ületas nimetatud protsentuaalne osa 50 % kõikidest võetud kulukohustustest, mille kogusummaks oli 6,4 miljonit eurot. See tava ei ole kooskõlas finantsmääruse artiklis 89 sätestatud üldreegliga, mille kohaselt „kõikide hankelepingute puhul korraldatakse võimalikult laiaulatuslik pakkumine”. Läbirääkimistega menetlus on erand, mida kohaldatakse üksnes rakenduseeskirjade artiklites 126, 127 ja 129 rangelt kehtestatud piirides. |
| --- | --- |

10.19.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste poolt hallatavate läbirääkimistega hankemenetluste ja lepingute valimi kontrollimisel leiti puudusi juhtimises ja kontrollides. 2006. aastal moodustasid pakkumiskutsete asemel läbirääkimistega menetluste tulemusel sõlmitud lepingutega seonduvad kulud suure protsentuaalse osa hangete kogukuludest. Eelarveridade 2 0 1 0 (kindlustus), 2 0 2 0 (vesi, gaas, elektrienergia ja küte), 2 0 3 0 (puhastus ja korrashoid) ja 2 2 0 0 (uute tehnotarvikute ja sisseseade soetamine) osas ületas nimetatud protsentuaalne osa 50 % kõikidest võetud kulukohustustest, mille kogusummaks oli 6,4 miljonit eurot. See tava ei ole kooskõlas finantsmääruse artiklis 89 sätestatud üldreegliga, mille kohaselt „kõikide hankelepingute puhul korraldatakse võimalikult laiaulatuslik pakkumine”. Läbirääkimistega menetlus on erand, mida kohaldatakse üksnes rakenduseeskirjade artiklites 126, 127 ja 129 rangelt kehtestatud piirides.

| 10.19. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Kogusumma vastab tõepoolest enam-vähem 50 %-le. Samas moodustab elektri ja gaasi osa peaaegu poole kõnealusest summast. See turg avati konkurentsile alles hiljuti. 2004. aastal alustati institutsioonidevahelist menetlust, mis ei olnud aga edukas. EMSK osaleb uues institutsioonidevahelises menetluses, mis praegu jätkub. Leping tõlkeseadmetesüsteemi laiendamiseks uutele koosolekuruumidele sõlmiti tehnilise ühilduvuse põhjustel töövõtjaga, kes vastutab teistes koosolekuruumides juba installeeritud süsteemi eest. Mitmete lepingute puhul, mis varem sõlmiti läbirääkimistega menetluse raames, alustati vahepeal pakkumiskutsete avaldamist (hoonete hoolduse leping, hoonete ülevaatus, liftide ülevaatus, liftide hooldus, sanitaartooted ja jäätmete kõrvaldamine) ning mitmel juhul on uutele lepingutele nüüdseks alla kirjutatud. Kindlustuslepingute osas esitati 2003. aastal institutsioonidevaheline pakkumiskutse, mis ei olnud aga edukas. EMSK teeb ettevalmistusi, et esitada ise pakkumiskutse või liituda institutsioonidevaheliste lepingutega, et rajada 2008. aastal uus õigusraamistik. |
| --- | --- |

10.19.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Kogusumma vastab tõepoolest enam-vähem 50 %-le. Samas moodustab elektri ja gaasi osa peaaegu poole kõnealusest summast. See turg avati konkurentsile alles hiljuti. 2004. aastal alustati institutsioonidevahelist menetlust, mis ei olnud aga edukas. EMSK osaleb uues institutsioonidevahelises menetluses, mis praegu jätkub. Leping tõlkeseadmetesüsteemi laiendamiseks uutele koosolekuruumidele sõlmiti tehnilise ühilduvuse põhjustel töövõtjaga, kes vastutab teistes koosolekuruumides juba installeeritud süsteemi eest. Mitmete lepingute puhul, mis varem sõlmiti läbirääkimistega menetluse raames, alustati vahepeal pakkumiskutsete avaldamist (hoonete hoolduse leping, hoonete ülevaatus, liftide ülevaatus, liftide hooldus, sanitaartooted ja jäätmete kõrvaldamine) ning mitmel juhul on uutele lepingutele nüüdseks alla kirjutatud. Kindlustuslepingute osas esitati 2003. aastal institutsioonidevaheline pakkumiskutse, mis ei olnud aga edukas. EMSK teeb ettevalmistusi, et esitada ise pakkumiskutse või liituda institutsioonidevaheliste lepingutega, et rajada 2008. aastal uus õigusraamistik.

EMSK leiab, et juhtudel, mil lepingu sõlmimiseks pakkumiskutset ei esitatud, oli see õigustatud vastava olukorra asjaoludega (nt eelmine pakkumiskutse ei olnud edukas, tehniline ühilduvus jms) ning see selgitab ilma pakkumiskutseta sõlmitud lepingute arvu.

| 10.20. | Rakenduseeskirjade artikli 123 lõikes 2 nõutakse, et läbirääkimistega menetluse korral ei tohi läbirääkimistele või pakkumist esitama kutsutud kandidaate olla alla kolme, tingimusel, et piisav arv kandidaate täidab valikukriteeriumid ning et õiglase konkurentsi tagamiseks peab pakkumiskutset esitama kutsutud kandidaatide arv olema piisav. Auditis uuritud lepingutest 70 % puhul taotleti pakkumist üksnes ühelt potentsiaalselt tarnijalt. Kontrollikoja arvates oleks nendest lepingutest (koguväärtusega 1,8 miljonit eurot) enamiku puhul olnud võimalik taotleda pakkumisi mitmelt tarnijalt. |
| --- | --- |

10.20.

Rakenduseeskirjade artikli 123 lõikes 2 nõutakse, et läbirääkimistega menetluse korral ei tohi läbirääkimistele või pakkumist esitama kutsutud kandidaate olla alla kolme, tingimusel, et piisav arv kandidaate täidab valikukriteeriumid ning et õiglase konkurentsi tagamiseks peab pakkumiskutset esitama kutsutud kandidaatide arv olema piisav. Auditis uuritud lepingutest 70 % puhul taotleti pakkumist üksnes ühelt potentsiaalselt tarnijalt. Kontrollikoja arvates oleks nendest lepingutest (koguväärtusega 1,8 miljonit eurot) enamiku puhul olnud võimalik taotleda pakkumisi mitmelt tarnijalt.

| 10.20. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Kontrollikoda tõi välja 10 juhtumit, millest 7 juhul sõlmiti leping läbirääkimistega menetluse raames ühe potentsiaalse töövõtjaga. Kolmel juhul (tõlkeseadmetesüsteemi laiendamine, hoonete hoolduse lepingu laiendamine, kindlustuslepingud) saab teavet kommentaaridest punkti 10.19 kohta. Üks juhtum on seotud kulutusega Regioonide Komitee enda assigneeringutest (mis ei ole EMSK-ga ühised) ning ei puuduta EMSK eelarvevahendite käsutajat. Kahel juhul oleks teoreetiliselt võinud esitada pakkumiskutse, aga seda ei peetud majanduslikult arukaks (plakatid ja postrid: tegemist oli väikeste summadega ja vahepeal on allkirjastatud uus raamleping; turvakaardid: need telliti otse tarnijalt, mitte turustaja kaudu). Ühel juhul (leping JDE hoone „Belliard I ja II” ühilduvuse uuringu teostamiseks) ei olnud komiteedel muud valikut, kui rakendada Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni P6_TA(2005)0410, milles sätestatakse, et kõnealuse ülevaatuse teeb SICABEL. Seega sõlmiti leping SICABELiga läbirääkimistega menetluse raames ning kontrollikoda oli sellest täielikult teavitatud. |
| --- | --- |

10.20.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Kontrollikoda tõi välja 10 juhtumit, millest 7 juhul sõlmiti leping läbirääkimistega menetluse raames ühe potentsiaalse töövõtjaga. Kolmel juhul (tõlkeseadmetesüsteemi laiendamine, hoonete hoolduse lepingu laiendamine, kindlustuslepingud) saab teavet kommentaaridest punkti 10.19 kohta. Üks juhtum on seotud kulutusega Regioonide Komitee enda assigneeringutest (mis ei ole EMSK-ga ühised) ning ei puuduta EMSK eelarvevahendite käsutajat. Kahel juhul oleks teoreetiliselt võinud esitada pakkumiskutse, aga seda ei peetud majanduslikult arukaks (plakatid ja postrid: tegemist oli väikeste summadega ja vahepeal on allkirjastatud uus raamleping; turvakaardid: need telliti otse tarnijalt, mitte turustaja kaudu). Ühel juhul (leping JDE hoone „Belliard I ja II” ühilduvuse uuringu teostamiseks) ei olnud komiteedel muud valikut, kui rakendada Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni P6_TA(2005)0410, milles sätestatakse, et kõnealuse ülevaatuse teeb SICABEL. Seega sõlmiti leping SICABELiga läbirääkimistega menetluse raames ning kontrollikoda oli sellest täielikult teavitatud.

| 10.21. | Läbirääkimistega menetluste osakaal oli eelarve peatüki 2 0 (kinnisvarainvesteeringud, hoonete rentimine ja sellega seotud kulud) ja peatüki 2 2 (vallasvara ja sellega seotud kulud) eest vastutava volitatud eelarvevahendite käsutaja poolt sõlmitud lepingute osas võrreldes eelmiste aastatega märkimisväärselt kasvanud. See oli ka selgelt suurem institutsiooni keskmisest näitajast. 2007. aasta märtsi seisuga ei olnud eelarvevahendite käsutaja vastavalt rakenduseeskirjade artiklile 54 institutsioonile esitanud aruannet nimetatud suundumuse vastaste meetmete kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

10.21.

Läbirääkimistega menetluste osakaal oli eelarve peatüki 2 0 (kinnisvarainvesteeringud, hoonete rentimine ja sellega seotud kulud) ja peatüki 2 2 (vallasvara ja sellega seotud kulud) eest vastutava volitatud eelarvevahendite käsutaja poolt sõlmitud lepingute osas võrreldes eelmiste aastatega märkimisväärselt kasvanud. See oli ka selgelt suurem institutsiooni keskmisest näitajast. 2007. aasta märtsi seisuga ei olnud eelarvevahendite käsutaja vastavalt rakenduseeskirjade artiklile 54 institutsioonile esitanud aruannet nimetatud suundumuse vastaste meetmete kehtestamise kohta.

| 10.21. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Komitee arvates ei saa peatükkide 20 ja 22 raames läbirääkimistega menetluste arvu osas rääkida negatiivsest trendist. Siiski on lisatud volitatud eelarvevahendite käsutaja eelarveaasta 2006 aastaaruande lõppversiooni meetmed läbirääkimistega menetluste arvu vähendamiseks. Täpsemat teavet saab ka kommentaaridest punkti 10.19 kohta. |
| --- | --- |

10.21.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Komitee arvates ei saa peatükkide 20 ja 22 raames läbirääkimistega menetluste arvu osas rääkida negatiivsest trendist. Siiski on lisatud volitatud eelarvevahendite käsutaja eelarveaasta 2006 aastaaruande lõppversiooni meetmed läbirääkimistega menetluste arvu vähendamiseks. Täpsemat teavet saab ka kommentaaridest punkti 10.19 kohta.

Regioonide komitee

| 10.22. | Punktides 10.19–10.21 esitatud märkused kehtivad ka Regioonide Komitee puhul, kuna need käsitlevad komiteede ühistalituste poolt hallatavaid lepinguid. |
| --- | --- |

10.22.

Punktides 10.19–10.21 esitatud märkused kehtivad ka Regioonide Komitee puhul, kuna need käsitlevad komiteede ühistalituste poolt hallatavaid lepinguid.

| 10.22. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Regioonide Komitee on võtnud teadmiseks kontrollikoja märkused lepingute kohta, mida haldavad EMSK ja RK ühistalitused, ning kavatseb parandada ühistalituste finantsjuhtimise tavasid ja meetodeid. Regioonide Komitee peasekretär kirjutas sellekohase kirja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretärile, milles ta tegi ettepaneku kehtestada mitu parandusmeedet, eelkõige finantssüsteemide ja hankemenetluste valdkonnas. Loodetavasti rakendatakse nimetatud meetmed kahe komitee vahelisel kokkuleppel niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

10.22.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Regioonide Komitee on võtnud teadmiseks kontrollikoja märkused lepingute kohta, mida haldavad EMSK ja RK ühistalitused, ning kavatseb parandada ühistalituste finantsjuhtimise tavasid ja meetodeid. Regioonide Komitee peasekretär kirjutas sellekohase kirja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretärile, milles ta tegi ettepaneku kehtestada mitu parandusmeedet, eelkõige finantssüsteemide ja hankemenetluste valdkonnas. Loodetavasti rakendatakse nimetatud meetmed kahe komitee vahelisel kokkuleppel niipea kui võimalik.

| 10.23. | Vastavalt komitee eeskirjadele hüvitatakse komitee liikmete sõidukulud lennupiletite tegeliku maksumuse ulatuses. Nimetatud piletite soetamisel tekkinud halduskulud hüvitatakse reisifirma arve esitamisel. Mitmel juhul hüvitati kulud käsitsi kirjutatud reisifirma arvete alusel, millel oli alati esitatud sama summa. Järelkontrollimenetluse raames leidis komitee haldusosakond, et nimetatud summa oli keskmiselt 83 % suurem lennufirma poolt küsitud piletihinnast. Puudusid tõendid tegelike halduskulude kohta arvel esitatud ostu osas. Komitee haldusosakond viis läbi laiaulatusliku juurdluse nimetatud teema käsitlemiseks, mis lõpetati 2007. aasta juulis. Kontrollikoja arvates ei näita nimetatud juurdluse tulemused, et halduskuludeks makstud summad olid põhjendatud. |
| --- | --- |

10.23.

