# Europeiska unionens C 273/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 273 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången15 november 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 273

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången15 november 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2007/C 273/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006, samt institutionernas svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2007/C 273/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006, samt institutionernas svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 15.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 273/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248.1 och 248.4 i EG-fördraget och artiklarna 129 och 143 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006,

har Europeiska revisionsrätten vid sitt sammanträde den 27 september 2007 antagit sin

Årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006.

Rapporten har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ska bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

(2007/C 273/01)

---

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Allmän inledning

| Kapitel 1 | – | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

–

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

| Kapitel 2 | – | Kommissionens ram för intern kontroll |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

–

Kommissionens ram för intern kontroll

| Kapitel 3 | – | Budgetförvaltning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

–

Budgetförvaltning

| Kapitel 4 | – | Inkomster |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

–

Inkomster

| Kapitel 5 | – | Den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

–

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| Kapitel 6 | – | Strukturåtgärder |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

–

Strukturåtgärder

| Kapitel 7 | – | Inre politik, inbegripet forskning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

–

Inre politik, inbegripet forskning

| Kapitel 8 | – | Externa åtgärder |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

–

Externa åtgärder

| Kapitel 9 | – | Strategi inför anslutningen |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

–

Strategi inför anslutningen

| Kapitel 10 | – | Administrativa utgifter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

–

Administrativa utgifter

| Kapitel 11 | – | Finansiella instrument och bankverksamhet |
| --- | --- | --- |

Kapitel 11

–

Finansiella instrument och bankverksamhet

| Bilaga I | – | Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten |
| --- | --- | --- |

Bilaga I

–

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

| Bilaga II | – | De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2002 |
| --- | --- | --- |

Bilaga II

–

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2002

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Denna rapport gäller budgetåret 2006 och innehåller revisionsrättens trettionde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget. Årsrapporten om Europeiska utvecklingsfonden presenteras i en separat volym. |
| --- | --- |

0.1

Denna rapport gäller budgetåret 2006 och innehåller revisionsrättens trettionde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget. Årsrapporten om Europeiska utvecklingsfonden presenteras i en separat volym.

| 0.2 | Årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten har följande struktur: kapitel 1 – revisionsförklaringen, kapitel 2 – kommissionens system för intern kontroll, kapitel 3 – de viktigaste iakttagelserna om budgetförvaltningen, kapitlen 4–10 – inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten, ett kapitel för varje rubrik i budgetplanen, samt kapitel 11 – finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – och i förekommande fall andra EU-institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

0.2

Årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten har följande struktur: kapitel 1 – revisionsförklaringen, kapitel 2 – kommissionens system för intern kontroll, kapitel 3 – de viktigaste iakttagelserna om budgetförvaltningen, kapitlen 4–10 – inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten, ett kapitel för varje rubrik i budgetplanen, samt kapitel 11 – finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – och i förekommande fall andra EU-institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser.

| 0.3 | De kapitel som gäller inkomster och de största utgiftsområdena innehåller följande centrala delar:






  — | Ingående analyser av resultaten av de revisioner som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar. |
| --- | --- | --- |

0.3

De kapitel som gäller inkomster och de största utgiftsområdena innehåller följande centrala delar:

—

Ingående analyser av resultaten av de revisioner som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar.

| — | Resultat från uppföljande granskningar av hur revisionsrättens och budgetmyndighetens rekommendationer vid tidigare revisioner har genomförts. |
| --- | --- |

—

Resultat från uppföljande granskningar av hur revisionsrättens och budgetmyndighetens rekommendationer vid tidigare revisioner har genomförts.

| — | En förteckning över de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten.

| 0.4 | De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar och på resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner. Revisionsrättens samlade bedömning av dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1, som nu innehåller en tabell med en sammanfattning av revisionsrättens bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar och felnivån för varje budgetområde. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom vilka moment som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten. |
| --- | --- |

0.4

De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar och på resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner. Revisionsrättens samlade bedömning av dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1, som nu innehåller en tabell med en sammanfattning av revisionsrättens bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar och felnivån för varje budgetområde. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom vilka moment som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten.

| 0.5 | Som revisionsrätten har påpekat vid ett flertal tillfällen är nyckeln till en adekvat förvaltning av EU:s budget att kommissionen och medlemsstaterna har tillräckliga och lämpliga internkontrollsystem. De senaste åren har revisionsrätten i sina årsrapporter uppmärksammat kommissionens ansträngningar att främja och tillämpa förbättrade förfaranden för kontroll och förvaltning. Denna tendens fortsätter i årsrapporten för 2006 som anger områden som har förbättrats – vissa betydligt – och samtidigt visar på de stora utgiftsområden där läget fortfarande är otillfredsställande. |
| --- | --- |

0.5

Som revisionsrätten har påpekat vid ett flertal tillfällen är nyckeln till en adekvat förvaltning av EU:s budget att kommissionen och medlemsstaterna har tillräckliga och lämpliga internkontrollsystem. De senaste åren har revisionsrätten i sina årsrapporter uppmärksammat kommissionens ansträngningar att främja och tillämpa förbättrade förfaranden för kontroll och förvaltning. Denna tendens fortsätter i årsrapporten för 2006 som anger områden som har förbättrats – vissa betydligt – och samtidigt visar på de stora utgiftsområden där läget fortfarande är otillfredsställande.

| 0.6 | Det område där förbättringen är mest uppenbar är jordbruksområdet där revisionsrätten konstaterade en kraftig minskning av den uppskattade totala felnivån i de underliggande transaktionerna, även om den fortfarande ligger strax ovanför väsentlighetströskeln. Detta avspeglar det faktum att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fortfarande är ändamålsenligt (när det tillämpas) och är också effekten av att systemet med samlat gårdsstöd har införts. |
| --- | --- |

0.6

Det område där förbättringen är mest uppenbar är jordbruksområdet där revisionsrätten konstaterade en kraftig minskning av den uppskattade totala felnivån i de underliggande transaktionerna, även om den fortfarande ligger strax ovanför väsentlighetströskeln. Detta avspeglar det faktum att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fortfarande är ändamålsenligt (när det tillämpas) och är också effekten av att systemet med samlat gårdsstöd har införts.

| 0.7 | Trots de framsteg som konstaterats visar revisionsrättens revision av andra utgiftsområden inom den gemensamma jordbrukspolitiken liksom av strukturåtgärder och inre politik att krångliga regler, oklara kriterier för stödberättigande och komplexa rättsliga krav har stor inverkan på lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. På dessa områden, som omfattar en stor del av budgeten, är kontrollerna av ansökningar om utbetalning, vilka främst baseras på information som lämnats av stödmottagaren, i många fall otillräckliga i antal och omfattning och ofta av otillräcklig kvalitet. |
| --- | --- |

0.7

Trots de framsteg som konstaterats visar revisionsrättens revision av andra utgiftsområden inom den gemensamma jordbrukspolitiken liksom av strukturåtgärder och inre politik att krångliga regler, oklara kriterier för stödberättigande och komplexa rättsliga krav har stor inverkan på lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. På dessa områden, som omfattar en stor del av budgeten, är kontrollerna av ansökningar om utbetalning, vilka främst baseras på information som lämnats av stödmottagaren, i många fall otillräckliga i antal och omfattning och ofta av otillräcklig kvalitet.