Vastavalt komitee eeskirjadele hüvitatakse komitee liikmete sõidukulud lennupiletite tegeliku maksumuse ulatuses. Nimetatud piletite soetamisel tekkinud halduskulud hüvitatakse reisifirma arve esitamisel. Mitmel juhul hüvitati kulud käsitsi kirjutatud reisifirma arvete alusel, millel oli alati esitatud sama summa. Järelkontrollimenetluse raames leidis komitee haldusosakond, et nimetatud summa oli keskmiselt 83 % suurem lennufirma poolt küsitud piletihinnast. Puudusid tõendid tegelike halduskulude kohta arvel esitatud ostu osas. Komitee haldusosakond viis läbi laiaulatusliku juurdluse nimetatud teema käsitlemiseks, mis lõpetati 2007. aasta juulis. Kontrollikoja arvates ei näita nimetatud juurdluse tulemused, et halduskuludeks makstud summad olid põhjendatud.

| 10.23. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Vastavalt komitee eeskirjadele hüvitatakse liikmete reisikulud lennupiletite hinna ja asjakohaste halduskulude ulatuses reisibüroo arve ning originaalpileti ja -pardakaardi esitamisel. Komitee eeskirjad lubavad liikmetel reisida täielikult paindlike tingimustega lennupiletitega. Komitee selgitas välja, et liikmed olid reisibüroo arvel esitatud summa nõuetekohaselt tasunud, kuigi kasutatud lennupiletite tegelik hind oli madalam. Reisibüroo arvel esitatud summade ja piletite tegeliku hinna vahe tuleneb asjaolust (mida reisibüroo 9. veebruaril 2007. aastal ka selgitas), et reisibüroo tagas piletitele täielikult paindlikud tingimused. See tähendab, et liikmed reisisid paindlikel tingimustel ja tasusid seejuures summa, mis võrdub lennuettevõtjate kuludega täielikult paindlike tingimustega pileti eest. |
| --- | --- |

10.23.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Vastavalt komitee eeskirjadele hüvitatakse liikmete reisikulud lennupiletite hinna ja asjakohaste halduskulude ulatuses reisibüroo arve ning originaalpileti ja -pardakaardi esitamisel. Komitee eeskirjad lubavad liikmetel reisida täielikult paindlike tingimustega lennupiletitega. Komitee selgitas välja, et liikmed olid reisibüroo arvel esitatud summa nõuetekohaselt tasunud, kuigi kasutatud lennupiletite tegelik hind oli madalam. Reisibüroo arvel esitatud summade ja piletite tegeliku hinna vahe tuleneb asjaolust (mida reisibüroo 9. veebruaril 2007. aastal ka selgitas), et reisibüroo tagas piletitele täielikult paindlikud tingimused. See tähendab, et liikmed reisisid paindlikel tingimustel ja tasusid seejuures summa, mis võrdub lennuettevõtjate kuludega täielikult paindlike tingimustega pileti eest.

Täieliku läbipaistvuse tagamiseks on komitee edaspidistele hüvitistele kehtestanud mitmed tingimused. Samuti on komitee palunud kõnealustel liikmetel lõpetada reisimine varemkasutatud korra alusel ning tagada, et nende hüvitisetaotlused kajastaksid väljastatud lennupiletil kirjasolevat tegelikku hinda.

Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor

| 10.24. | Audit ei andnud alust mingiteks olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

10.24.

Audit ei andnud alust mingiteks olulisteks tähelepanekuteks.

Järeldus konkreetsete riskivaldkondade auditi kohta

| 10.25. | Osas institutsioonides läbi viidud konkreetsete riskivaldkondade auditis leiti teatud institutsioonides puudusi liikmete hüvitiste maksmisega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Euroopa Parlamendi puhul peab juhatus võtma asjakohased meetmed, kui olulise tähtsusega dokumente ei esitata mõistliku tähtaja jooksul (vt punktid 10.9–10.12). Seoses läbirääkimistega hankemenetlusega märkis kontrollikoda, et mitmel juhul ei järgitud komisjonis ega teistes institutsioonides võistupakkumise üldist põhimõtet (vt punktid 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). Finantsmäärusest tuleneva läbirääkimistega menetluse kasutamise piiratud ulatust eirati suures osas eriti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees ning Regioonide Komitees. Selle tõttu võib suureneda kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk. |
| --- | --- |

10.25.

Osas institutsioonides läbi viidud konkreetsete riskivaldkondade auditis leiti teatud institutsioonides puudusi liikmete hüvitiste maksmisega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Euroopa Parlamendi puhul peab juhatus võtma asjakohased meetmed, kui olulise tähtsusega dokumente ei esitata mõistliku tähtaja jooksul (vt punktid 10.9–10.12). Seoses läbirääkimistega hankemenetlusega märkis kontrollikoda, et mitmel juhul ei järgitud komisjonis ega teistes institutsioonides võistupakkumise üldist põhimõtet (vt punktid 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). Finantsmäärusest tuleneva läbirääkimistega menetluse kasutamise piiratud ulatust eirati suures osas eriti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees ning Regioonide Komitees. Selle tõttu võib suureneda kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk.

| 10.25. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Vt vastust punktile 10.12. |
| --- | --- |

10.25.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Vt vastust punktile 10.12.

| 10.25. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon jätkab jõupingutusi hankemenetluse parandamiseks, tõhustades planeerimist ja turutingimuste analüüsi. Finantsmäärusega (6) nähakse mitmel juhul, sh tarnija ülekoormatuse puhul, ette läbirääkimistega menetluste kohaldamine (vt punkti 10.16). |
| --- | --- |

10.25.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon jätkab jõupingutusi hankemenetluse parandamiseks, tõhustades planeerimist ja turutingimuste analüüsi. Finantsmäärusega (6) nähakse mitmel juhul, sh tarnija ülekoormatuse puhul, ette läbirääkimistega menetluste kohaldamine (vt punkti 10.16).

| 10.25. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Vaata kommentaare punktide 10.19, 10.20 ja 10.21 kohta. |
| --- | --- |

10.25.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Vaata kommentaare punktide 10.19, 10.20 ja 10.21 kohta.

Pärast viimast aastaaruannet avaldatud eriaruanded

| 10.26. | Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta. |
| --- | --- |

10.26.

Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta.

EUROOPA LIIDU AMETID

| 10.27. | Ametid on komisjonist eraldi seisvad asutused, millel on oma juriidilise isiku staatus. Komisjonil on tähtis roll agentuuride järelevalves, osaledes nende haldusnõukogude töös ja rakendades oma volitusi tegevdirektori nimetamisel või tegevdirektori kandidaadi osas ettepaneku tegemisel. Komisjoni eelarve on ka nende peamine finantsallikas, välja arvatud kahe isemajandava ameti puhul (7). Komisjon peab finantsmääruse ja personalieeskirjade rakendamiseks agentuuride poolt võetud meetmed heaks kiitma. Allpool esitatud teave ja tähelepanekud käsitlevad komisjoni rolli seoses agentuuridega. |
| --- | --- |

10.27.

Ametid on komisjonist eraldi seisvad asutused, millel on oma juriidilise isiku staatus. Komisjonil on tähtis roll agentuuride järelevalves, osaledes nende haldusnõukogude töös ja rakendades oma volitusi tegevdirektori nimetamisel või tegevdirektori kandidaadi osas ettepaneku tegemisel. Komisjoni eelarve on ka nende peamine finantsallikas, välja arvatud kahe isemajandava ameti puhul (7). Komisjon peab finantsmääruse ja personalieeskirjade rakendamiseks agentuuride poolt võetud meetmed heaks kiitma. Allpool esitatud teave ja tähelepanekud käsitlevad komisjoni rolli seoses agentuuridega.

10.28.

| 10.28. | Euroopa Liidu agentuuride ja teiste allasutuste (8) auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. 2006. aastal auditeeris Euroopa Kontrollikoda võrreldes 2005. aastaga viit agentuuri rohkem (9) ehk kokku 24 agentuuri. Nimetatud agentuuride eelarved 2006. aastal olid kokku 1 080,5 miljonit eurot, 2005. aastal 928,4 miljonit eurot. Kõikide agentuuride lubatud ametikohtade arv kasvas 2 588-lt 2005. aastal 3 212-le 2006. aastal. Vt
  tabel 10.3
  . |
| --- | --- |

Euroopa Liidu agentuuride ja teiste allasutuste (8) auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. 2006. aastal auditeeris Euroopa Kontrollikoda võrreldes 2005. aastaga viit agentuuri rohkem (9) ehk kokku 24 agentuuri. Nimetatud agentuuride eelarved 2006. aastal olid kokku 1 080,5 miljonit eurot, 2005. aastal 928,4 miljonit eurot. Kõikide agentuuride lubatud ametikohtade arv kasvas 2 588-lt 2005. aastal 3 212-le 2006. aastal. Vt
  tabel 10.3
  .

Tabel 10.3 — Euroopa agentuurid — põhiandmed

| Euroopa Liidu agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused | Peakorter | Esimene finantsalase autonoomia aasta | Eelarve (10)


  (miljonites eurodes) | Lubatud ametikohad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Agentuurid |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Tessaloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | Kopenhaagen | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | Lissabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Euroopa Ravimiamet | London | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luxembourg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (11) | Viin | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Euroopa Ülesehitusamet | Tessaloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Euroopa Politseikolledž (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Euroopa Raudteeagentuur (12) | Valencia | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (12) | Varssavi | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveamet (12) | Brüssel (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Täitevasutused |
| Aruka Energeetika Rakendusamet (12) | Brüssel | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (12) | Brüssel | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Kokku | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Euroopa Liidu agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused

Peakorter

Esimene finantsalase autonoomia aasta

Eelarve (10)

(miljonites eurodes)

Lubatud ametikohad

2006

2005

2006

2005

Agentuurid

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Tessaloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Euroopa Keskkonnaagentuur

Kopenhaagen

1994

37,1

32,1

115

115

Euroopa Koolitusfond

Torino

1994

27

26,7

105

104

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Lissabon

1995

13

13

77

77

Euroopa Ravimiamet

London

1994

139

110,1

424

379

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luxembourg

1995

40,9

28,4

189

181

Ühenduse Sordiamet

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Siseturu Ühtlustamise Amet

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (11)

Viin

1998

9,4

8,2

37

37

Euroopa Ülesehitusamet

Tessaloniki

2000

271

276,5

108

114

Euroopa Politseikolledž (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon

2003

44,6

35,3

132

95

Euroopa Toiduohutusamet

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Euroopa Raudteeagentuur (12)

Valencia

2006

14,4

—

95

—

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (12)

Varssavi

2006

19,2

—

28

—

Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveamet (12)

Brüssel (13)

2006

7

—

30

—

Täitevasutused

Aruka Energeetika Rakendusamet (12)

Brüssel

2006

5,6

—

46

—

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (12)

Brüssel

2006

29,2

—

75

—

Kokku

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | Ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel agentuuride sularahavajaduse kohta. Selle ja ülekannete suuruse tulemusel on agentuuride käsutuses märkimisväärsed sularahavarud (14). Kontrollikoda soovitab, et ametitele makstavate toetuste määr oleks kooskõlas agentuuride tegelike sularahavajadustega. |
| --- | --- |

10.29.

Ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel agentuuride sularahavajaduse kohta. Selle ja ülekannete suuruse tulemusel on agentuuride käsutuses märkimisväärsed sularahavarud (14). Kontrollikoda soovitab, et ametitele makstavate toetuste määr oleks kooskõlas agentuuride tegelike sularahavajadustega.

| 10.29. | KOMISJONI VASTUS
  Agentuurid esitavad komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta koos rahavoogude prognoosiga, vastavalt komisjoniga kokku lepitud tingimustele ja ajavahemikele. Tavaliselt teeb komisjon makseid osade kaupa, kusjuures kasutamata summad tuleb komisjonile tagasi maksta. Komisjoni talitused uurivad võimalust lisada asjakohastesse õigusaktidesse (15) sätted, mis lubaks komisjonil võtta arvesse agentuuride tegelikke vajadusi kogu aasta jooksul. See peaks tagama täpsema planeerimise ja suurendama läbipaistvust. |
| --- | --- |

10.29.

KOMISJONI VASTUS

Agentuurid esitavad komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta koos rahavoogude prognoosiga, vastavalt komisjoniga kokku lepitud tingimustele ja ajavahemikele. Tavaliselt teeb komisjon makseid osade kaupa, kusjuures kasutamata summad tuleb komisjonile tagasi maksta. Komisjoni talitused uurivad võimalust lisada asjakohastesse õigusaktidesse (15) sätted, mis lubaks komisjonil võtta arvesse agentuuride tegelikke vajadusi kogu aasta jooksul. See peaks tagama täpsema planeerimise ja suurendama läbipaistvust.

| 10.30. | 2002. aasta üldist finantsmäärust muudeti 2006. aastal (16). Tehtud muudatused keskendusid eelarvepõhimõtetele, sisekontrollisüsteemidele ja raamatupidamisaruannete esitamisele. Nimetatud muudatusi ei ole veel agentuuride raamfinantsmäärusesse ja nende konkreetsetesse spetsiaalsetesse finantsmäärustesse lisatud. |
| --- | --- |

10.30.

2002. aasta üldist finantsmäärust muudeti 2006. aastal (16). Tehtud muudatused keskendusid eelarvepõhimõtetele, sisekontrollisüsteemidele ja raamatupidamisaruannete esitamisele. Nimetatud muudatusi ei ole veel agentuuride raamfinantsmäärusesse ja nende konkreetsetesse spetsiaalsetesse finantsmäärustesse lisatud.

| 10.30. | KOMISJONI VASTUS
  Nõukogus vastu võetud üldise finantsmääruse muudatuste inkorporeerimiseks on vaja läbi vaadata agentuuride (17)suhtes kohaldatavad kaks raamfinantsmäärust. Läbivaatamist sai aga alustada alles pärast üldise finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade vastuvõtmist. Komisjon võttis reguleerimisametite suhtes kohaldatava määruse eelnõu vastu 2007. aasta juulis ning esitas selle teistele institutsioonidele arvamuse saamiseks (18). |
| --- | --- |

10.30.

KOMISJONI VASTUS

Nõukogus vastu võetud üldise finantsmääruse muudatuste inkorporeerimiseks on vaja läbi vaadata agentuuride (17)suhtes kohaldatavad kaks raamfinantsmäärust. Läbivaatamist sai aga alustada alles pärast üldise finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade vastuvõtmist. Komisjon võttis reguleerimisametite suhtes kohaldatava määruse eelnõu vastu 2007. aasta juulis ning esitas selle teistele institutsioonidele arvamuse saamiseks (18).

| 10.31. | Uue süsteemi ABAC kasutuselevõtuks agentuurides kulub mitu aastat (19). Selle aja jooksul peab komisjon tagama, et praegust SI2 süsteemi hallatakse ametites asjakohaselt kuni uue süsteemi kasutuselevõtmiseni. |
| --- | --- |

10.31.