| 0.8 | År 2006 antogs en kraftigt reviderad budgetförordning. Dessutom godkändes strängare sektorsförordningar som delvis gällde perioden 2007–2013. Syftet med detta är att förenkla system och förfaranden och samtidigt stärka kontrollerna. Det finns därmed potential för ett förbättrat budgetgenomförande under de kommande åren. Revisionsrätten har bidragit till dessa processer genom att avge yttranden och kommer att följa genomförandet på nära håll. Dessutom bedömde revisionsrätten genomförandet av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll som antogs i början av 2006 och fann att dess effekter inte kommer att visa sig förrän på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

0.8

År 2006 antogs en kraftigt reviderad budgetförordning. Dessutom godkändes strängare sektorsförordningar som delvis gällde perioden 2007–2013. Syftet med detta är att förenkla system och förfaranden och samtidigt stärka kontrollerna. Det finns därmed potential för ett förbättrat budgetgenomförande under de kommande åren. Revisionsrätten har bidragit till dessa processer genom att avge yttranden och kommer att följa genomförandet på nära håll. Dessutom bedömde revisionsrätten genomförandet av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll som antogs i början av 2006 och fann att dess effekter inte kommer att visa sig förrän på medellång till lång sikt.

| 0.9 | Såsom anges i kapitel 1 konstaterade revisionsrätten fortsatta framsteg i kommissionens viktiga och komplexa uppgift att införa periodiserad redovisning som inleddes 2005. Vissa brister kvarstår dock, i synnerhet när det gäller redovisning och hantering av information om förfinansiering och obetalda fakturor. |
| --- | --- |

0.9

Såsom anges i kapitel 1 konstaterade revisionsrätten fortsatta framsteg i kommissionens viktiga och komplexa uppgift att införa periodiserad redovisning som inleddes 2005. Vissa brister kvarstår dock, i synnerhet när det gäller redovisning och hantering av information om förfinansiering och obetalda fakturor.

| 0.10 | Viktiga framsteg den senaste tiden är att det införts krav på att medlemsstaterna skall lämna årliga sammanfattningar av de tillgängliga revisionerna och förklaringarna, att vissa medlemsstater på frivilligt initiativ utfärdar nationella förklaringar och att vissa nationella revisionsorgan har fattat beslut om att utfärda revisionsrapporter om förvaltningen av EU-medel. De nationella förklaringarna används huvudsakligen för att fullgöra redovisningsskyldigheten inför nationella parlament. De kan visa sig vara relevanta för kommissionen i dess övergripande ansvar att förvalta budgeten, och då i synnerhet i dess övervakande roll. I yttrande nr 6/2007 från juli 2007 ansåg revisionsrätten att alla dessa element, om de genomförs korrekt, kan stimulera en förbättrad förvaltning och kontroll av EU-medel i medlemsstaterna. I yttrandet listas också förutsättningarna för att sådana element skall kunna ge mervärde och kunna användas av revisionsrätten i enlighet med de internationella revisionsstandarderna. |
| --- | --- |

0.10

Viktiga framsteg den senaste tiden är att det införts krav på att medlemsstaterna skall lämna årliga sammanfattningar av de tillgängliga revisionerna och förklaringarna, att vissa medlemsstater på frivilligt initiativ utfärdar nationella förklaringar och att vissa nationella revisionsorgan har fattat beslut om att utfärda revisionsrapporter om förvaltningen av EU-medel. De nationella förklaringarna används huvudsakligen för att fullgöra redovisningsskyldigheten inför nationella parlament. De kan visa sig vara relevanta för kommissionen i dess övergripande ansvar att förvalta budgeten, och då i synnerhet i dess övervakande roll. I yttrande nr 6/2007 från juli 2007 ansåg revisionsrätten att alla dessa element, om de genomförs korrekt, kan stimulera en förbättrad förvaltning och kontroll av EU-medel i medlemsstaterna. I yttrandet listas också förutsättningarna för att sådana element skall kunna ge mervärde och kunna användas av revisionsrätten i enlighet med de internationella revisionsstandarderna.

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| I–XIV | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Information till stöd för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Inledning |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Räkenskapernas tillförlitlighet |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Allmän bakgrund |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Förstärkning av övergången till periodiserad redovisning |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Konsoliderad årsredovisning per den 31 december 2006 |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Revisionsrättens tillvägagångssätt |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | Granskningsresultat 2006 |
| --- | --- |

1.40–1.42

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

I.

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat






  a) | Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning (1) som består av de konsoliderade årsredovisningarna (2) och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2006, |
| --- | --- | --- |

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat

a)

Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning (1) som består av de konsoliderade årsredovisningarna (2) och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2006,

| b) | de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende på Europeiska gemenskapernas rättsliga ram. |
| --- | --- |

b)

de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet med avseende på Europeiska gemenskapernas rättsliga ram.

| II. | I enlighet med artiklarna 268–280 i fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen (4) för att upprätta och lägga fram Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de underliggande transaktionernas är lagliga och korrekta:






  a) | När det gäller Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning innefattar ledningens ansvar att utforma, införa och genomföra den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, varken på grund av bedrägeri eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och att göra uppskattningar och bedömningar som är rimliga med tanke på omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen skall kommissionen godkänna Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner (6) och organ (7) och de skall åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

II.

I enlighet med artiklarna 268–280 i fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen (4) för att upprätta och lägga fram Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de underliggande transaktionernas är lagliga och korrekta:

a)

När det gäller Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning innefattar ledningens ansvar att utforma, införa och genomföra den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, varken på grund av bedrägeri eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och att göra uppskattningar och bedömningar som är rimliga med tanke på omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen skall kommissionen godkänna Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner (6) och organ (7) och de skall åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning.

| b) | Hur ledningen förvaltar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning skall genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar. När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna (”delad förvaltning”) skall uppgifterna att genomföra budgeten delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandet av budgeten måste följa principerna för en sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, införs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga och följa upp oriktigheter och bedrägerier och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har utbetalats eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget). |
| --- | --- |

b)

Hur ledningen förvaltar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning skall genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar. När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna (”delad förvaltning”) skall uppgifterna att genomföra budgeten delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandet av budgeten måste följa principerna för en sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, införs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga och följa upp oriktigheter och bedrägerier och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har utbetalats eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget).

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Med undantag av de iakttagelser som beskrivs i punkt IV utförde revisionsrätten sin revision i enlighet med IFAC:s och Intosais internationella revisionsstandarder och god revisorssed i den mån dessa kan tillämpas på de förhållanden som råder inom Europeiska gemenskapen. Enligt dessa standarder skall revisionsrätten planera och utföra revisionen för att uppnå rimlig säkerhet om att Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning inte innehåller några väsentliga felaktigheter och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Med undantag av de iakttagelser som beskrivs i punkt IV utförde revisionsrätten sin revision i enlighet med IFAC:s och Intosais internationella revisionsstandarder och god revisorssed i den mån dessa kan tillämpas på de förhållanden som råder inom Europeiska gemenskapen. Enligt dessa standarder skall revisionsrätten planera och utföra revisionen för att uppnå rimlig säkerhet om att Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning inte innehåller några väsentliga felaktigheter och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| IV. | När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens revision begränsad. För det första baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt och för det andra kan revisioner av traditionella egna medel inte omfatta import som har undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

IV.

När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens revision begränsad. För det första baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt och för det andra kan revisioner av traditionella egna medel inte omfatta import som har undgått tullens övervakning.

| V. | I den kontext som beskrivs i punkt III ingår det i en revision att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de slutliga konsoliderade årsredovisningarna och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vilka revisionsåtgärder som väljs beror på revisorns bedömning, inbegripet en bedömning av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de slutliga konsoliderade räkenskaperna och för att kraven i Europeiska gemenskapernas rättsliga ram för de underliggande transaktionerna väsentligt åsidosätts, antingen på grund av bedrägeri eller fel. När revisorn gör en sådan riskbedömning beaktar han den internkontroll som införts när det gäller att upprätta och lägga fram de slutliga konsoliderade räkenskaperna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar sedan revisionsåtgärder som passar till omständigheterna. En revision i detta sammanhang innefattar också en bedömning av om de redovisningsprinciper som använts är lämpliga och om uppskattningarna i bokföringen är rimliga samt även en bedömning av den övergripande presentationen av de slutliga konsoliderade räkenskaperna och de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

V.

I den kontext som beskrivs i punkt III ingår det i en revision att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de slutliga konsoliderade årsredovisningarna och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vilka revisionsåtgärder som väljs beror på revisorns bedömning, inbegripet en bedömning av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de slutliga konsoliderade räkenskaperna och för att kraven i Europeiska gemenskapernas rättsliga ram för de underliggande transaktionerna väsentligt åsidosätts, antingen på grund av bedrägeri eller fel. När revisorn gör en sådan riskbedömning beaktar han den internkontroll som införts när det gäller att upprätta och lägga fram de slutliga konsoliderade räkenskaperna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar sedan revisionsåtgärder som passar till omständigheterna. En revision i detta sammanhang innefattar också en bedömning av om de redovisningsprinciper som använts är lämpliga och om uppskattningarna i bokföringen är rimliga samt även en bedömning av den övergripande presentationen av de slutliga konsoliderade räkenskaperna och de årliga verksamhetsrapporterna.

| VI. | Revisionsrätten anser att de revisionsbevis som inhämtats är tillräckliga och lämpliga som grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

VI.

Revisionsrätten anser att de revisionsbevis som inhämtats är tillräckliga och lämpliga som grund för revisionsförklaringen.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

VII.

| VII. | Med undantag av effekterna av de iakttagelser som beskrivs i punkt VIII, anser revisionsrätten att Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2006 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit. |
| --- | --- |

Med undantag av effekterna av de iakttagelser som beskrivs i punkt VIII, anser revisionsrätten att Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2006 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit.

| VIII. | Vid revisionsrättens revision upptäcktes fel i belopp som hade bokförts i redovisningssystemet som fakturor/kostnadsredovisningar och förhandsfinansiering. Dessa fel har lett till att skulder till leverantörer och stödmottagare redovisas cirka 201 miljoner euro för högt och att det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering redovisas cirka 656 miljoner euro för högt. |
| --- | --- |

VIII.

Vid revisionsrättens revision upptäcktes fel i belopp som hade bokförts i redovisningssystemet som fakturor/kostnadsredovisningar och förhandsfinansiering. Dessa fel har lett till att skulder till leverantörer och stödmottagare redovisas cirka 201 miljoner euro för högt och att det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering redovisas cirka 656 miljoner euro för högt.

| IX. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII noterade revisionsrätten att delvis på grund av det komplexa systemet för ekonomisk förvaltning och trots de förbättringar som införts gjorde bristerna i redovisningssystemen vid vissa institutioner och kommissionens generaldirektorat att kvaliteten på den finansiella informationen fortfarande äventyrades (särskilt när det gäller periodavgränsning och ersättningar till anställda). Detta ledde till ett antal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram. |
| --- | --- |

IX.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII noterade revisionsrätten att delvis på grund av det komplexa systemet för ekonomisk förvaltning och trots de förbättringar som införts gjorde bristerna i redovisningssystemen vid vissa institutioner och kommissionens generaldirektorat att kvaliteten på den finansiella informationen fortfarande äventyrades (särskilt när det gäller periodavgränsning och ersättningar till anställda). Detta ledde till ett antal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

X.

| X. | Enligt revisionsrättens uppfattning finns inga väsentliga fel i inkomster, åtaganden och betalningar när det gäller administrativa utgifter, strategin inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet, och externa åtgärder när det gäller de betalningar som förvaltas och kontrolleras direkt av kommissionens delegationer. På dessa områden genomförs systemen för övervakning och kontroll på ett sätt som innebär att risker hanteras på ett tillfredsställande sätt. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), särskilt när det gäller systemet med samlat gårdsstöd, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter, om det tillämpas på rätt sätt. |
| --- | --- |

Enligt revisionsrättens uppfattning finns inga väsentliga fel i inkomster, åtaganden och betalningar när det gäller administrativa utgifter, strategin inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet, och externa åtgärder när det gäller de betalningar som förvaltas och kontrolleras direkt av kommissionens delegationer. På dessa områden genomförs systemen för övervakning och kontroll på ett sätt som innebär att risker hanteras på ett tillfredsställande sätt. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), särskilt när det gäller systemet med samlat gårdsstöd, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter, om det tillämpas på rätt sätt.

| XI. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt X understryker revisionsrätten att det fortfarande finns när det gäller strategin inför anslutningen betydande risker vid genomförandeorganen i de länder som nyligen har anslutit sig och i kandidatländerna när det gäller samtliga program och instrument. |
| --- | --- |

XI.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt X understryker revisionsrätten att det fortfarande finns när det gäller strategin inför anslutningen betydande risker vid genomförandeorganen i de länder som nyligen har anslutit sig och i kandidatländerna när det gäller samtliga program och instrument.

| XII. | Enligt revisionsrättens uppfattning finns det på andra områden fortfarande en väsentlig förekomst av fel när det gäller betalningar, om än i olika utsträckning, och kommissionen, medlemsstaterna och andra mottagarländer måste anstränga sig mer för att införa lämpliga övervaknings- och kontrollsystem i syfte att bättre hantera riskerna på dessa områden. De berörda områdena tas upp nedan, nämligen: den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik och externa åtgärder.






  a) | När det gäller GJP-utgifter konstaterade revisionsrätten en markant minskning i den uppskattade övergripande felnivån i de underliggande transaktionerna. Den ligger dock fortfarande precis ovanför väsentlighetströskeln. System för granskning och godkännande och efterhandskontroller av betalningar för jordbruksstöd som inte omfattas av IACS ger begränsad säkerhet om att gemenskapslagstiftningen efterlevs. Vidare kontrolleras inte ansökningar om EU-stöd på plats av de oberoende organ som ansvarar för attesteringen av de utbetalande organens räkenskaper. |
| --- | --- | --- |

XII.