Uue süsteemi ABAC kasutuselevõtuks agentuurides kulub mitu aastat (19). Selle aja jooksul peab komisjon tagama, et praegust SI2 süsteemi hallatakse ametites asjakohaselt kuni uue süsteemi kasutuselevõtmiseni.

| 10.31. | KOMISJONI VASTUS
  SI2 raamatupidamissüsteemi kasutamine lõpetatakse järk-järgult, kuid kestab veel kuni 31. detsembrini 2008. Agentuuridel on vaba voli valida kas ABAC või mõni muu raamatupidamissüsteem. Agentuurides kavandab, analüüsib ja koordineerib kogu ABAC-süsteemi kasutuselevõtmise ajakava ja vahenditega seotud tegevust asjakohane töörühm, kes annab aru otse komisjoni arvepidajale. |
| --- | --- |

10.31.

KOMISJONI VASTUS

SI2 raamatupidamissüsteemi kasutamine lõpetatakse järk-järgult, kuid kestab veel kuni 31. detsembrini 2008. Agentuuridel on vaba voli valida kas ABAC või mõni muu raamatupidamissüsteem. Agentuurides kavandab, analüüsib ja koordineerib kogu ABAC-süsteemi kasutuselevõtmise ajakava ja vahenditega seotud tegevust asjakohane töörühm, kes annab aru otse komisjoni arvepidajale.

| 10.32. | Kaks ametit otsustasid 2006. aastal katta kõigi oma töötajate laste koolituskulud ilma personalieeskirjade VII lisa artiklit 3 kohaldamata, luues seeläbi põhjendamatuid erinevusi teiste ühenduste töötajate suhtes. See näitab, et komisjon peab täiustama järelevalvet ametitepoolse personalieeskirjade rakendamise üle. |
| --- | --- |

10.32.

Kaks ametit otsustasid 2006. aastal katta kõigi oma töötajate laste koolituskulud ilma personalieeskirjade VII lisa artiklit 3 kohaldamata, luues seeläbi põhjendamatuid erinevusi teiste ühenduste töötajate suhtes. See näitab, et komisjon peab täiustama järelevalvet ametitepoolse personalieeskirjade rakendamise üle.

| 10.32. | KOMISJONI VASTUS
  Suunistes on kaks olulist soovitust: i) võtta vastu personalieeskirjade rakenduseeskiri, mis oleks kooskõlas komisjoni rakenduseeskirjadega ja sisaldaks vaid piiratud arvul muudatusi, mis tulenevad agentuuri personali erisustest, ning ii) määratleda järjepidev personalipoliitika, mis arvestaks iga agentuuri ülesandeid ja vajadusi. Reguleerivad asutused on ühenduse sõltumatud asutused ja seega kuulub kõnealuse eeskirja vastuvõtmine nende endi pädevusse. Komisjon saab anda oma nõusoleku juhul, kui rakenduseeskiri kattub komisjoni omaga või kui erinevused on põhjendatud ameti erisustega (suurus, personali struktuur, volitused jne). Komisjon teeb ametitega tihedat koostööd, et seal kohaldatavad rakenduseeskirjad oleksid komisjoni omadega võimalikult sarnased. Komisjon on koostanud ametitega koostööd tehes ka komisjoni rakenduseeskirjadest lähtuvad tüüprakenduseeskirjad, mille eesmärk on saavutada üksmeel oluliste põhimõtete ja sätete osas, et tagada nende töötajate võrdne kohtlemine, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju. |
| --- | --- |

10.32.

KOMISJONI VASTUS

Suunistes on kaks olulist soovitust: i) võtta vastu personalieeskirjade rakenduseeskiri, mis oleks kooskõlas komisjoni rakenduseeskirjadega ja sisaldaks vaid piiratud arvul muudatusi, mis tulenevad agentuuri personali erisustest, ning ii) määratleda järjepidev personalipoliitika, mis arvestaks iga agentuuri ülesandeid ja vajadusi. Reguleerivad asutused on ühenduse sõltumatud asutused ja seega kuulub kõnealuse eeskirja vastuvõtmine nende endi pädevusse. Komisjon saab anda oma nõusoleku juhul, kui rakenduseeskiri kattub komisjoni omaga või kui erinevused on põhjendatud ameti erisustega (suurus, personali struktuur, volitused jne). Komisjon teeb ametitega tihedat koostööd, et seal kohaldatavad rakenduseeskirjad oleksid komisjoni omadega võimalikult sarnased. Komisjon on koostanud ametitega koostööd tehes ka komisjoni rakenduseeskirjadest lähtuvad tüüprakenduseeskirjad, mille eesmärk on saavutada üksmeel oluliste põhimõtete ja sätete osas, et tagada nende töötajate võrdne kohtlemine, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.

Seoses töötajate laste koolitamisega on komisjon pakkunud suunistes kahte lahendust: i) moodustada koostöös Euroopa koolide süsteemiga kohapeal üldharidus- või rahvusvahelises koolis Euroopa sektsioon (Euroopa kooli haridus) või ii) sõlmida teenusleping ameti ja ümberkaudsete rahvusvaheliste koolide vahel.

Riigi ametiasutustel on juba võimalik valida välja kohalik kool ja rahastada seda täies ulatuses, et kool saaks akrediteeringu Euroopa kooli hariduse andmiseks emakeelse haridusega kooskõlas oleva ja ühtlustatud õppekava alusel. Võttes arvesse Euroopa kooli süsteemi ümberkorraldamist, on tulevikus kavas kõnealust võimalust laiendada ja veelgi parandada. Liikmesriik kannab üldiselt kõnealuse koolitusega seotud kulud ning komisjon töötab ümberkorralduste raames välja ELi-poolse rahastamise korra, mis oleks proportsionaalne ameti töötajate laste arvuga, kes sellist koolitust saavad.

Teenuslepingute puhul tasub amet koolituskulud otse koolile. Sel juhul eeldatakse, et kool on õppemaksuvaba ning asjaomasele personalile ei maksta personalieeskirjade VII lisa artikliga 3 ette nähtud õppetoetust.

Kooskõlas selle seisukohaga on komisjon mõlemale asjaomasele ametile korduvalt meelde tuletanud, et nende lähenemisviis ei ole kooskõlas ei suuniste ega personalieeskirjadega. Viimati esitati meeldetuletus ametite personalipoliitika mitmeaastase kava kommentaarides, mis edastati eelarvepädevatele institutsioonidele 2008. aasta eelarve menetluse raames.

EUROOPA KOOLID

| 10.33. | Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2006. aasta eelarvet suurusega 231,1 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (127,1 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (50,7 miljonit eurot) kaudu (20). Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33.

Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2006. aasta eelarvet suurusega 231,1 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuse (127,1 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (50,7 miljonit eurot) kaudu (20). Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 10.4
  .

Tabel 10.4 — Euroopa koolid — põhiandmed

| Euroopa Kool | Riik | Eelarve (21)
   (22)


  (miljonit eurot) | Komisjonilt saadud toetus (23)


  (miljonit eurot) | Õpilaste arv (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Sekretariaat | Belgia | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Brüssel I Uccle | Belgia | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Brüssel II (Woluwé) | Belgia | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Brüssel III (Ixelles) | Belgia | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgia | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Itaalia | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Saksamaa | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Saksamaa | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Saksamaa | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Hispaania | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Holland | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Ühendkuningriik | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Kokku | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| NB! Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi. |

Euroopa Kool

Riik

Eelarve (21)
   (22)

(miljonit eurot)

Komisjonilt saadud toetus (23)

(miljonit eurot)

Õpilaste arv (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Sekretariaat

Belgia

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxembourg II

Luksemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Brüssel I Uccle

Belgia

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Brüssel II (Woluwé)

Belgia

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Brüssel III (Ixelles)

Belgia

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgia

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Itaalia

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Saksamaa

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Saksamaa

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Saksamaa

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Hispaania

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Holland

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Ühendkuningriik

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Kokku

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

NB! Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi.

| 10.34. | Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis seaksid kontrollitud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.34.

Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis seaksid kontrollitud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kahtluse alla.

(1)  Komisjon, parlament, nõukogu, Euroopa Kohus, kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa Andmekaitseinspektor (finantsmääruse artikkel 1).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 — Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta otsus Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu — Euroopa Parlament (C6–0465/2006–2006/2071(DEC))

(3)  Eriaruande nr 10/98 punkt 1.37 ja eelkõige 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.22, milles kontrollikoda juba märkis, et kuna 2000. aasta aprillis väljastatud uusi eeskirju rangelt ei kohaldatud, jäi püsima hüvitiste ebasobiva kasutamise oht. Viimati juhiti küsimusele tähelepanu 2005. eelarveaasta aastaaruande punktis 10.10.

(4)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(5)  Enamiku halduskulude eest vastutavad järgmised komisjoni talitused: personali ja halduse peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, suulise tõlke peadirektoraat, meedia ja teabevahetuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus, Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus, üksikute maksete haldamise ja arveldamise talitus, Euroopa Personalivaliku Amet, Ametlike Väljaannete Talitus.

(6)  Nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(7)  Siseturu Ühtlustamise Amet ja Ühenduse Sordiamet.

(8)  Edaspidi „ametid”.

(9)  2006. aastal saavutasid finantsalase autonoomia järgmised agentuurid: Euroopa Politseikolledž, Euroopa Raudteeagentuur, Aruka Energeetika Rakendusamet, välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur ja Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet.

(10)  Maksete assigneeringud.

(11)  Endine Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus.

(12)  2006. aastal finantsalase sõltumatuse saavutanud agentuur.

(13)  Ajutine asukoht.

(14)  Ametite valduses olev sularaha 2006. aasta lõpu seisuga (välja arvatud Siseturu Ühtlustamise Amet ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus ning Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveamet): 213 miljonit eurot võrreldes assigneerinutega summas 810 miljonit eurot.

(15)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(16)  Nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(17)  Reguleerivad ja rakendusasutused.

(18)  Rakendusasutuste raamfinantsmäärus võeti vastu 2007. aasta mais ning institutsioonid juba järgivad seda.

(19)  2006. aasta lõpus ei olnud 14 agentuuri ikka veel süsteemi ABAC kasutusele võtnud. Komisjonil on kavas võtta ABAC kasutusele kõige rohkem neljas agentuuris igal aastal.

(20)  Allikas: Euroopa koolide 2007. aasta eelarve üldine sissejuhatus.

(21)  Iga Euroopa kooli ja sekretariaadi eelarves ette nähtud tulude ja kulude kogusummad, sealhulgas algselt vastu võetud eelarvetesse tehtud muudatused.

(22)  Allikas: Euroopa Koolid, 2006. aasta lõpparuanne.

(23)  Allikas: Euroopa Koolid, 2006. aasta lõpparuanne.

(24)  Allikas: peasekretäri 2006. aasta aastaaruanne Euroopa koolide kuratooriumile.

NB! Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi.

PEATÜKK 11

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

SISUKORD

| 11.1–11.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Pangandusmeetmed vahemereäärsel alal |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Taustateave |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Tähelepanekud seoses erinevate meetmete haldamisega komisjonis ja EIPs |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Riskikapitali tehingud |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Intressitoetused |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | FEMIP tehnilise abi toetusfond |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Aruandluskohustus eelarvepädevate institutsioonide ees |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Pangakontode liigitamine ühenduste raamatupidamisaruannetes |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Välistegevuse tagatisfond |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | Likvideerimisel olev ESTÜ |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

11.23

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 11.1. | Pangandusmeetmetega seonduvaid rahastamisvahendeid kasutatakse nii liikmesriikides kui ka laiemalt välispoliitika raames väljaspool liitu. Vahendite põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud ka likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

11.1.

Pangandusmeetmetega seonduvaid rahastamisvahendeid kasutatakse nii liikmesriikides kui ka laiemalt välispoliitika raames väljaspool liitu. Vahendite põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud ka likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus.

11.2.

| 11.2. | Kontrollikoja audit hõlmas riskikapitalitehingute järk-järgulist kaotamist, välistegevuse tagatisfondi tööd ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideerimisel olev ESTÜ) tegevust. |
| --- | --- |

Kontrollikoja audit hõlmas riskikapitalitehingute järk-järgulist kaotamist, välistegevuse tagatisfondi tööd ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideerimisel olev ESTÜ) tegevust.

PANGANDUSMEETMED VAHEMEREÄÄRSEL ALAL

Taustateave

| 11.3. | ELi ja ELi mittekuuluvate Vahemereriikide koostöö algas ligikaudu 30 aastat tagasi ja seda on järk-järgult aastate jooksul arendatud (1). Euroopa-Vahemere partnerlus (2) loodi nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1488/96 (MEDA I). Uus muudetud määrus (3) (MEDA II) jõustus detsembris 2000 (4). Alates oktoobrist 2002 on Euroopa Investeerimispank (EIP) koondanud oma tegevuse Vahemere piirkonnas Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) alla. |
| --- | --- |

11.3.

ELi ja ELi mittekuuluvate Vahemereriikide koostöö algas ligikaudu 30 aastat tagasi ja seda on järk-järgult aastate jooksul arendatud (1). Euroopa-Vahemere partnerlus (2) loodi nõukogu 23. juuli 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1488/96 (MEDA I). Uus muudetud määrus (3) (MEDA II) jõustus detsembris 2000 (4). Alates oktoobrist 2002 on Euroopa Investeerimispank (EIP) koondanud oma tegevuse Vahemere piirkonnas Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) alla.

11.4.

| 11.4. | MEDA määruses määratud pangandusmeetmeid rahastatakse ELi eelarvest ja hallatakse EIPs: riskikapitali tehingud, intressitoetused osade EIP laenude (5) puhul ja tehnilise abi rahastamine FEMIP toetusfondi kaudu (6). |
| --- | --- |

MEDA määruses määratud pangandusmeetmeid rahastatakse ELi eelarvest ja hallatakse EIPs: riskikapitali tehingud, intressitoetused osade EIP laenude (5) puhul ja tehnilise abi rahastamine FEMIP toetusfondi kaudu (6).

11.5.

| 11.5. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas asjaomased pangandusmeetmed on ellu viidud, nende üle järelevalvet teostatud ja nende kohta aruandlus koostatud kooskõlas asjaomaste määruste ja menetlustega nii komisjoni kui ka EIP tasandil. Audit hõlmas MEDA määruse raames rahastatavaid tehinguid ja osa eelmise õigusliku raamistiku alla kuuluvatest veel lõpetamata tehingutest, mille osas olid väljamaksed tegemata või kui tegemist oli oluliselt suurte summadega. Leiud põhinesid 90 tehingu dokumentaalsel kontrollil, millest 30 tehingut kontrolliti kõigi kolme pangandusmeetme osas, hõlmates ka järelevalve- ja kontrollisüsteemi hindamist. Põhilised finantsandmed on esitatud
  tabelis 11.1
  . |
| --- | --- |

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas asjaomased pangandusmeetmed on ellu viidud, nende üle järelevalvet teostatud ja nende kohta aruandlus koostatud kooskõlas asjaomaste määruste ja menetlustega nii komisjoni kui ka EIP tasandil. Audit hõlmas MEDA määruse raames rahastatavaid tehinguid ja osa eelmise õigusliku raamistiku alla kuuluvatest veel lõpetamata tehingutest, mille osas olid väljamaksed tegemata või kui tegemist oli oluliselt suurte summadega. Leiud põhinesid 90 tehingu dokumentaalsel kontrollil, millest 30 tehingut kontrolliti kõigi kolme pangandusmeetme osas, hõlmates ka järelevalve- ja kontrollisüsteemi hindamist. Põhilised finantsandmed on esitatud
  tabelis 11.1
  .

Tabel 11.1 – Põhilised finantsandmed

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Riskikapitali tehingud |
| lõpetamata tehingute netoväärtus | 223,9 | 210,8 |
| Intressitoetusega laenud |
| Laenusummad (kõik Vahemeremaad) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Intressitoetused (kõik Vahemeremaad) | puudub (7) | 479,5 |
| FEMIP toetusfondi tehniline abi |
| Eelarveassigneeringuid (kõik) | 105,0 | 105,0 |
| Väljamaksed usalduskontodele | 40,5 | 50,0 |
| Allikas: Euroopa Investeerimispank. |

(miljonit eurot)

31.12.2005

31.12.2006

Riskikapitali tehingud

lõpetamata tehingute netoväärtus

223,9

210,8

Intressitoetusega laenud

Laenusummad (kõik Vahemeremaad)

3 348,2

3 513,2

Intressitoetused (kõik Vahemeremaad)

puudub (7)

479,5

FEMIP toetusfondi tehniline abi

Eelarveassigneeringuid (kõik)

105,0

105,0

Väljamaksed usalduskontodele

40,5

50,0

Allikas: Euroopa Investeerimispank.

Tähelepanekud seoses erinevate meetmete haldamisega komisjonis ja EIPs

Riskikapitali tehingud

| 11.6. | Kõige tähtsamad riskikapitali tehingud on teatavatel tingimustel tagastatavad individuaalsed ja üldised laenud ning osalused investeerimisfondides. Tulenevalt riskikapitali tehingute olemusest (puuduvad fikseeritud tagasimaksetingimused ja täpsustatud intressimäär) võidakse neid aga käsitleda peaaegu nagu omakapitali investeeringuid. |
| --- | --- |

11.6.

Kõige tähtsamad riskikapitali tehingud on teatavatel tingimustel tagastatavad individuaalsed ja üldised laenud ning osalused investeerimisfondides. Tulenevalt riskikapitali tehingute olemusest (puuduvad fikseeritud tagasimaksetingimused ja täpsustatud intressimäär) võidakse neid aga käsitleda peaaegu nagu omakapitali investeeringuid.

| 11.6. | Komisjon on liigitanud need varad 2006. aasta lõpparuandes likviidseteks investeeringuteks. |
| --- | --- |

11.6.

Komisjon on liigitanud need varad 2006. aasta lõpparuandes likviidseteks investeeringuteks.

Riskikapitali eraldamine tingimuslike laenudega

| 11.7. | Üheksast auditeeritud üldisest laenust kolme raames tehtud eraldi laenueraldised kogusummas 16,8 miljonit eurot ületasid nimetatud laenudele EIP kehtestatud ja komisjoni heakskiidetud üldist 15 miljoni euro suurust ülemmäära. |
| --- | --- |

11.7.

Üheksast auditeeritud üldisest laenust kolme raames tehtud eraldi laenueraldised kogusummas 16,8 miljonit eurot ületasid nimetatud laenudele EIP kehtestatud ja komisjoni heakskiidetud üldist 15 miljoni euro suurust ülemmäära.

| 11.7. | Perioodi lõpuks ei olnud eraldatud summa täielikult välja makstud. |
| --- | --- |

11.7.

Perioodi lõpuks ei olnud eraldatud summa täielikult välja makstud.

Riskikapitali eraldamine investeerimisfondide kaudu

| 11.8. | Kontrollikoja auditis leiti, et riskikapitali tehingute portfellis sisalduvad investeerimisfondid ei vastanud täielikult MEDA määrusele, kuna: |
| --- | --- |

11.8.

Kontrollikoja auditis leiti, et riskikapitali tehingute portfellis sisalduvad investeerimisfondid ei vastanud täielikult MEDA määrusele, kuna:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | portfell sisaldab seitset EList väljaspool asuvat investeerimisfondi (Jersey, Guernsey, Mani saar ja Briti Neitsisaared). Nende fondide osas on võetud 36,2 miljoni euro ulatuses kulukohustusi; |
| --- | --- |

—

portfell sisaldab seitset EList väljaspool asuvat investeerimisfondi (Jersey, Guernsey, Mani saar ja Briti Neitsisaared). Nende fondide osas on võetud 36,2 miljoni euro ulatuses kulukohustusi;

| — | Komisjon kinnitas vastuseks Euroopa Investeerimispanga konkreetsele taotlusele aastast 2003, et investeerimisfondid peavad asuma kas Euroopa Liidus või ühes Vahemere piirkonna partnerriigis. |
| --- | --- |

—

Komisjon kinnitas vastuseks Euroopa Investeerimispanga konkreetsele taotlusele aastast 2003, et investeerimisfondid peavad asuma kas Euroopa Liidus või ühes Vahemere piirkonna partnerriigis.

| — | investeerimisfondid tegid investeeringuid väljaspool abikõlblikke piirkondi ja riike (Araabia Ühendemiraadid ja Mani saar). Selle põhjuseks oli eelkõige asjaolu, et fondide investeerimiseeskirjad ei sisaldanud vajalikku investeerimispiirangut. |
| --- | --- |

—

investeerimisfondid tegid investeeringuid väljaspool abikõlblikke piirkondi ja riike (Araabia Ühendemiraadid ja Mani saar). Selle põhjuseks oli eelkõige asjaolu, et fondide investeerimiseeskirjad ei sisaldanud vajalikku investeerimispiirangut.

| — | Komisjon ei saa investeerimisfondide kaudu tehtud investeeringute ammendavaid nimekirju. Komisjon tagab, et see puudujääk kõrvaldatakse tulevikus piisavate aruandlusnõuetega. |
| --- | --- |

—

Komisjon ei saa investeerimisfondide kaudu tehtud investeeringute ammendavaid nimekirju. Komisjon tagab, et see puudujääk kõrvaldatakse tulevikus piisavate aruandlusnõuetega.

| 11.9. | Puudus kontrollimenetlus seoses fondidevaheliste vastastikuste investeeringutega. Seetõttu oli keeruline kontrollida üldiste ülemmäärade järgimist. |
| --- | --- |

11.9.

Puudus kontrollimenetlus seoses fondidevaheliste vastastikuste investeeringutega. Seetõttu oli keeruline kontrollida üldiste ülemmäärade järgimist.

| 11.9. | Komisjon suudab praegu jälgida investeerimisfondide investeeringuid ning sekkuks, kui tal oleks alust arvata, et fondidevahelised vastastikused investeeringud on muutunud problemaatiliseks. |
| --- | --- |

11.9.

Komisjon suudab praegu jälgida investeerimisfondide investeeringuid ning sekkuks, kui tal oleks alust arvata, et fondidevahelised vastastikused investeeringud on muutunud problemaatiliseks.

Puudused riskikapitali tehingute järelevalves, raamatupidamises ja hindamises

| 11.10. | Riskikapitali tehingute järelevalve ei ole eelmistel aastatel olnud piisav. Raamatupidamisaruannete, allutatud laenude lepingute ja väljamakseid tõendavate dokumentide edastamist hõlmava vahendajate aruandluskohustuse üle ei teostatud järjepidevat järelkontrolli. See põhjustas hilinenud sissenõuete laekumist ja ebakindlust riskikapitali tehingute hindamise kohta. Pärast asjaomaste EIP talituste ümberkorraldust 2005. aastal on finantsjärelevalve paranenud, kuigi teatavad puudused seoses varasemate tehingutega vajavad endiselt kõrvaldamist. |
| --- | --- |

11.10.

Riskikapitali tehingute järelevalve ei ole eelmistel aastatel olnud piisav. Raamatupidamisaruannete, allutatud laenude lepingute ja väljamakseid tõendavate dokumentide edastamist hõlmava vahendajate aruandluskohustuse üle ei teostatud järjepidevat järelkontrolli. See põhjustas hilinenud sissenõuete laekumist ja ebakindlust riskikapitali tehingute hindamise kohta. Pärast asjaomaste EIP talituste ümberkorraldust 2005. aastal on finantsjärelevalve paranenud, kuigi teatavad puudused seoses varasemate tehingutega vajavad endiselt kõrvaldamist.

11.11.

| 11.11. | Euroopa Ühenduste esialgsetes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes liigitati riskikapitali tehingud „EÜ eelarvest ja likvideerimisel olevast ESTÜst antud laenud” alla. Tulenevalt nende omakapitali investeeringutele sarnasest iseloomust (vt punkt 11.6) tuleb neid vastavalt komisjoni raamatupidamiseeskirjale nr 11 („Finantsvarad ja kohustused”) liigitada „likviidsete investeeringute” rubriiki ja nende väärtust hinnata reaalväärtuse alusel. Nende maksumuseks on siiski soetusmaksumus, millest lahutati võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, kuna nende reaalväärtust ei ole praegu võimalik usaldusväärselt mõõta. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Kuigi selline väärtuse hindamismeetod on antud olukorras lubatud, ei rakendata seda järjepidevalt. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus EIP-le kättesaadavaid esialgseid prognoose väärtuse vähendamise kohta ei edastatud komisjonile. See näitab, et komisjoni ja EIP vahelist konventsiooni tuleb uuendada, et komisjonil oleks võimalik saada õigeaegselt kogu asjaomane teave, mida oleks võimalik arvesse võtta komisjoni raamatupidamiseeskirjade rakendamisel. Lisaks peab komisjon aktiivsemalt teostama järelevalvet konventsiooni rakendamise üle, erinevalt praegusest, mil tuginetakse täielikult EIP edastatud teabele. |
| --- | --- |

Euroopa Ühenduste esialgsetes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes liigitati riskikapitali tehingud „EÜ eelarvest ja likvideerimisel olevast ESTÜst antud laenud” alla. Tulenevalt nende omakapitali investeeringutele sarnasest iseloomust (vt punkt 11.6) tuleb neid vastavalt komisjoni raamatupidamiseeskirjale nr 11 („Finantsvarad ja kohustused”) liigitada „likviidsete investeeringute” rubriiki ja nende väärtust hinnata reaalväärtuse alusel. Nende maksumuseks on siiski soetusmaksumus, millest lahutati võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, kuna nende reaalväärtust ei ole praegu võimalik usaldusväärselt mõõta. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Kuigi selline väärtuse hindamismeetod on antud olukorras lubatud, ei rakendata seda järjepidevalt. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus EIP-le kättesaadavaid esialgseid prognoose väärtuse vähendamise kohta ei edastatud komisjonile. See näitab, et komisjoni ja EIP vahelist konventsiooni tuleb uuendada, et komisjonil oleks võimalik saada õigeaegselt kogu asjaomane teave, mida oleks võimalik arvesse võtta komisjoni raamatupidamiseeskirjade rakendamisel. Lisaks peab komisjon aktiivsemalt teostama järelevalvet konventsiooni rakendamise üle, erinevalt praegusest, mil tuginetakse täielikult EIP edastatud teabele.

| 11.11. | Komisjon on nende varade vajaliku ümberliigitamise käigus liigitanud nad 2006. aasta lõpparuandes likviidseteks investeeringuteks. Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides parima kulude-tulude suhtega lahendust, võttes sealjuures arvesse ka aastaid tagasi lõplike abisaajatega sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praeguseid aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet. Uute aruandlusnõuete raames lepitakse kokku ka iga-aastaste tegevusaruannete sisu, mis võimaldaks komisjonil põhjalikumalt jälgida asjaomase õigusliku aluse ja volituste kohaldamist. |
| --- | --- |

11.11.

Komisjon on nende varade vajaliku ümberliigitamise käigus liigitanud nad 2006. aasta lõpparuandes likviidseteks investeeringuteks. Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides parima kulude-tulude suhtega lahendust, võttes sealjuures arvesse ka aastaid tagasi lõplike abisaajatega sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praeguseid aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet. Uute aruandlusnõuete raames lepitakse kokku ka iga-aastaste tegevusaruannete sisu, mis võimaldaks komisjonil põhjalikumalt jälgida asjaomase õigusliku aluse ja volituste kohaldamist.

Intressitoetused

| 11.12. | Intressitoetusi makstakse ühenduse eelarvest osade EIP laenude puhul keskkonna valdkonnas. Üldiselt hallati asjaomaseid tehinguid rahuldaval tasemel. Leiti aga mitmeid puudusi. Nimelt hiljuti sõlmitud laenulepingute puhul (kogusummas 135 miljonit eurot ja neile eraldatud 26,8 miljoni euro ulatuses intressitoetused) võimaldati maksmist teistes valuutades peale euro, mis on vastuolus MEDA II määruse artikliga 6. Lisaks suleti üks projekt, millele oli eraldatud 8,5 miljoni suurune intressitoetus, kuigi abisaaja ei olnud esitanud kohustuslikku aruannet, mis kinnitab projekti edukat läbiviimist. |
| --- | --- |

11.12.