Enligt revisionsrättens uppfattning finns det på andra områden fortfarande en väsentlig förekomst av fel när det gäller betalningar, om än i olika utsträckning, och kommissionen, medlemsstaterna och andra mottagarländer måste anstränga sig mer för att införa lämpliga övervaknings- och kontrollsystem i syfte att bättre hantera riskerna på dessa områden. De berörda områdena tas upp nedan, nämligen: den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik och externa åtgärder.

a)

När det gäller GJP-utgifter konstaterade revisionsrätten en markant minskning i den uppskattade övergripande felnivån i de underliggande transaktionerna. Den ligger dock fortfarande precis ovanför väsentlighetströskeln. System för granskning och godkännande och efterhandskontroller av betalningar för jordbruksstöd som inte omfattas av IACS ger begränsad säkerhet om att gemenskapslagstiftningen efterlevs. Vidare kontrolleras inte ansökningar om EU-stöd på plats av de oberoende organ som ansvarar för attesteringen av de utbetalande organens räkenskaper.

| b) | När det gäller strukturåtgärder konstaterade revisionsrätten att kontrollsystemen i medlemsstaterna i allmänhet är ineffektiva eller måttligt effektiva och att kommissionen endast upprätthåller en måttligt effektiv övervakning för att minska risken för att kontrollsystemen i medlemsstaterna inte lyckas förhindra att utgifter antingen redovisas för högt eller är icke stödberättigande. Därför är ersättningen av utgifter till strukturpolitikprojekt belagd med väsentliga fel. |
| --- | --- |

b)

När det gäller strukturåtgärder konstaterade revisionsrätten att kontrollsystemen i medlemsstaterna i allmänhet är ineffektiva eller måttligt effektiva och att kommissionen endast upprätthåller en måttligt effektiv övervakning för att minska risken för att kontrollsystemen i medlemsstaterna inte lyckas förhindra att utgifter antingen redovisas för högt eller är icke stödberättigande. Därför är ersättningen av utgifter till strukturpolitikprojekt belagd med väsentliga fel.

| c) | När det gäller inre politik visade revisionsrättens revision att systemen för övervakning och kontroll inte i tillräcklig utsträckning minskar den inneboende risken för att kostnader som redovisas för högt ersätts, vilket leder till en väsentlig felnivå i betalningar till stödmottagare. |
| --- | --- |

c)

När det gäller inre politik visade revisionsrättens revision att systemen för övervakning och kontroll inte i tillräcklig utsträckning minskar den inneboende risken för att kostnader som redovisas för högt ersätts, vilket leder till en väsentlig felnivå i betalningar till stödmottagare.

| d) | När det gäller externa åtgärder upptäcktes en väsentlig förekomst av fel vid genomförandeorganen trots att kommissionens system för övervakning och kontroll har förbättrats, på grund av fortsatta brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet på denna nivå. |
| --- | --- |

d)

När det gäller externa åtgärder upptäcktes en väsentlig förekomst av fel vid genomförandeorganen trots att kommissionens system för övervakning och kontroll har förbättrats, på grund av fortsatta brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet på denna nivå.

| XIII. | Revisionsrätten betonar att revisionerna på området för GJP-utgifter, strukturåtgärder och inre politik visar att komplicerade eller otydliga kriterier för stödberättigande eller komplexa rättsliga krav har en betydande inverkan på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Till exempel är miljöåtgärder inom landsbygdsutveckling benägna att ha en betydligt högre förekomst av fel än åtgärder inom den del av GJP-utgifterna som inte gäller landsbygdsutveckling på grund av de ofta komplexa villkoren för stödberättigande. |
| --- | --- |

XIII.

Revisionsrätten betonar att revisionerna på området för GJP-utgifter, strukturåtgärder och inre politik visar att komplicerade eller otydliga kriterier för stödberättigande eller komplexa rättsliga krav har en betydande inverkan på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Till exempel är miljöåtgärder inom landsbygdsutveckling benägna att ha en betydligt högre förekomst av fel än åtgärder inom den del av GJP-utgifterna som inte gäller landsbygdsutveckling på grund av de ofta komplexa villkoren för stödberättigande.

| XIV. | Revisionsrätten noterar de förbättringar som har införts av kommissionen när det gäller ramen för internkontroll och den positiva effekt förbättringarna har på bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar och på relevanta reservationers effekt på den säkerhet som uppnås genom förklaringarna från kommissionens generaldirektörer. Revisionsrätten har dock återigen funnit brister i dessa bedömningar, nämligen när det gäller deras effekt på säkerheten avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

XIV.

Revisionsrätten noterar de förbättringar som har införts av kommissionen när det gäller ramen för internkontroll och den positiva effekt förbättringarna har på bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar och på relevanta reservationers effekt på den säkerhet som uppnås genom förklaringarna från kommissionens generaldirektörer. Revisionsrätten har dock återigen funnit brister i dessa bedömningar, nämligen när det gäller deras effekt på säkerheten avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

27 september 2007

Hubert WEBER

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN |
| Inledning |
| 1.1 | Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna revisionsförklaring med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

1.1

Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna revisionsförklaring med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet.

1.2

| 1.2 | Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten skall få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2006 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.6–1.37). |
| --- | --- |

Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten skall få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2006 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.6–1.37).

1.3

| 1.3 | Syftet med revisionen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att revisionsrätten skall samla in tillräckliga direkta eller indirekta bevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller kontraktsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.38–1.42 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och kapitel 2 samt kapitlen 4–10 när det gäller mer detaljerade uppgifter). |
| --- | --- |

Syftet med revisionen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att revisionsrätten skall samla in tillräckliga direkta eller indirekta bevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller kontraktsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.38–1.42 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och kapitel 2 samt kapitlen 4–10 när det gäller mer detaljerade uppgifter).

1.4

| 1.4 | Återigen uppmärksammade revisionsrätten framför allt kommissionens ansträngningar för att stärka sitt system för intern kontroll och också den uppföljning som gjorts av de handlingsplaner som antogs i samband med färdplanen för en integrerad ram för intern kontroll eller bifogades de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningarna av dem för budgetåret 2006 och tidigare år (se kapitel 2). |
| --- | --- |

Återigen uppmärksammade revisionsrätten framför allt kommissionens ansträngningar för att stärka sitt system för intern kontroll och också den uppföljning som gjorts av de handlingsplaner som antogs i samband med färdplanen för en integrerad ram för intern kontroll eller bifogades de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningarna av dem för budgetåret 2006 och tidigare år (se kapitel 2).

1.5

| 1.5 | Eftersom kommissionen inte har lagt fram några indikatorer under ett antal år (8) tillhandahåller revisionsrätten vissa indikatorer för att övervaka hur förbättringarna av internkontrollen framskrider, både generellt och för varje inkomst- och utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 2, 4 och 10). |
| --- | --- |

Eftersom kommissionen inte har lagt fram några indikatorer under ett antal år (8) tillhandahåller revisionsrätten vissa indikatorer för att övervaka hur förbättringarna av internkontrollen framskrider, både generellt och för varje inkomst- och utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 2, 4 och 10).

8

| 1.5 | Utöver bedömningarna av överensstämmelsen med normerna för intern kontroll uppmanade kommissionen, för första gången 2006, avdelningarna att i sina årliga verksamhetsrapporter för 2006 inkludera uppgifter om ”nyckelindikatorer till stöd för rimliga garantier” (avsnitt 2.4). För strukturfonderna innehåller rapporterna dessutom, utöver en utvärdering av medlemsstaters system, information om input, output, resultat och effekten av kommissionens åtgärder för att erhålla förklaringar om transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

1.5

Utöver bedömningarna av överensstämmelsen med normerna för intern kontroll uppmanade kommissionen, för första gången 2006, avdelningarna att i sina årliga verksamhetsrapporter för 2006 inkludera uppgifter om ”nyckelindikatorer till stöd för rimliga garantier” (avsnitt 2.4). För strukturfonderna innehåller rapporterna dessutom, utöver en utvärdering av medlemsstaters system, information om input, output, resultat och effekten av kommissionens åtgärder för att erhålla förklaringar om transaktionernas laglighet och korrekthet.

Tre fjärdedelar av generaldirektoraten redovisade indikatorer på laglighet och korrekthet under 2006, inbegripet alla avdelningar som förvaltar stora utgifter.