Intressitoetusi makstakse ühenduse eelarvest osade EIP laenude puhul keskkonna valdkonnas. Üldiselt hallati asjaomaseid tehinguid rahuldaval tasemel. Leiti aga mitmeid puudusi. Nimelt hiljuti sõlmitud laenulepingute puhul (kogusummas 135 miljonit eurot ja neile eraldatud 26,8 miljoni euro ulatuses intressitoetused) võimaldati maksmist teistes valuutades peale euro, mis on vastuolus MEDA II määruse artikliga 6. Lisaks suleti üks projekt, millele oli eraldatud 8,5 miljoni suurune intressitoetus, kuigi abisaaja ei olnud esitanud kohustuslikku aruannet, mis kinnitab projekti edukat läbiviimist.

| 11.12. | MEDA II raames tehti ühel projektil ainult üks väljamakse muus valuutas. EIP teavitas laenusaajat, et laenu järgmiste väljamaksete puhul ei ole pangal võimalik maksta muus valuutas peale euro. Pank valmistab ette rahastamislepingute muudatusi, et järgida euro-vääringu nõuet. |
| --- | --- |

11.12.

MEDA II raames tehti ühel projektil ainult üks väljamakse muus valuutas. EIP teavitas laenusaajat, et laenu järgmiste väljamaksete puhul ei ole pangal võimalik maksta muus valuutas peale euro. Pank valmistab ette rahastamislepingute muudatusi, et järgida euro-vääringu nõuet.

FEMIP tehnilise abi toetusfond

| 11.13. | Tehnilise abi projektide eesmärk on toetada abisaajaid projektitsükli erinevates etappides, milleks on projekti määratlemine, koostamine ja elluviimine. Üldiselt hallatakse tehnilise abi projekte adekvaatselt. Kontrollitud 30 projektist leiti abikõlblikkuse probleeme kolmel juhul, vaatamata asjaolule, et raamlepingus ei ole ette nähtud võimalikke kõrvalekaldeid: |
| --- | --- |

11.13.

Tehnilise abi projektide eesmärk on toetada abisaajaid projektitsükli erinevates etappides, milleks on projekti määratlemine, koostamine ja elluviimine. Üldiselt hallatakse tehnilise abi projekte adekvaatselt. Kontrollitud 30 projektist leiti abikõlblikkuse probleeme kolmel juhul, vaatamata asjaolule, et raamlepingus ei ole ette nähtud võimalikke kõrvalekaldeid:

| a) | kahe kontrollitud projekti puhul rahastati keskkonnamõju hindamisuuringuid 1,15 miljoni euro ulatuses, kuigi uuringuid oleks tegelikult pidanud rahastama projekti elluviijad; |
| --- | --- |

a)

kahe kontrollitud projekti puhul rahastati keskkonnamõju hindamisuuringuid 1,15 miljoni euro ulatuses, kuigi uuringuid oleks tegelikult pidanud rahastama projekti elluviijad;

| b) | välise tehnilise abi vahehindamist kogusummas 0,2 miljonit eurot rahastati samuti tehnilise abi toetusfondist, kuigi see ei ole kooskõlas raamlepingus sisalduvate abikõlblike tehnilise abi projektide definitsiooniga. |
| --- | --- |

b)

välise tehnilise abi vahehindamist kogusummas 0,2 miljonit eurot rahastati samuti tehnilise abi toetusfondist, kuigi see ei ole kooskõlas raamlepingus sisalduvate abikõlblike tehnilise abi projektide definitsiooniga.

| 11.13. | Keskkonnamõjude hindamisega seotud Euroopa direktiivid on ranged, eriti avaliku arutelu protsessi osas. Keskkonnamõjude hindamine on EIP investeerimisprojektide tsükli lahutamatu osa. Kohalikult rahastatavad ja läbiviidavad keskkonnamõjude hindamised ei vasta sageli ELi direktiivide nõudmistele. Lisaks kritiseerivad valitsusvälised organisatsioonid mõnikord, et EIP ei järgi neid nõudeid piisavalt rangelt. 0,2 miljoni euro suuruse EIP investeeringu puhul oli keskkonnamõjude hindamine seatud laenu väljamaksmise tingimuseks. |
| --- | --- |

11.13.

Keskkonnamõjude hindamisega seotud Euroopa direktiivid on ranged, eriti avaliku arutelu protsessi osas. Keskkonnamõjude hindamine on EIP investeerimisprojektide tsükli lahutamatu osa. Kohalikult rahastatavad ja läbiviidavad keskkonnamõjude hindamised ei vasta sageli ELi direktiivide nõudmistele. Lisaks kritiseerivad valitsusvälised organisatsioonid mõnikord, et EIP ei järgi neid nõudeid piisavalt rangelt. 0,2 miljoni euro suuruse EIP investeeringu puhul oli keskkonnamõjude hindamine seatud laenu väljamaksmise tingimuseks.

Olles hinnanud vastavust abikõlblikkuse kriteeriumidele, nõustus komisjon vahehindamise rahastamisega Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu abifondist. Vahehindamine toetab EIP investeeringuid parema tehnilise abi kaudu. Seega leidsid nii komisjon kui ka EIP, et vahehindamise rahastamine Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu toetusfondist on asjakohane.

Aruandluskohustus eelarvepädevate institutsioonide ees

| 11.14. | Alates MEDA programmi algusest 1996. aastal peab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aastaaruande, mis sisaldab teavet aasta jooksul rahastatud meetmete kohta (MEDA määruse artikkel 15). Kuigi komisjon on avaldanud arengukoostöö üldise aastaaruande, ei sisalda see praegusel kujul piisavalt teavet rahastamisvahendite kaudu saavutatud edu kohta. |
| --- | --- |

11.14.

Alates MEDA programmi algusest 1996. aastal peab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aastaaruande, mis sisaldab teavet aasta jooksul rahastatud meetmete kohta (MEDA määruse artikkel 15). Kuigi komisjon on avaldanud arengukoostöö üldise aastaaruande, ei sisalda see praegusel kujul piisavalt teavet rahastamisvahendite kaudu saavutatud edu kohta.

| 11.14. | Komisjon kaalub üksikasjalikuma teabe andmist eelarvepädevatele institutsioonidele. |
| --- | --- |

11.14.

Komisjon kaalub üksikasjalikuma teabe andmist eelarvepädevatele institutsioonidele.

Pangakontode liigitamine ühenduste raamatupidamisaruannetes

| 11.15. | Eelarvelised vahendid kantakse komisjoni nimel üle spetsiaalset intressi kandvatele pangakontodele (8) EIPs. Nimetatud kontodel olevad summad kirjendati eelrahastamisena ühenduse esialgsetesse konsolideeritud raamatupidamisaruannetesse. Antud liigitus erines sarnaselt komisjoni volitatud teistes finantsasutustes läbiviidavate programmide raamatupidamises kasutatavast liigitusest. Nimetatud teistel juhtudel liigitati pangakontod „sularaha ja sularahaekvivalendid” rubriigi alla. |
| --- | --- |

11.15.

Eelarvelised vahendid kantakse komisjoni nimel üle spetsiaalset intressi kandvatele pangakontodele (8) EIPs. Nimetatud kontodel olevad summad kirjendati eelrahastamisena ühenduse esialgsetesse konsolideeritud raamatupidamisaruannetesse. Antud liigitus erines sarnaselt komisjoni volitatud teistes finantsasutustes läbiviidavate programmide raamatupidamises kasutatavast liigitusest. Nimetatud teistel juhtudel liigitati pangakontod „sularaha ja sularahaekvivalendid” rubriigi alla.

| 11.15. | 2006. aasta lõpparuandes on kohaldatud ümberliigitamist kontrollikoja osutatud tähenduses. |
| --- | --- |

11.15.

2006. aasta lõpparuandes on kohaldatud ümberliigitamist kontrollikoja osutatud tähenduses.

Järeldused ja soovitused

| 11.16. | MEDA määruse järgsete pangandusmeetmete haldamine tehnilise abi ja intressitoetusega laenude osas oli üldiselt rahuldav. Riskikapitali tehingute osas leidis kontrollikoda siiski puudusi rakendus- ja järelevalvemenetlustes ning samuti kõikide asjaomaste andmete EIP poolt komisjonile edastamisel, võimaldamaks komisjonil täielikult rakendada oma raamatupidamiseeskirju. Riskikapitali tehingute ja intressitoetuse tehingute osas leiti veel, et abisaajad ei täitnud alati oma lepingulisi kohustusi ja aruandluskohustust. Tuleb võtta meetmed, et tagada finantsvahendajate ja laenuvõtjate lepinguliste kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

11.16.

MEDA määruse järgsete pangandusmeetmete haldamine tehnilise abi ja intressitoetusega laenude osas oli üldiselt rahuldav. Riskikapitali tehingute osas leidis kontrollikoda siiski puudusi rakendus- ja järelevalvemenetlustes ning samuti kõikide asjaomaste andmete EIP poolt komisjonile edastamisel, võimaldamaks komisjonil täielikult rakendada oma raamatupidamiseeskirju. Riskikapitali tehingute ja intressitoetuse tehingute osas leiti veel, et abisaajad ei täitnud alati oma lepingulisi kohustusi ja aruandluskohustust. Tuleb võtta meetmed, et tagada finantsvahendajate ja laenuvõtjate lepinguliste kohustuste täitmine.

| 11.16. | Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et finantsvahendajad ja laenuvõtjad täidaksid oma lepingulisi kohustusi. |
| --- | --- |

11.16.

Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et finantsvahendajad ja laenuvõtjad täidaksid oma lepingulisi kohustusi.

| 11.17. | Komisjoni ja EIP vaheline riskikapitali tehingute ja intressitoetuste juhtimiskorraldus vajab täiustamist ja uuendamist. |
| --- | --- |

11.17.

Komisjoni ja EIP vaheline riskikapitali tehingute ja intressitoetuste juhtimiskorraldus vajab täiustamist ja uuendamist.

| 11.17. | Komisjon arutab EIPga kooskõlas uute raamatupidamiseeskirjadega uusi aruandlusnõudeid ja otsib parima kulude-tulude suhtega lahendust. |
| --- | --- |

11.17.

Komisjon arutab EIPga kooskõlas uute raamatupidamiseeskirjadega uusi aruandlusnõudeid ja otsib parima kulude-tulude suhtega lahendust.

| 11.18. | Komisjon peab looma rangemad järelevalvemenetlused, et tagada finantsandmete täielikkus ja usaldusväärsus. Komisjon peab esitama täielikumat teavet rahastamisvahendite kaudu saavutatud edu kohta ning samuti järjepidevalt käsitlema erinevaid volitatud tegevuse jaoks avatud pangakontosid. |
| --- | --- |

11.18.

Komisjon peab looma rangemad järelevalvemenetlused, et tagada finantsandmete täielikkus ja usaldusväärsus. Komisjon peab esitama täielikumat teavet rahastamisvahendite kaudu saavutatud edu kohta ning samuti järjepidevalt käsitlema erinevaid volitatud tegevuse jaoks avatud pangakontosid.

| 11.18. | Komisjon on volitanud EIPd viima toimingud läbi enda nimel ning andnud EIP-le mõned halduskohustused, mis on konventsioonis selgesti sätestatud ja millest tuleb kinni pidada. Komisjon on konventsiooni sätteid järgides valmis veelgi tugevdama oma järelevalvet EIP volitatud tegevuse üle. |
| --- | --- |

11.18.

Komisjon on volitanud EIPd viima toimingud läbi enda nimel ning andnud EIP-le mõned halduskohustused, mis on konventsioonis selgesti sätestatud ja millest tuleb kinni pidada. Komisjon on konventsiooni sätteid järgides valmis veelgi tugevdama oma järelevalvet EIP volitatud tegevuse üle.

Komisjon kaalub üksikasjalikuma teabe andmist eelarvepädevatele institutsioonidele.

2006. aasta lõpparuandes on kohaldatud ümberliigitamist kontrollikoja osutatud tähenduses.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFOND

| 11.19. | Välistegevuse tagatisfondi (9) (mis tagab laene kolmandatele riikidele) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (10) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse (11) eest. 31. detsembril 2006. aastal olid fondi ressursid 1 379 miljonit eurot. |
| --- | --- |

11.19.

Välistegevuse tagatisfondi (9) (mis tagab laene kolmandatele riikidele) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (10) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse (11) eest. 31. detsembril 2006. aastal olid fondi ressursid 1 379 miljonit eurot.

11.20.

| 11.20. | Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2006. aastal rahuldavalt. 2006. aastal fondile tagatisnõudeid ei esitatud. |
| --- | --- |

Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2006. aastal rahuldavalt. 2006. aastal fondile tagatisnõudeid ei esitatud.

LIKVIDEERIMISEL OLEV ESTÜ

| 11.21. | Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (12). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites. Seisuga 31. detsember 2006 olid likvideerimisel oleva ESTÜ varad kokku 2 174 miljonit eurot võrreldes 2 214 miljoni euroga 31. detsembril 2005. |
| --- | --- |

11.21.

Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (12). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites. Seisuga 31. detsember 2006 olid likvideerimisel oleva ESTÜ varad kokku 2 174 miljonit eurot võrreldes 2 214 miljoni euroga 31. detsembril 2005.

11.22.

| 11.22. | Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud mitmeaastased finantssuunised. |
| --- | --- |

Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud mitmeaastased finantssuunised.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 11.23. | Vt
  lisa 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23.

Vt
  lisa 11.1
  .

(1)  Selleks on kasutatud näiteks protokolle – eraldi kahepoolsed finantslepingud ELi ja Vahemereriikide vahel – ja nõukogu 29. juuni 1992. aasta määrust EMÜ nr 1763/92, milles kehtestatakse ELi mittekuuluvate Vahemereriikidega tehtava finantsalase koostöö eeskirjad.

---

(2)  MEDA määruses nimetatud partnerriigid ja piirkonnad on: Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Palestiina omavalitsus, Liibanon, Süüria, Türgi, Küpros ja Malta. Küpros ja Malta on nüüd ELi liikmesriigid, Türgile antakse spetsiaalset liitumiseelset abi.

(3)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2698/2000 (MEDA II) (EÜT L 311, 12.12.2000, lk 1), millega muudeti määrust (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).

(4)  Euroopa naaberluse ja partnerluse rahastamisvahend jõustub 2007. aastal (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).

(5)  EIP oma ressurssidest antavad laenud, millele eraldatakse intressitoetusi ELi eelarvest.

(6)  FEMIP toetusfond erineb FEMIP sihtfondist, mida rahastatakse otse ELi liikmesriikide osamaksetega kogusummas 32,5 miljonit eurot. Lisaks maksis komisjon sihtfondile miljon eurot.

(7)  Seisuga 30. juuni 2005 oli kogusumma 489 miljonit eurot.

Allikas: Euroopa Investeerimispank.

(8)  Seisuga 31. detsember 2006 hoiustatakse nimetatud spetsiaalsetel pangakontodel kokku 233,1 miljonit eurot.

(9)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), viimati muudetud 30. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).

(10)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja EÜ makromajandusliku finantsabi laenud kolmandatele riikidele.

(11)  Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Ühenduse vaheline haldusleping, viimati muudetud 28. aprillil 2002. aastal ja 8. mail 2002. aastal.

(12)  Protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 67).

LISA 11.1

Kontrollikoja varasemate tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanekud | Olukord 2006. aastal | Kas edasised meetmed on vajalikud? | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Konkreetsed tähelepanekud seoses finantsmehhanismi projektidega |
| Avalik pakkumismenetlus |
| 2002. eelarveaasta aastaaruande punktis 10.33 määratleti juhtum, kus Hispaanias (Galiitsias) ehitatava tuulepargi elektrilise muunduri paigaldamisega seoses leiti rahvusega seonduvat eelistamist: tuulepargi rajamise luba sisaldas nõuet, et 74 % tootmisest toimuks Galiitsias kohapeal (80 % arvestades tsiviilehitust). Rootsist seadmete ostmiseks pidi abisaaja piirkondlikelt ametiasutustelt spetsiaalse loa saamiseks tõendama, et toodet ei olnud võimalik siseturul leida. Komisjon kutsuti olukorda uurima tagamaks, et siseriiklikke tooteid ei eelistataks. | Komisjon uuris juhtumit ilma EIPta ja leidis asjaomase direktiivi väidetava rikkumise, kuid ei pidanud õigeks täiendavate meetmete võtmist. | | Komisjon uuris juhtumit nii riigihanke kui ka kaupade vaba liikumise seisukohast. Ta leidis sel ajal kehtinud riigihanke eeskirjade võimaliku, kuid tõendamata rikkumise, kuid mitte kaupade vaba liikumise sätete rikkumisi. Komisjon ei pidanud vajalikuks täiendavate meetmete võtmist riigihanke küsimuses, sest kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole ettevõtja enam eeskirjade kohaldamisalas. |
| Ülevaade finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 10.16 märgiti, et
  (punkti 10.16 alapunkt b) komisjon ei olnud varana arvele võtnud ega seega ka raamatupidamiskontodele kirjendanud Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt Bosnia ja Hertsegoviinas teostatava pangatoimingu osamakset, mille eest maksti 44,25 miljonit eurot;
  (punkti 10.16 alapunkt c) Euroopa Ülesehitusametile on antud kokku 16 miljoni euro väärtuses ELi vahendeid Kosovos, Montenegros ja Serbias Kreditanstalt für Wiederaufbau hallatavate pangatoimingute tegemiseks. Ei komisjon ega ka Euroopa Ülesehitusamet ei olnud hõlmanud neid summasid esialgsesse 2004. aasta raamatupidamisaruandesse. | Kooskõlas oma vastusega kontrollikoja leidudele kaasas komisjon nimetatud summad oma 2004. aasta lõplikesse raamatupidamisaruannetesse. 2005. aastal aga ei olnud neid summasid lõplikes raamatupidamisaruannetes ning seda ei põhjendatud.
  2006. aastal broneeris komisjon 46,1 miljonit eurot nimetatud osalustest varadena ja saavutas seeläbi kasumi majandustulemuse aruandes. Komisjon otsustas (1) nimetatud summasid kasutada finantsosalusena, soetades 922,5685 „C” aktsiat hinnaga 50 000 eurot aktsia kohta „Euroopa Kagu-Euroopa Fondi” (2) (tulunduslik erasektori SICAV) (3) Euroopa Investeerimisfond ostis (4) aktsiad komisjoni nimel spetsiaalse usalduslepingu raames. Finantsosalust hinnati 2006. aasta lõpus 49,4 miljonile eurole. | Komisjon peab rakendama nõuetekohased järelevalve- ja kontrollimenetlused seoses oma finantsosalustes hoitava varaga tagamaks, et need varad on alati nõuetekohaselt kirjendatud. | Alates 2006. aastast tagab komisjon, et finantsosalustes hoitavate varade kirjendamine ja järelevalve nende üle toimub nõuetekohaselt, õigeaegselt ja õige liigituse järgi. 44,250 miljoni euro väärtuses Kreditanstalt für Wiederaufbaule antud laene ei olnud 2005. aastal varade hulgas. Kuid ülekandelepingu allakirjutamisega 19. juunil 2006 kiitsid komisjon ja Euroopa Ülesehitusamet heaks „Euroopa Fondide” real olnud tagastamata laenude ülekandmise Euroopa Kagu-Euroopa Fondile (EFSE). Kõnealune summa sisaldub EÜ 2006. aasta bilansi varade poolel ning seda jälgitakse edaspidi.


  Komisjon uurib tegevust olukorra parandamiseks ja rakendab asjakohaseid meetmeid. |
| Sarnast probleemi mainiti 2004. eelarveaasta aastaaruande punktides 10.17 ja 10.18 seoses finantseerimisasutuste poolt komisjoni nimel hallatavate varadega. Nimetatud ülevaade peaks tagama selle, et varade üle teostatakse korrapärast ja piisavat järelevalvet. | Uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2005. aastal on komisjon saanud osalise ülevaate oma kontodel hoitavatest varadest. | | |

Kontrollikoja tähelepanekud

Olukord 2006. aastal

Kas edasised meetmed on vajalikud?

Komisjoni vastus

Konkreetsed tähelepanekud seoses finantsmehhanismi projektidega

Avalik pakkumismenetlus

2002. eelarveaasta aastaaruande punktis 10.33 määratleti juhtum, kus Hispaanias (Galiitsias) ehitatava tuulepargi elektrilise muunduri paigaldamisega seoses leiti rahvusega seonduvat eelistamist: tuulepargi rajamise luba sisaldas nõuet, et 74 % tootmisest toimuks Galiitsias kohapeal (80 % arvestades tsiviilehitust). Rootsist seadmete ostmiseks pidi abisaaja piirkondlikelt ametiasutustelt spetsiaalse loa saamiseks tõendama, et toodet ei olnud võimalik siseturul leida. Komisjon kutsuti olukorda uurima tagamaks, et siseriiklikke tooteid ei eelistataks.

Komisjon uuris juhtumit ilma EIPta ja leidis asjaomase direktiivi väidetava rikkumise, kuid ei pidanud õigeks täiendavate meetmete võtmist.

Komisjon uuris juhtumit nii riigihanke kui ka kaupade vaba liikumise seisukohast. Ta leidis sel ajal kehtinud riigihanke eeskirjade võimaliku, kuid tõendamata rikkumise, kuid mitte kaupade vaba liikumise sätete rikkumisi. Komisjon ei pidanud vajalikuks täiendavate meetmete võtmist riigihanke küsimuses, sest kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole ettevõtja enam eeskirjade kohaldamisalas.

Ülevaade finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest

2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 10.16 märgiti, et

(punkti 10.16 alapunkt b) komisjon ei olnud varana arvele võtnud ega seega ka raamatupidamiskontodele kirjendanud Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt Bosnia ja Hertsegoviinas teostatava pangatoimingu osamakset, mille eest maksti 44,25 miljonit eurot;

(punkti 10.16 alapunkt c) Euroopa Ülesehitusametile on antud kokku 16 miljoni euro väärtuses ELi vahendeid Kosovos, Montenegros ja Serbias Kreditanstalt für Wiederaufbau hallatavate pangatoimingute tegemiseks. Ei komisjon ega ka Euroopa Ülesehitusamet ei olnud hõlmanud neid summasid esialgsesse 2004. aasta raamatupidamisaruandesse.

Kooskõlas oma vastusega kontrollikoja leidudele kaasas komisjon nimetatud summad oma 2004. aasta lõplikesse raamatupidamisaruannetesse. 2005. aastal aga ei olnud neid summasid lõplikes raamatupidamisaruannetes ning seda ei põhjendatud.

2006. aastal broneeris komisjon 46,1 miljonit eurot nimetatud osalustest varadena ja saavutas seeläbi kasumi majandustulemuse aruandes. Komisjon otsustas (1) nimetatud summasid kasutada finantsosalusena, soetades 922,5685 „C” aktsiat hinnaga 50 000 eurot aktsia kohta „Euroopa Kagu-Euroopa Fondi” (2) (tulunduslik erasektori SICAV) (3) Euroopa Investeerimisfond ostis (4) aktsiad komisjoni nimel spetsiaalse usalduslepingu raames. Finantsosalust hinnati 2006. aasta lõpus 49,4 miljonile eurole.

Komisjon peab rakendama nõuetekohased järelevalve- ja kontrollimenetlused seoses oma finantsosalustes hoitava varaga tagamaks, et need varad on alati nõuetekohaselt kirjendatud.

Alates 2006. aastast tagab komisjon, et finantsosalustes hoitavate varade kirjendamine ja järelevalve nende üle toimub nõuetekohaselt, õigeaegselt ja õige liigituse järgi. 44,250 miljoni euro väärtuses Kreditanstalt für Wiederaufbaule antud laene ei olnud 2005. aastal varade hulgas. Kuid ülekandelepingu allakirjutamisega 19. juunil 2006 kiitsid komisjon ja Euroopa Ülesehitusamet heaks „Euroopa Fondide” real olnud tagastamata laenude ülekandmise Euroopa Kagu-Euroopa Fondile (EFSE). Kõnealune summa sisaldub EÜ 2006. aasta bilansi varade poolel ning seda jälgitakse edaspidi.

Komisjon uurib tegevust olukorra parandamiseks ja rakendab asjakohaseid meetmeid.

Sarnast probleemi mainiti 2004. eelarveaasta aastaaruande punktides 10.17 ja 10.18 seoses finantseerimisasutuste poolt komisjoni nimel hallatavate varadega. Nimetatud ülevaade peaks tagama selle, et varade üle teostatakse korrapärast ja piisavat järelevalvet.

Uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2005. aastal on komisjon saanud osalise ülevaate oma kontodel hoitavatest varadest.

---

(1)  Otsus K(2006) 2307, 8.6.2006.

(2)  Fondil on A (erainvesteeringud), B (vahefinantseerimise osalused) and C (rahastajate aktsiad) aktsiad. Kahjum paigutatakse esmalt C aktsiatesse ja kui need on täies ulatuses ära kasutatud, siis B aktsiatesse. Madalama riskiga B aktsiate hinnaks kehtestati 25 000 eurot, mis moodustab poole kõrge riskiga C aktsiate hinnast (50 000 eurot).

(3)  Luksemburgi õigusaktide kohaselt asutati fond äriühingu tüüpi avatud investeerimisfondina — spetsialiseeritud fondina (SICAV).

(4)  See ei olnud sularahatehing, kuna varad saadi Saksa Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt hallatavatest automaatlaenudest, mida käsitleti eespool mainitud kontrollikoja 2004. eelarveaasta aastaaruandes esitatud leidudes.

LISAD

LISA I

Finantsteave

SISUKORD

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

Eelarve päritolu

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

Õiguslik alus

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

Eelarve sisu ja ülesehitus

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

Eelarve rahastamine (eelarvetulud)

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

Eelarveassigneeringute liigid

| 7. | Eelarve täitmine |
| --- | --- |

7.

Eelarve täitmine

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

Vastutus täitmise eest

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

Tulude haldamine

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

Kulude haldamine

| 7.4. | Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

| 8. | Raamatupidamisaruandlus |
| --- | --- |

8.

Raamatupidamisaruandlus

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

Välisaudit

| 10. | Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed

SELGITAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

DIAGRAMMID

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve koosneb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) kuludest. Samuti hõlmab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad Rooma lepingu finantssätted (1)
   (2) (artiklid 268–280 EÜ osas ja artiklid 171–183 Euratomi osas) ning finantsmäärused (3).

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduse kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisaruandlus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete kohaselt (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned väiksemad erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb „kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarveosast, milles on toodud „tulude ja kulude eelarvestus”. Kaheksa osa on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarvejagude alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas ühenduste omavahenditest: käibemaksust laekuvatest ja RKT-l põhinevatest omavahenditest, tollimaksudest, põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest (4).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt
  Diagramm I
  ).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringuliike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5); |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5);

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5). |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5).