Från och med de årliga verksamhetsrapporterna för 2007 kommer användandet av indikatorer att vara obligatoriskt.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

| 1.6 | Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga årsredovisningen för budgetåret 2006 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, och som överlämnades till revisionsrätten den 31 juli 2007. I årsredovisningen ingår EG:s ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten” där årets inkomster och utgifter redovisas. |
| --- | --- |

1.6

Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga årsredovisningen för budgetåret 2006 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, och som överlämnades till revisionsrätten den 31 juli 2007. I årsredovisningen ingår EG:s ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten” där årets inkomster och utgifter redovisas.

1.7

| 1.7 | Årsredovisningen för 2006 är den andra årsredovisningen som upprättas enligt de principer om periodiserad redovisning som infördes 2005 av Europeiska gemenskaperna på grundval av bestämmelserna i budgetförordningen (särskilt artiklarna 123–138) (9). Jämfört med årsredovisningen för 2005 har följande större förändringar skett: |
| --- | --- |

Årsredovisningen för 2006 är den andra årsredovisningen som upprättas enligt de principer om periodiserad redovisning som infördes 2005 av Europeiska gemenskaperna på grundval av bestämmelserna i budgetförordningen (särskilt artiklarna 123–138) (9). Jämfört med årsredovisningen för 2005 har följande större förändringar skett:

9

| — | Räkenskaperna för 24 byråer konsoliderades, att jämföra med 16 byråer 2005. |
| --- | --- |

—

Räkenskaperna för 24 byråer konsoliderades, att jämföra med 16 byråer 2005.

| — | Räkenskaperna innehåller mer detaljerade uppgifter om de olika sätt som finns för att återvinna kommissionens utgifter. |
| --- | --- |

—

Räkenskaperna innehåller mer detaljerade uppgifter om de olika sätt som finns för att återvinna kommissionens utgifter.

| — | Räkenskapsföraren vid varje institution och organ vars räkenskaper har konsoliderats i de slutliga konsoliderade räkenskaperna godkände sina egna räkenskaper, och kommissionens räkenskapsförare uppgav att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de konsoliderade räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning. |
| --- | --- |

—

Räkenskapsföraren vid varje institution och organ vars räkenskaper har konsoliderats i de slutliga konsoliderade räkenskaperna godkände sina egna räkenskaper, och kommissionens räkenskapsförare uppgav att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de konsoliderade räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning.

1.8

| 1.8 | Kommissionens räkenskapsförare sände på revisionsrättens begäran ett skriftligt uttalande med väsentliga uppgifter om årsredovisningen till revisionsrätten där han bekräftade att med förbehåll för vissa begränsningar är de slutliga räkenskaperna fullständiga och tillförlitliga (se punkterna 1.30 och 2.23–2.25). |
| --- | --- |

Kommissionens räkenskapsförare sände på revisionsrättens begäran ett skriftligt uttalande med väsentliga uppgifter om årsredovisningen till revisionsrätten där han bekräftade att med förbehåll för vissa begränsningar är de slutliga räkenskaperna fullständiga och tillförlitliga (se punkterna 1.30 och 2.23–2.25).

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

| 1.9 | Revisionsrätten fortsatte sin revision av moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem (10). Under revisionens tredje fas (11) inriktade sig revisionsrätten på följande: |
| --- | --- |

1.9

Revisionsrätten fortsatte sin revision av moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem (10). Under revisionens tredje fas (11) inriktade sig revisionsrätten på följande:

10

11

| — | Bedömning av om de åtgärder som vidtagits inom kommissionen för att komma till rätta med brister i den nya ramen för ekonomisk rapportering och i redovisningssystemen vid vissa generaldirektorat (12) bidrar till att ge rimlig säkerhet om att räkenskaperna ger en rättvisande bild av situationen (se punkterna 1.13–1.21). |
| --- | --- |

—

Bedömning av om de åtgärder som vidtagits inom kommissionen för att komma till rätta med brister i den nya ramen för ekonomisk rapportering och i redovisningssystemen vid vissa generaldirektorat (12) bidrar till att ge rimlig säkerhet om att räkenskaperna ger en rättvisande bild av situationen (se punkterna 1.13–1.21).

12

| — | Kontroll av tillförlitligheten i räkenskaperna för 2006, särskilt de delar som bokfördes för första gången i räkenskaperna 2005 och för vilka reservationer lämnades (13) (förhandsfinansieringar och tillhörande garantier, fakturor/kostnadsredovisningar och periodavgränsning) (se punkterna 1.22–1.37). |
| --- | --- |

—

Kontroll av tillförlitligheten i räkenskaperna för 2006, särskilt de delar som bokfördes för första gången i räkenskaperna 2005 och för vilka reservationer lämnades (13) (förhandsfinansieringar och tillhörande garantier, fakturor/kostnadsredovisningar och periodavgränsning) (se punkterna 1.22–1.37).

13

| 1.9 | Den 21 juni 2007 offentliggjorde kommissionen en lägesrapport per den 31 mars 2007 om moderniseringen av redovisningssystemet (KOM(2007) 343 slutlig), i vilket det bland annat uppgavs att projektet genomfördes i stort sett enligt projektplanen för 2006–2007 och att planen för utvecklingen och förbättringen av IT-systemen uppdaterades och förlängdes till 2008. Framsteg har gjorts inom alla generaldirektorat för att förbättra kontrollmiljön och för att säkra uppgifternas kvalitet. Viktiga framsteg rapporterades i utvecklingen av IT-systemet ABAC, och två EU-institutioner och sex EU-organ gick över till ABAC-systemet under året. En plan för att överföra Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper till ABAC-systemet har utarbetats, och kommissionen arbetar för att kunna använda systemet fullt ut från och med 2008. |
| --- | --- |

1.9

Den 21 juni 2007 offentliggjorde kommissionen en lägesrapport per den 31 mars 2007 om moderniseringen av redovisningssystemet (KOM(2007) 343 slutlig), i vilket det bland annat uppgavs att projektet genomfördes i stort sett enligt projektplanen för 2006–2007 och att planen för utvecklingen och förbättringen av IT-systemen uppdaterades och förlängdes till 2008. Framsteg har gjorts inom alla generaldirektorat för att förbättra kontrollmiljön och för att säkra uppgifternas kvalitet. Viktiga framsteg rapporterades i utvecklingen av IT-systemet ABAC, och två EU-institutioner och sex EU-organ gick över till ABAC-systemet under året. En plan för att överföra Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper till ABAC-systemet har utarbetats, och kommissionen arbetar för att kunna använda systemet fullt ut från och med 2008.

Förstärkning av övergången till periodiserad redovisning

Allmänna insatser

| 1.10 | Kommissionens räkenskapsförare har vidtagit en rad åtgärder för att förstärka övergången till periodiserad redovisning, vilket inbegrep månatliga kontroller för att upptäcka inkonsekvenser i bokföringen av förhandsfinansieringar. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionens räkenskapsförare har vidtagit en rad åtgärder för att förstärka övergången till periodiserad redovisning, vilket inbegrep månatliga kontroller för att upptäcka inkonsekvenser i bokföringen av förhandsfinansieringar.

| 1.10 | Dessa åtgärder kommer fortlöpande att förbättras inom ramen för pågående projekt som syftar till att höja redovisningens kvalitet. |
| --- | --- |

1.10

Dessa åtgärder kommer fortlöpande att förbättras inom ramen för pågående projekt som syftar till att höja redovisningens kvalitet.

| 1.11 | Dessa åtgärder har bidragit till att stärka ramen för ekonomisk rapportering och redovisningssystemen. Vissa brister kvarstår dock, vilket innebär en risk för kvaliteten på bokföringsuppgifterna (se punkterna 1.13–1.21). I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av de reservationer om räkenskapernas tillförlitlighet som revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen för budgetåret 2005 och även andra punkter som revisionsrätten tog upp, vilka har lösts eller vilka ännu inte har åtgärdats inom ramen för de åtgärder som kommissionen vidtagit för att förstärka övergången till periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