Eelarve tulud on ette nähtud maksete koguassigneeringute katmiseks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastuts täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused (6). Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe suurima kuluvaldkonna (EAGGF tagatis ja struktuurifondid) osas hallatakse ühenduse vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja ühenduste saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted (7). Eelarveaasta tegelikke tulusid määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad; |
| --- | --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

| ii) | assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa); |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| b) | assigneeringud makseteks:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul; |
| --- | --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

| ii) | eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa); |
| --- | --- |

ii)

eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| v) | eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest; |
| --- | --- |

v)

eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

| vi) | eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

vi)

eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISARUANDLUS

Eelarveaasta aruanded edastatakse hiljemalt järgmise aasta 1. oktoobriks parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanded koosnevad finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Ühenduste Kontrollikoda (8). Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta lõppu; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi ühenduste institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada ühenduse mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid: (9) parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamisaruanded ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmise kinnitamisotsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

SELGITAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa ühenduste aastaaruannetel ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamisandmete süsteemi (ABAC) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad – nii tulude kui kulude osas – arvutusel, mis annab iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest väärtusest ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| AFC | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| --- | --- |
| AFP | assigneeringud makseteks |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| KA | kulukohustuste assigneeringud |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi |
| LA | liigendatud assigneeringud |
| DE | Saksamaa |
| DIA | teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| EAEC või Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EE | Eesti |
| EEC | Euroopa Ühendus |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ES | Hispaania |
| EL | Euroopa Liit |
| EL-25 | 25-liikmelises Euroopa Liidus kokku |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| FINREG | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| RKT | Rahvamajanduse kogutulu |
| HU | Ungari |
| NL | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MT | Malta |
| MLA | liigendamata assigneeringud |
| NL | Holland |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| MA | maksete assigneeringud |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| S | eelarveosa |
| SE | Rootsi |
| SL | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| T | eelarvejagu |
| UK | Ühendkuningriik |
| KM | Käibemaks |
| 0,0 | Andmed nullist 0,05-ni |
| — | Baasandmete puudumine |

AFC

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

AFP

assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

KA

kulukohustuste assigneeringud

CY

Küpros

CZ

Tšehhi

LA

liigendatud assigneeringud

DE

Saksamaa

DIA

teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III)

DK

Taani

EAEC või Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus

EE

Eesti

EEC

Euroopa Ühendus

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EL

Kreeka

ES

Hispaania

EL

Euroopa Liit

EL-25

25-liikmelises Euroopa Liidus kokku

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

FINREG

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

RKT

Rahvamajanduse kogutulu

HU

Ungari

NL

Iirimaa

IT

Itaalia

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MT

Malta

MLA

liigendamata assigneeringud

NL

Holland

ELT

Euroopa Liidu Teataja

MA

maksete assigneeringud

PL

Poola

PT

Portugal

S

eelarveosa

SE

Rootsi

SL

Sloveenia

SK

Slovakkia

T

eelarvejagu

UK

Ühendkuningriik

KM

Käibemaks

0,0

Andmed nullist 0,05-ni

—

Baasandmete puudumine

DIAGRAMMID

2006. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | Eelarve 2006 – Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2006 – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2006. aastal ja nende kasutamine |
| DIA IV | 2006. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine |
| DIA V | Omavahendid 2006. a. – tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

Eelarve 2006 – Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2006 – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2006. aastal ja nende kasutamine

DIA IV

2006. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

DIA V

Omavahendid 2006. a. – tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

DIA VI

2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis

ANDMED EELARVE TÄITMISE KOHTA VARASEMATEL AASTATEL (2002–2006)

| DIA VII | Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2002–2006 finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- | --- |

DIA VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2002–2006 finantsperspektiivi rubriikide kaupa

---

(1)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping.

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom).

(3)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002).

(4)  Nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom, 29. september 2000 (EÜT L 253, 7.10.2000); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000); nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989 (EÜT L 155, 7.6.1989); kuues nõukogu direktiiv, 17. mai 1977, ühise käibemaksusüsteemi ja ühtse hindamisaluse kohta (EÜT L 145, 13.6.1977); nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom, 13. veebruar 1989, rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 49, 21.2.1989), nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003).

(5)  On oluline teha vahet „kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja „kulukohustuste assigneeringute” ning „assigneeringute makseteks” ja „maksete assigneeringute” vahel. Termineid „kulukohustuste assigneeringud” ja „maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(6)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 274, Euratomi asutamislepingu artikkel 179 ja finantsmääruse artikkel 50.

(7)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000).

(8)  Vt EÜ asutamislepingu artiklid 246, 247 ja 248, Euratomi asutamislepingu artiklid 160a, 160b ja 160c ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(9)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 276 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 180b.

Image

Diagramm I

Eelarve 2006 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

[tulukriteeriumide kohta vt „Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.2; kulukriteeriumide kohta vt „Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.3, täpsemat teavet vt Diagramm IV, tulp (a)]

(miljonit eurot ja %)

kavandatud TULUD:

kavandatud KULUD:

(lõplikud assigneeringud makseteks)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Kavandatud Tulud kokku:

107 378,5
   (2)

Assigneeringud makseteks kokku:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Omavahendid liikmesriikide kaupa

Assigneeringud instituts. kaupa

Tulud liigiti

Assign. jagude kaupa

| Selgitus: |
| --- |
| Omavahendid kokku (liikmesriikide kaupa) |
| Põllumajandusmaksud | 863,4 | (0,8 %) |
| Suhkru- ja isoglükoosimaksud | 150,6 | (0,1 %) |
| Tollimaksud | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Käibemaksul põhinevad omavahendid | 17 186,1 | (16 %) |
| RKT-l põhinevad omavahendid | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Muud tulud | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Eelmisest aastast kasutatav ülejääk | 2 502,8 | (2,3 %) |

Selgitus:

Omavahendid kokku (liikmesriikide kaupa)

Põllumajandusmaksud

863,4

(0,8 %)

Suhkru- ja isoglükoosimaksud

150,6

(0,1 %)

Tollimaksud

13 874,9

(12,9 %)

Käibemaksul põhinevad omavahendid

17 186,1

(16 %)

RKT-l põhinevad omavahendid

70 451,5

(65,6 %)

Muud tulud

2 349,2

(2,2 %)

Eelmisest aastast kasutatav ülejääk

2 502,8

(2,3 %)

| Selgitused |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriigid: |
| 1. | Põllumajandus | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Struktuurimeetmed | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Sisepoliitika | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Välistegevus | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Haldus | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Reservid | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Ühinemiseelne strateegia | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Hüvitised | 1 073,5 | (1 %) |
| Teiste instituts. kasutatavad assigneeringud | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Komisjoni kasutatavad assigneeringud | 108 175,7 | (97,3 %) |
| millest tegevusassigneeringuid | 103 505,7 | (93,1 %) |

Selgitused

Finantsperspektiivi rubriigid:

1.

Põllumajandus

50 498,5

(45,4 %)

2.

Struktuurimeetmed

32 570,6

(29,3 %)

3.

Sisepoliitika

10 807,8

(9,7 %)

4.

Välistegevus

5 731,3

(5,2 %)

5.

Haldus

7 713,0

(6,9 %)

6.

Reservid

386,0

(0,3 %)

7.

Ühinemiseelne strateegia

2 438,0

(2,2 %)

8.

Hüvitised

1 073,5

(1 %)

Teiste instituts. kasutatavad assigneeringud

3 043,0

(2,7 %)

Komisjoni kasutatavad assigneeringud

108 175,7

(97,3 %)

millest tegevusassigneeringuid

103 505,7

(93,1 %)

Image

Diagramm II

Eelarve 2006 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

[pärast lisa- ja paranduseelearvet: täpsemat teavet vaata Diagramm III, tulp (b)]

(miljonit eurot ja %)

Märkus:Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud kokku ei vasta 2006. aasta eelarve tuludele, kuna kulukohustuste assigneeringud hõlmavad ka järgnevate aastate eelarvetuludest rahastatavaid summasid.

Assigneeringud jagude kaupa

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

122 794,4 miljonit eurot

| Selgitused |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriigid: |
| 1. | Põllumajandus | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Struktuurimeetmed | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Sisepoliitika | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Välistegevus | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Haldus | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Reservid | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Ühinemiseelne strateegia | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Hüvitised | 1 073,5 | (0,9 %) |

Selgitused

Finantsperspektiivi rubriigid:

1.

Põllumajandus

50 236,6

(40,9 %)

2.

Struktuurimeetmed

44 659,6

(36,4 %)

3.

Sisepoliitika

10 898,2

(8,9 %)

4.

Välistegevus

6 014,0

(4,9 %)

5.

Haldus

6 913,6

(5,6 %)

6.

Reservid

278,0

(0,2 %)

7.

Ühinemiseelne strateegia

2 720,9

(2,2 %)

8.

Hüvitised

1 073,5

(0,9 %)

Diagramm III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2006. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2006. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid | Finantsperspektiiv | Lõplikud assigneeringud | Assigneeringute kasutamine |
| Summa (5) | Määr (%) | võetud kulukohustused | Kasutusmäär (%) | Ülekanded 2007 (6) | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Eelarve liigendus | | | | | | | | | |
| I | Parlament (j. I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Nõukogu (j. II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komisjon (j. III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T.01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Ettevõtlus (T.02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurents (T.03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja transport (T.06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Keskkond (T.07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Teadusuuringud (T.08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Infoühiskond (T.09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T.10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Kalandus (T.11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Siseturg (T.12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T.13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Maksukorralduse ja tolliliit (T.14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T.15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Press ja teabevahetus (T.16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T.17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (T.18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Välissuhted (T.19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Kaubandus (T.20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Laienemine (T.22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitaarabi (T.23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T.24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Komisjoni administratsioon (T.26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Eelarve (T.27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Audit (T.28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistika (T.29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensionid (T.30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reservid (T.31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Finantsperspektiiv | | | | | | | | | |
| 1 | Põllumajandus | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Struktuurimeetmed | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Sisepoliitika | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Välistegevus | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Halduskulud | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Reservid | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Ühinemiseelne strateegia | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Hüvitised | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Assigneeringud makseteks kokku | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2006. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid

Finantsperspektiiv

Lõplikud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

Summa (5)

Määr (%)

võetud kulukohustused

Kasutusmäär (%)

Ülekanded 2007 (6)

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Nõukogu (j. II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komisjon (j. III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Majandus ja rahandus (T.01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Ettevõtlus (T.02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurents (T.03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energia ja transport (T.06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Keskkond (T.07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Teadusuuringud (T.08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Infoühiskond (T.09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Otsene teadustegevus (T.10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Kalandus (T.11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Siseturg (T.12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionaalpoliitika (T.13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Maksukorralduse ja tolliliit (T.14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Haridus ja kultuur (T.15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Press ja teabevahetus (T.16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T.17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (T.18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Välissuhted (T.19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Kaubandus (T.20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Laienemine (T.22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitaarabi (T.23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T.24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Komisjoni administratsioon (T.26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Eelarve (T.27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Audit (T.28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistika (T.29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensionid (T.30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Reservid (T.31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Kontrollikoda (j. V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Regioonide komitee (j. VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Finantsperspektiiv

1

Põllumajandus

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Struktuurimeetmed

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Sisepoliitika

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Välistegevus

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Halduskulud

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Reservid

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Ühinemiseelne strateegia

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Hüvitised

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Assigneeringud makseteks kokku

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Diagramm IV

2006. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2006. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriikidele | Lõplikud assigneeringud (9) | Assigneeringute kasutamine |
| 2005 sooritatud maksed 2006. aastal | Kasutusmäär (%) | Ülekanded aastasse 2007 | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Eelarve liigendus | | | | | | | |
| I | Parlament (j. I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Nõukogu (j. II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109,0 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komisjon (j. III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T.01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Ettevõtlus (T.02) | 478,0 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurents (T.03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja transport (T.06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Keskkond (T.07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Teadusuuringud (T.08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Infoühiskond (T.09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T.10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Kalandus (T.11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45,0 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Siseturg (T.12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T.13) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Maksukorralduse ja tolliliit (T.14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T.15) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Press ja teabevahetus (T.16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T.17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111,0 | 13,5 |
| III.18 | Justiits- ja siseküsimused (T.18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Välissuhted (T.19) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94,0 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Kaubandus (T.20) | 91,8 | 79,8 | 87,0 | 8,0 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125,0 | 9,5 | 209,0 | 15,9 |
| III.22 | Laienemine (T.22) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitaarabi (T.23) | 635,0 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T.24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11,0 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Komisjoni administratsioon (T.26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Eelarve (T.27) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1,0 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Audit (T.28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistika (T.29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensionid (T.30) | 947,7 | 947,0 | 99,9 | 0,1 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reservid (T.31) | 157,0 | — | — | — | — | 157,0 | 100,0 |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | 267,0 | 237,8 | 89,0 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11,0 |
| VI | Majandus- ja Sotsiaalkomitee (j. VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | 82,0 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Finantsperspektiiv | | | | | | | |
| 1 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Struktuurimeetmed | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Sisepoliitika | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Välistegevus | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332,0 | 5,8 |
| 5 | Halduskulud | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3,0 |
| 6 | Reservid | 386,0 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Ühinemiseelne strateegia | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15,0 | 0,6 | 146,3 | 6,0 |
| 8 | Hüvitised | 1 073,5 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| | Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2006. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriikidele

Lõplikud assigneeringud (9)

Assigneeringute kasutamine

2005 sooritatud maksed 2006. aastal

Kasutusmäär (%)

Ülekanded aastasse 2007

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Nõukogu (j. II)

736,3

584,7

79,4

109,0

14,8

42,6

5,8

III

Komisjon (j. III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Majandus ja rahandus (T.01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Ettevõtlus (T.02)

478,0

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurents (T.03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energia ja transport (T.06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Keskkond (T.07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Teadusuuringud (T.08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Infoühiskond (T.09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Otsene teadustegevus (T.10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Kalandus (T.11)

977,4

788,8

80,7

45,0

4,6

143,7

14,7

III.12

Siseturg (T.12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionaalpoliitika (T.13)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Maksukorralduse ja tolliliit (T.14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Haridus ja kultuur (T.15)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Press ja teabevahetus (T.16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T.17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111,0

13,5

III.18

Justiits- ja siseküsimused (T.18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Välissuhted (T.19)

3 530,3

3 318,0

94,0

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Kaubandus (T.20)

91,8

79,8

87,0

8,0

8,7

3,9

4,3

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21)

1 310,7

976,8

74,5

125,0

9,5

209,0

15,9

III.22

Laienemine (T.22)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitaarabi (T.23)

635,0

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T.24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11,0

4,4

1,8

III.26

Komisjoni administratsioon (T.26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Eelarve (T.27)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1,0

5,9

0,5

III.28

Audit (T.28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistika (T.29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensionid (T.30)

947,7

947,0

99,9

0,1

0,0

0,7

0,1

III.31

Reservid (T.31)

157,0

—

—

—

—

157,0

100,0

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

267,0

237,8

89,0

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Kontrollikoda (j. V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11,0

VI

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (j. VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Regioonide komitee (j. VII)

82,0

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Finantsperspektiiv

1

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Struktuurimeetmed

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Sisepoliitika

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Välistegevus

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332,0

5,8

5

Halduskulud

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3,0

6

Reservid

386,0

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Ühinemiseelne strateegia

2 438,0

2 276,7

93,4

15,0

0,6

146,3

6,0

8

Hüvitised

1 073,5

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Diagramm V
  Omavahendid 2006. a. — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| --- |
| Tulude täitumine | (miljonit eurot ja %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Traditsioonilised omavahendid | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Käibemaksu-omavahendid | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — RKT-omavahendid | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Ühendkuningriigi parandus | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| KOKKU | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Diagramm V

Omavahendid 2006. a. — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

Tulude täitumine

(miljonit eurot ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Traditsioonilised omavahendid

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Käibemaksu-omavahendid

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— RKT-omavahendid

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Ühendkuningriigi parandus

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

KOKKU

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Diagramm VI
  2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis (12) |
| --- |
| Märkus: 2006. a. sooritatud maksed = maksed 2006. a. tegevusassigneeringutest + 2005. a. ülekannetest sooritatud maksed. |
| Finantsperspektiivi rubriigid | (miljonit eurot ja %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Kolman-dad riigid ja muud
   (13) | Kokku |
| — Põllumajandus | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Struktuurimeetmed | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Sisepoliitika | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Välistegevus | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Reservid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Ühinemiseelne strateegia | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Compensation | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| KOKKU | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Diagramm VI

2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis (12)

Märkus: 2006. a. sooritatud maksed = maksed 2006. a. tegevusassigneeringutest + 2005. a. ülekannetest sooritatud maksed.

Finantsperspektiivi rubriigid

(miljonit eurot ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Kolman-dad riigid ja muud
   (13)

Kokku

— Põllumajandus

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Struktuurimeetmed

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Sisepoliitika

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Välistegevus

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Reservid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Ühinemiseelne strateegia

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Compensation

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

KOKKU

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Diagramm VII
  Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2002–2006, finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriik | (Mln EUR) |
| | | | | | | | | | | |
| Sooritatud maksed | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Rubriigid (14) | kasutatavad assign. | Sooritatud maksed (14) | kasutatavad assign. | Sooritatud maksed (14) | kasutatavad assign. | Sooritatud maksed (14) | kasutatavad assign. | Sooritatud maksed (14) | kasutatavad assign. |
| — Põllumajandus | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Struktuurimeetmed | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Sisepoliitika | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Välistegevus | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Haldus | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Reservid | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Ühinemiseelne strateegia | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Hüvitised | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| KOKKU | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Diagramm VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2002–2006, finantsperspektiivi rubriikide kaupa

Finantsperspektiivi rubriik

(Mln EUR)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Sooritatud maksed

2002

2003

2004

2005

2006

Rubriigid (14)

kasutatavad assign.

Sooritatud maksed (14)

kasutatavad assign.

Sooritatud maksed (14)

kasutatavad assign.

Sooritatud maksed (14)

kasutatavad assign.

Sooritatud maksed (14)

kasutatavad assign.

— Põllumajandus

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Struktuurimeetmed

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Sisepoliitika

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Välistegevus

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Haldus

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Reservid

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Ühinemiseelne strateegia

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Hüvitised

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

KOKKU

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Sihtotstarb. tulud ja uuesti kasut. tehtud assign., üle kantud ja taaskasut. assign. CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT sissemaksed tuludesse.

(2)  Pärast lisa- ja paranduseelarvet.

(3)  Kolmandate osapoolte osalusest saadud tulud.

(4)  Pärast lisa- ja paranduseelarvet ning eelarvejagude vahelisi ülekandeid.

(5)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid. Selle tulemusel ületasid olemasolevad assigneeringud mõndade finantsperspektiivi rubriikide ülemmäära.

(6)  Sealhulgas sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavad assigneeringud.

(7)  III eelarveosas (komisjon) vastavad eelarvejaod (T) institutsioonide poolt tegevuspõhise eelarvestamise rakendamiseks määratletud meetmetele/tegevusvaldkondadele.

(8)  1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lisas sätestatakse, et selle rubriigi ülemmäär esitatakse töötajate pensioniskeemi sissemaksete neto põhjal, maksimaalselt kuni 1 100 miljoni eurot 1999. aasta hindade alusel ajavahemikul 2000–2006. 2006. aastal oli vähenduse summa 180 miljonit eurot.

(9)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid.

(10)  III eelarveosas (komisjon) vastavad eelarvejaod (T) institutsioonide poolt tegevuspõhise eelarvestamise rakendamiseks määratletud meetmetele/tegevusvaldkondadele

(11)  Ühendkuningriigi osas rakendatakse omavahendite brutosummale (17 602,0 miljonit eurot) parandust (5 221,4 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid.

Parandus puudutab ainult käibemaksu ja RKT osa vastavalt nende määrale omavahendite brutosummast.

(12)  Geograafiline jagunemine ei toimu mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis Sincom2. vastavalt kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis (ABAC)

(13)  „Kolmandad riigid ja muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektide ja kolmandate riikide osalusega, samuti kulusid, mille osas ei saa rakendada geograafilist jaotust.

(14)  Kasutatavad assigneeringud = eelarveaasta assigneeringud makseteks + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud.

II LISA

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2002. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

Vastavalt asutamislepingutele peab kontrollikoda igal aastal koostama aastaaruande. Samuti on asutamislepingute ja muude kehtivate õigusaktidega ette nähtud, et ta peab koostama iga-aastased eriaruanded ühenduse teatavate asutuste ja tegevuste kohta. Asutamislepingutega on kontrollikojale antud ka volitused esitada tähelepanekuid konkreetsete küsimuste kohta ning arvamusi mõne institutsiooni taotlusel. Allpool on loetletud kontrollikoja poolt alates 2002. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused.

| Pealkiri | Avaldatud |
| --- | --- |
| Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused |
| 25. aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta:






  — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |

Pealkiri

Avaldatud

Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused

25. aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta:

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 295, 28.11.2002

26. aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 286, 28.11.2003

27. aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 293, 30.11.2004

28. aastaaruanne 2004. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 301, 30.11.2005

29. aastaaruanne 2005. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 263, 31.10.2006

30. aastaaruanne 2006. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus eelarve täitmise kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

avaldatud käesolevas ELTs

Eriaruanded

Tulud

| — | Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta

ELT C 44, 27.2.2007

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral

EÜT C 290, 25.11.2002

| — | Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta

EÜT C 254, 22.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

EÜT C 294, 28.11.2002

| — | Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta

ELT C 98, 24.4.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

ELT C 151, 27.6.2003

| — | Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b)

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta

ELT C 269, 4.11.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus

ELT C 29, 4.2.2005

| — | Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta

ELT C 41, 17.2.2005

| — | Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt

ELT C 54, 3.3.2005

| — | Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas

ELT C 67, 18.3.2005

| — | Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll

ELT C 279, 11.11.2005

| — | Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta: Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta: Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?

ELT C 282, 20.11.2006

| — | Eriaruanne nr 8/2006 — Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2006 — Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus

ELT C 282, 20.11.2006

| — | Eriaruanne nr 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta

Avaldamisel

Struktuurimeetmed

| — | Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006

ELT C 174, 23.7.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta

ELT C 303, 7.12.2004

| — | Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel

ELT C 99, 26.4.2006

| — | Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta

ELT C 302, 12.12.2006

| — | Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta. Struktuurifondid 2000–2006. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta. Struktuurifondid 2000–2006.

ELT C 124, 5.6.2007

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadustegevus

| — | Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta

EÜT C 136, 7.6.2002

| — | Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta

ELT C 292, 2.12.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta

ELT C 99, 23.4.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta

ELT C 94, 21.4.2006

| — | Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004)

ELT C 178, 31.7.2007

Välistegevus

| — | Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades

EÜT C 121, 23.5.2002

| — | Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest

ELT C 93, 17.4.2003

| — | Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta

ELT C 181, 31.7.2003

| — | Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta

ELT C 63, 11.3.2004

| — | Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

ELT C 72, 22.3.2005

| — | Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

ELT C 249, 7.10.2005

| — | Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta

ELT C 260, 19.10.2005

| — | Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta

ELT C 119, 19.5.2006

| — | Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami ohvritele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami ohvritele

ELT C 170, 21.7.2006

| — | Eriaruanne nr 5/2006 MEDA programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2006 MEDA programmi kohta

ELT C 200, 24.8.2006

| — | Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta

ELT C 235, 29.9.2006

| — | Eriaruanne nr 5/2007 programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2007 programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt

Avaldamisel

Ühinemiseelne strateegia

| — | Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga „Kas Sapardit on hästi juhitud?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2004 seoses liitumiseelse abiga „Kas Sapardit on hästi juhitud?”

ELT C 295, 30.11.2004

| — | Eriaruanne nr 5/2004 seoses Phare abiga kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2004 seoses Phare abiga kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide juhtimiseks

ELT C 15, 20.1.2005

| — | Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias

ELT C 174, 26.7.2006

Halduskulud

| — | Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta

ELT C 109, 7.5.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta

ELT C 291, 23.11.2005

| — | Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta

ELT C 284, 21.11.2006

| — | Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta

ELT C 148, 2.7.2007 ja ELT C 178, 31.7.2007

Finantsinstrumendid ja pangandustegevus

—

Iga-aastased eriaruanded

ESTÜ raamatupidamisaruanded

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001

EÜT C 158, 3.7.2002

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002

ELT C 127, 29.5.2003

ESTÜ aastaaruanded

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta

EÜT C 302, 5.12.2002

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta

ELT C 224, 19.9.2003

Euratomi Tarneagentuur

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Ühistoroidkamber

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond — (Dublini Fond)

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa koolid

| — | Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Keskpank (BCE, Frankfurt)

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 259, 25.10.2002

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 286, 23.11.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2004. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2004. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 119, 19.5.2006

Schengeni lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud) haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

„Sisneti” lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri „Sisnet” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri „Sisnet” paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2005. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2005. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2006. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne „Sisnetiga” seotud 2006. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

Ühenduse Sordiamet (CPVO, Angers)

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM, Alicante)

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Keskkonnaagentuur (EKA, Kopenhaagen)

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA, Lissabon)

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Ravimiamet (EMEA, London)

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Ravimiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimiameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Ravimiameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimiameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Ravimiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT, Luxembourg)

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Koolitusfond (ETF, Torino)

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA, Viin) — Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

| — | Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Ülesehitusamet (EAR, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 41, 17.2.2005

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA, Lissabon)

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA, Köln)

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA, Parma)

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Eurojust

| — | Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

| — | Aruanne Eurojusti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 332, 28.12.2005

| — | Aruanne Eurojusti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Eurojusti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

EL tuleviku konvent

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 122, 22.5.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 157, 14.6.2004

Galileo ühisettevõte (Brüssel)

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2006 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2006 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA, Heraklion)

| — | Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC, Stockholm)

| — | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 312, 19.12.2006

| — | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa GNSS Järelevalveamet (Brüssel)

| — | Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Raudteeagentuur (ERA, Valenciennes)

| — | Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Politseikolledž (CEPOL, Bramshill)

| — | Aruanne Euroopa Politseikolledži 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Politseikolledži 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (FRONTEX, Varssavi)

| — | Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA, Brüssel)

| — | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Aruka Energeetika Rakendusamet (IEEA, Brüssel)

| — | Aruanne Aruka Energeetika Rakendusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Aruka Energeetika Rakendusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

Avaldamisel

Arvamused

| — | Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta

EÜT C 92, 17.4.2002

| — | Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14

EÜT C 225, 20.9.2002

| — | Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

EÜT C 21, 28.1.2003

| — | Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted („finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted („finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted („finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted („finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed

ELT C 224, 19.9.2003

| — | Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

ELT C 75, 24.3.2004

| — | Arvamus nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks)

ELT C 107, 30.4.2004

| — | Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest

ELT C 121, 20.5.2005 ja ELT C 167, 7.7.2005

| — | Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

ELT C 121, 20.5.2005

| — | Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ) kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ) kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 124, 23.5.2005

| — | Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5

ELT C 167, 7.7.2005

| — | Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas

ELT C 249, 7.10.2005

| — | Arvamus nr 8/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta vastastikuse haldusabi osas ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta vastastikuse haldusabi osas ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu

ELT C 313, 9.12.2005

| — | Arvamus nr 9/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta [KOM(2005) 130 lõplik] |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta [KOM(2005) 130 lõplik]

ELT C 313, 9.12.2005

| — | Arvamus nr 10/2005 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2005 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

ELT C 13, 18.1.2006

| — | Arvamus nr 11/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ, Euratom) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ, Euratom) kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 13, 18.1.2006

| — | Arvamus nr 1/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad

ELT C 203, 25.8.2006

| — | Arvamus nr 2/2006 seoses nõukogu otsuse ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2006 seoses nõukogu otsuse ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 203, 25.8.2006

| — | Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga liitumise tõttu ajutised erimeetmed Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmiseks

ELT C 273, 9.11.2006

| — | Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

ELT C 273, 9.11.2006

| — | Arvamus 5/2006 Euroopa Koolide finantsmääruse muudatusettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus 5/2006 Euroopa Koolide finantsmääruse muudatusettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm „Herakles II”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm „Herakles II”)

ELT C 302, 12.12.2006

| — | Arvamus nr 7/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2006 ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 8, 12.1.2007

| — | Arvamus nr 8/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega tunnistatakse kehtetuks eelarvedistsipliini käsitlev nõukogu määrus (EÜ) nr 2040/2000 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2006 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega tunnistatakse kehtetuks eelarvedistsipliini käsitlev nõukogu määrus (EÜ) nr 2040/2000

ELT C 8, 12.1.2007

| — | Arvamus nr 1/2007 Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2007 Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 46, 28.2.2007

| — | Arvamus nr 2/2007 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2007 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust

ELT C 101, 4.5.2007

| — | Arvamus nr 3/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

ELT C 101, 4.5.2007

| — | Arvamus nr 4/2007 komisjoni määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) No 58/2003 millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2007 komisjoni määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) No 58/2003 millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

ELT C 216, 14.9.2007

| — | Arvamus nr 5/2007 nõukogu määruse ettepaneku kohta Euratomi Tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse osas |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2007 nõukogu määruse ettepaneku kohta Euratomi Tarneagentuuri suhtes kohaldatava finantsmääruse osas

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, „riiklike avalduste” ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, „riiklike avalduste” ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta

ELT C 216, 14.9.2007

---