1.11

Dessa åtgärder har bidragit till att stärka ramen för ekonomisk rapportering och redovisningssystemen. Vissa brister kvarstår dock, vilket innebär en risk för kvaliteten på bokföringsuppgifterna (se punkterna 1.13–1.21). I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av de reservationer om räkenskapernas tillförlitlighet som revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen för budgetåret 2005 och även andra punkter som revisionsrätten tog upp, vilka har lösts eller vilka ännu inte har åtgärdats inom ramen för de åtgärder som kommissionen vidtagit för att förstärka övergången till periodiserad redovisning.

tabell 1.1

| 1.11 | Kommissionen fortsätter att förbättra sin redovisningsram och sin bokföring. Den anser att de återstående bristerna åtgärdas på lämpligt sätt och inte har någon väsentlig betydelse för tillförlitligheten i räkenskaperna för 2006. |
| --- | --- |

1.11

Kommissionen fortsätter att förbättra sin redovisningsram och sin bokföring. Den anser att de återstående bristerna åtgärdas på lämpligt sätt och inte har någon väsentlig betydelse för tillförlitligheten i räkenskaperna för 2006.

Se kommissionens svar på punkterna 1.15–1.21, 1.28, 1.31, 1.33 och 1.37.

Tabell 1.1 – Uppföljning av de reservationer som lämnades i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2005 när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet och vissa andra iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2005

| Reservationer i revisionsförklaringen för 2005 | Svar i årsrapporten för 2005 | Utveckling | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| På grund av den komplicerade processen har den nuvarande ramen för ekonomisk rapportering inte tillämpats korrekt, särskilt i fråga om periodavgränsning, och | När det gäller årsbokslutet för 2006 kommer fördjupade tester och kontroller att göras utifrån erfarenheterna från detta första år då periodiserad redovisning tillämpas. Kommissionen kommer dessutom att skärpa sina kontroller av tillämpningen av metoden för periodavgränsning. | För att stärka rutinerna för periodavgränsning försåg räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen generaldirektoraten med rapporter och ett förfarande för granskning i efterhand av periodavgränsningen. Alla generaldirektorat utförde dock inte dessa kontroller. Dessutom konstaterades flera brister när det gällde rutinerna för periodavgränsning, vilka hade en negativ inverkan på de preliminära räkenskaperna. Efter det att korrigeringar hade gjorts påverkade detta dock inte de slutliga räkenskaperna. | Se kommissionens svar på punkt 1.18. |
| redovisningssystemen i vissa av kommissionens generaldirektorat kunde inte garantera kvaliteten på den finansiella informationen. | Godkännandet av lokala system är en relativt ny verksamhet. Situationen förändras kontinuerligt, och redovisningstjänsternas valideringsgrupp måste ständigt följa denna utveckling. Från och med den 1 juni 2006 har således även de infört ett förfarande för godkännande av ändringar i de lokala systemen. Bokföringstjänsterna åtar sig att följa upp de frågor och problem som behöver beaktas vidare, vilka tas upp i 2005 års godkännanderapporter. | När det gäller flera lokala system har räkenskapsförarens godkännande varit villkorligt eller dragits tillbaka. Vid revisionsrättens revision bekräftades att besluten från kommissionens räkenskapsförare var välgrundade: de olösta frågorna och problemen var betydande. Revisionsrätten anser att generaldirektören för budget mot bakgrund av dessa fortsatta problem borde ha lämnat en särskild reservation avseende dessa frågor. | Se kommissionens svar på punkt 1.17.


  Med tanke på de framsteg som har gjorts var en reservation i den årliga verksamhetsrapporten för 2006 inte nödvändig. |
| Fel upptäcktes i belopp som bokförts i redovisningssystemet som förhandsfinansiering och fakturor/kostnadsredovisningar både i den ingående och den utgående balansräkningen vilket ledde till att nettotillgångarna redovisades cirka 132 miljoner euro för högt i den ingående balansräkningen och cirka 314 miljoner euro för högt i den utgående balansräkningen. | Kommissionen skall granska de transaktioner som innehåller fel. | De fel som upptäckts i förhandsfinansieringar och fakturor/kostnadsredovisningar ligger fortfarande på en väsentlig nivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan när det gäller den berörda posten i balansräkningen. Generellt är dock inte felnivån väsentlig. | Se kommissionens svar på punkterna 1.28 och 1.31. |
| Vid granskningen bekräftades den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur beträffande bristen på säkerhet när det gäller riktigheten i generaldirektoratets andel av de totala belopp som ingår både i den konsoliderade ingående balansräkningen och den konsoliderade utgående balansräkningen. | Inkonsekvent behandling av kraven på periodiserad redovisning i det lokala redovisningssystemet har lett till skillnader i de ingående och utgående balanserna. Det lokala systemet håller på att modifieras, vilket kommer att garantera en korrekt behandling av transaktionerna i framtiden. Tidigare fel håller på att korrigeras, och detta arbete kommer att fullbordas senast vid utgången av 2006. | Revisionsrättens revision visade att de åtgärder som hade vidtagits förbättrade kvaliteten på bokföringsuppgifterna. Vissa brister kvarstår dock (särskilt bristfällig dokumentation). | Se kommissionens svar på punkterna 1.19–1.21. |
| Vissa andra iakttagelser i årsrapporten för 2005 | Svar i årsrapporten för 2005 | Utveckling | |
| Kommissionens räkenskapsförare följde inte redovisningsreglerna nr 1, 2 och 12 fullt ut när det gäller konsolideringens omfattning, den nya strukturen på och presentationen av balansräkningen och det nya sättet att behandla gemenskapens pensionsåtaganden på. Eftersom förståelsen av dessa frågor har utvecklats sedan redovisningsreglerna antogs bör nödvändiga ändringar föras in. | Redovisningsreglerna 1, 2 och 12 kommer att anpassas. | Ändringarna av dessa redovisningsregler antogs av kommissionens räkenskapsförare i oktober 2006. | |
| Den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av de belopp som skall krävas in av medlemsstaterna bör beskrivas tydligare, särskilt bör det anges om det rör sig om kortfristiga eller långfristiga belopp. | Särdragen anges i noten till balansräkningen. | Revisionsrätten anser fortfarande att den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av belopp som skall krävas in från medlemsstaterna bör beskrivas bättre, särskilt bör det anges vilket år de förfaller. | Se kommissionens svar på punkt 1.33. |
| Trots att de förklarande anmärkningarna till de konsoliderade räkenskaperna innehåller mer information om eventuella korrigeringar anges inte det utgiftsbelopp som kan komma att bli föremål för kontroller och förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna. | Beslut om korrigeringar som skall fattas i framtida överensstämmelsebeslut anges som en eventualtillgång i kommissionens räkenskaper. | Jämfört med 2005 innehåller de förklarande anmärkningarna till den årsredovisningen mer information om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras senare. Liksom tidigare anges dock inte hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som kan komma att bli föremål för kontroller som ett led i avslutningen av räkenskaperna. | Se kommissionens svar på punkt 1.34. |

Reservationer i revisionsförklaringen för 2005

Svar i årsrapporten för 2005

Utveckling

Kommissionens svar

På grund av den komplicerade processen har den nuvarande ramen för ekonomisk rapportering inte tillämpats korrekt, särskilt i fråga om periodavgränsning, och

När det gäller årsbokslutet för 2006 kommer fördjupade tester och kontroller att göras utifrån erfarenheterna från detta första år då periodiserad redovisning tillämpas. Kommissionen kommer dessutom att skärpa sina kontroller av tillämpningen av metoden för periodavgränsning.

För att stärka rutinerna för periodavgränsning försåg räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen generaldirektoraten med rapporter och ett förfarande för granskning i efterhand av periodavgränsningen. Alla generaldirektorat utförde dock inte dessa kontroller. Dessutom konstaterades flera brister när det gällde rutinerna för periodavgränsning, vilka hade en negativ inverkan på de preliminära räkenskaperna. Efter det att korrigeringar hade gjorts påverkade detta dock inte de slutliga räkenskaperna.

Se kommissionens svar på punkt 1.18.

Se kommissionens svar på punkt 1.18.

redovisningssystemen i vissa av kommissionens generaldirektorat kunde inte garantera kvaliteten på den finansiella informationen.

Godkännandet av lokala system är en relativt ny verksamhet. Situationen förändras kontinuerligt, och redovisningstjänsternas valideringsgrupp måste ständigt följa denna utveckling. Från och med den 1 juni 2006 har således även de infört ett förfarande för godkännande av ändringar i de lokala systemen. Bokföringstjänsterna åtar sig att följa upp de frågor och problem som behöver beaktas vidare, vilka tas upp i 2005 års godkännanderapporter.

När det gäller flera lokala system har räkenskapsförarens godkännande varit villkorligt eller dragits tillbaka. Vid revisionsrättens revision bekräftades att besluten från kommissionens räkenskapsförare var välgrundade: de olösta frågorna och problemen var betydande. Revisionsrätten anser att generaldirektören för budget mot bakgrund av dessa fortsatta problem borde ha lämnat en särskild reservation avseende dessa frågor.

Se kommissionens svar på punkt 1.17.

Se kommissionens svar på punkt 1.17.

Med tanke på de framsteg som har gjorts var en reservation i den årliga verksamhetsrapporten för 2006 inte nödvändig.

Med tanke på de framsteg som har gjorts var en reservation i den årliga verksamhetsrapporten för 2006 inte nödvändig.

Fel upptäcktes i belopp som bokförts i redovisningssystemet som förhandsfinansiering och fakturor/kostnadsredovisningar både i den ingående och den utgående balansräkningen vilket ledde till att nettotillgångarna redovisades cirka 132 miljoner euro för högt i den ingående balansräkningen och cirka 314 miljoner euro för högt i den utgående balansräkningen.

Kommissionen skall granska de transaktioner som innehåller fel.

De fel som upptäckts i förhandsfinansieringar och fakturor/kostnadsredovisningar ligger fortfarande på en väsentlig nivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan när det gäller den berörda posten i balansräkningen. Generellt är dock inte felnivån väsentlig.

Se kommissionens svar på punkterna 1.28 och 1.31.

Se kommissionens svar på punkterna 1.28 och 1.31.

Vid granskningen bekräftades den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur beträffande bristen på säkerhet när det gäller riktigheten i generaldirektoratets andel av de totala belopp som ingår både i den konsoliderade ingående balansräkningen och den konsoliderade utgående balansräkningen.

Inkonsekvent behandling av kraven på periodiserad redovisning i det lokala redovisningssystemet har lett till skillnader i de ingående och utgående balanserna. Det lokala systemet håller på att modifieras, vilket kommer att garantera en korrekt behandling av transaktionerna i framtiden. Tidigare fel håller på att korrigeras, och detta arbete kommer att fullbordas senast vid utgången av 2006.

Revisionsrättens revision visade att de åtgärder som hade vidtagits förbättrade kvaliteten på bokföringsuppgifterna. Vissa brister kvarstår dock (särskilt bristfällig dokumentation).

Se kommissionens svar på punkterna 1.19–1.21.

Se kommissionens svar på punkterna 1.19–1.21.

Vissa andra iakttagelser i årsrapporten för 2005

Svar i årsrapporten för 2005

Utveckling

Kommissionens räkenskapsförare följde inte redovisningsreglerna nr 1, 2 och 12 fullt ut när det gäller konsolideringens omfattning, den nya strukturen på och presentationen av balansräkningen och det nya sättet att behandla gemenskapens pensionsåtaganden på. Eftersom förståelsen av dessa frågor har utvecklats sedan redovisningsreglerna antogs bör nödvändiga ändringar föras in.

Redovisningsreglerna 1, 2 och 12 kommer att anpassas.

Ändringarna av dessa redovisningsregler antogs av kommissionens räkenskapsförare i oktober 2006.

Den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av de belopp som skall krävas in av medlemsstaterna bör beskrivas tydligare, särskilt bör det anges om det rör sig om kortfristiga eller långfristiga belopp.

Särdragen anges i noten till balansräkningen.

Revisionsrätten anser fortfarande att den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av belopp som skall krävas in från medlemsstaterna bör beskrivas bättre, särskilt bör det anges vilket år de förfaller.

Se kommissionens svar på punkt 1.33.

Se kommissionens svar på punkt 1.33.

Trots att de förklarande anmärkningarna till de konsoliderade räkenskaperna innehåller mer information om eventuella korrigeringar anges inte det utgiftsbelopp som kan komma att bli föremål för kontroller och förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Beslut om korrigeringar som skall fattas i framtida överensstämmelsebeslut anges som en eventualtillgång i kommissionens räkenskaper.

Jämfört med 2005 innehåller de förklarande anmärkningarna till den årsredovisningen mer information om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras senare. Liksom tidigare anges dock inte hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som kan komma att bli föremål för kontroller som ett led i avslutningen av räkenskaperna.

Se kommissionens svar på punkt 1.34.

Se kommissionens svar på punkt 1.34.

Ändring av redovisningsregler

| 1.12 | Med hänsyn till resultaten av revisionsrättens revision av räkenskaperna 2005 ändrade kommissionens räkenskapsförare, efter samråd med den rådgivande kommittén för redovisningsregler, regel nummer 1, 2 och 12 som gäller konsolideringens omfattning, balansräkningens struktur och presentation och hanteringen av gemenskapens pensionsåtaganden (14). Räkenskaperna för 2006 upprättades i enlighet med dessa redovisningsregler. |
| --- | --- |

1.12

Med hänsyn till resultaten av revisionsrättens revision av räkenskaperna 2005 ändrade kommissionens räkenskapsförare, efter samråd med den rådgivande kommittén för redovisningsregler, regel nummer 1, 2 och 12 som gäller konsolideringens omfattning, balansräkningens struktur och presentation och hanteringen av gemenskapens pensionsåtaganden (14). Räkenskaperna för 2006 upprättades i enlighet med dessa redovisningsregler.

14

Godkännande av lokala underordnade redovisningssystem

| 1.13 | För närvarande använder 19 generaldirektorat sina egna IT-system för den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. |
| --- | --- |

1.13

För närvarande använder 19 generaldirektorat sina egna IT-system för den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt.

1.14

| 1.14 | För budgetåret 2006 gjorde räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen en uppföljning av det föregående årets granskningsresultat (15). Dessutom blev ytterligare nio avdelningar (16) föremål för grundliga kontroller som ett led i ett roterande tillvägagångssätt med syftet att alla kommissionens avdelningar skall granskas på medellång sikt. |
| --- | --- |

För budgetåret 2006 gjorde räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen en uppföljning av det föregående årets granskningsresultat (15). Dessutom blev ytterligare nio avdelningar (16) föremål för grundliga kontroller som ett led i ett roterande tillvägagångssätt med syftet att alla kommissionens avdelningar skall granskas på medellång sikt.

15

16

1.15

| 1.15 | Kommissionens räkenskapsförare kunde inte godkänna de lokala systemen vid Byrån för samarbete EuropeAid (17), Generaldirektoratet för utbildning och kultur (18) och Generaldirektoratet för yttre förbindelser (19) för budgetåret 2006. Dessutom är antalet viktiga frågor och problem som måste undersökas ytterligare i stort sett detsamma som i den slutliga rapporten för godkännande för budgetåret 2005 (20). |
| --- | --- |

Kommissionens räkenskapsförare kunde inte godkänna de lokala systemen vid Byrån för samarbete EuropeAid (17), Generaldirektoratet för utbildning och kultur (18) och Generaldirektoratet för yttre förbindelser (19) för budgetåret 2006. Dessutom är antalet viktiga frågor och problem som måste undersökas ytterligare i stort sett detsamma som i den slutliga rapporten för godkännande för budgetåret 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15 | Den tid det tar att införa nya tillämpningar och att åtgärda problem i lokala system kan vara avsevärd, särskilt när det gäller ändringar i IT-system. Dessutom måste personalen få utbildning i hur programmen fungerar för att kunna säkerställa att de avsedda fördelarna förverkligas. |
| --- | --- |

1.15

Den tid det tar att införa nya tillämpningar och att åtgärda problem i lokala system kan vara avsevärd, särskilt när det gäller ändringar i IT-system. Dessutom måste personalen få utbildning i hur programmen fungerar för att kunna säkerställa att de avsedda fördelarna förverkligas.

Under 2006 gjordes väsentliga framsteg vid de tre avdelningar som revisionsrätten nämner. När det gäller Byrån för samarbete EuropeAid har ett omfattande arbete utförts med avseende på det lokala IT-systemet (Cris) och i slutet av året hade merparten av förbättringarna tagits i bruk och fungerade tillfredsställande.

När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur koncentrerades ansträngningarna under 2006 på att hitta lämpliga övergångslösningar i avvaktan på att en ny version av generaldirektoratets lokala IT-system skulle tas i bruk.

Den nya modulen för delegationernas användning av ABAC-systemet började användas skarpt i början av 2007.

Under 2007 kommer kommissionens räkenskapsförare att granska systemen vid samtliga av dessa avdelningar, och räkenskapsföraren kommer vid årets slut att besluta om de förbättringar som gjorts är tillräckliga för att systemen skall kunna godkännas.

Samtidigt som antalet frågor som skall följas upp och övervägas ytterligare inte har minskat totalt sett, har antalet generaldirektorat som omfattas av dessa kommentarer nästan fördubblats (från 13 generaldirektorat och avdelningar år 2005 till 22 år 2006). Detta innebär en kraftig minskning av det genomsnittliga antalet utestående frågor per generaldirektorat. Denna siffra bör fortsätta att minska under 2007 till följd av de ytterligare framsteg som görs vid samtliga berörda generaldirektorat/avdelningar.

| 1.16 | Tre (21) av de nio avdelningarna som blev föremål för grundliga kontroller av räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen uppvisade betydande risker när det gäller rutinerna för periodavgränsning. Detta ledde till ett villkorligt godkännande av de lokala systemen i den slutliga rapporten om godkännande för budgetåret 2006. Efter att räkenskapsföraren hade kontrollerat rutinerna för periodavgränsning och färdigställt rapporterna om godkännande för tre generaldirektorat (Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport samt Gemensamma forskningscentret) utfärdade han rena godkännanden med en reservation som inte gällde redovisningen för Gemensamma forskningscentret. |
| --- | --- |

1.16

Tre (21) av de nio avdelningarna som blev föremål för grundliga kontroller av räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen uppvisade betydande risker när det gäller rutinerna för periodavgränsning. Detta ledde till ett villkorligt godkännande av de lokala systemen i den slutliga rapporten om godkännande för budgetåret 2006. Efter att räkenskapsföraren hade kontrollerat rutinerna för periodavgränsning och färdigställt rapporterna om godkännande för tre generaldirektorat (Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport samt Gemensamma forskningscentret) utfärdade han rena godkännanden med en reservation som inte gällde redovisningen för Gemensamma forskningscentret.

21

1.17

| 1.17 | Revisionsrättens revision bekräftade att besluten från kommissionens räkenskapsförare var välgrundade: de olösta frågorna och problemen var betydande. Revisionsrätten anser att mot bakgrund av dessa fortsatta problem borde generaldirektören för budget ha lämnat en särskild reservation avseende dessa frågor. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revision bekräftade att besluten från kommissionens räkenskapsförare var välgrundade: de olösta frågorna och problemen var betydande. Revisionsrätten anser att mot bakgrund av dessa fortsatta problem borde generaldirektören för budget ha lämnat en särskild reservation avseende dessa frågor.

| 1.17 | En allmän reservation lämnades i verksamhetsrapporten för 2005 vid en tidpunkt då kommissionen ännu inte hade avslutat sina första preliminära redovisningar som bygger på principen om periodiserad redovisning. Den tog också hänsyn till de betydande utmaningar som kommissionens avdelningar stod inför vid tillämpningen av nya redovisningsregler och de problem som uppstod vid förfarandet för att godkänna lokala system. |
| --- | --- |

1.17

En allmän reservation lämnades i verksamhetsrapporten för 2005 vid en tidpunkt då kommissionen ännu inte hade avslutat sina första preliminära redovisningar som bygger på principen om periodiserad redovisning. Den tog också hänsyn till de betydande utmaningar som kommissionens avdelningar stod inför vid tillämpningen av nya redovisningsregler och de problem som uppstod vid förfarandet för att godkänna lokala system.

De första definitiva resultaten av det nya systemet testades och dokumenterades när kommissionens räkenskapsförare utarbetade årsräkenskaperna för 2005. Sedan dess har ytterligare viktiga framsteg gjorts för att klargöra tillämpningen av de nya redovisningsregler som skall användas för att upprätta de årliga redovisningarna och även för att förbättra de lokala systemen.

Med tanke på de framsteg som har gjorts var en reservation i verksamhetsrapporten för 2006 inte nödvändig.

Bättre rutiner för periodavgränsning

| 1.18 | Med tanke på att 2005 var det första året med periodiserad redovisning finns det inga riktmärkningsmetoder tillgängliga för att kontrollera att metoderna är lämpliga. På grund av denna svårighet har räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen försett generaldirektoraten med ett förfarande som gör det möjligt att i efterhand granska de uppgifter som gäller periodavgränsningen och med en första rapport där uppgifter från budgetkällor kombineras med uppgifter från de allmänna räkenskaperna. Syftet med detta var framför allt att garantera att metoderna och rutinerna för periodavgränsning var enhetliga. Vissa generaldirektorat utförde dock ingen granskning i efterhand av metoderna för periodavgränsning (22). Detta hade en negativ inverkan på tillförlitligheten i bokföringsuppgifterna, inbegripet de preliminära räkenskaperna. Efter det att korrigeringar hade gjorts påverkades detta dock inte de slutliga räkenskaperna (se punkt 1.32). |
| --- | --- |

1.18

Med tanke på att 2005 var det första året med periodiserad redovisning finns det inga riktmärkningsmetoder tillgängliga för att kontrollera att metoderna är lämpliga. På grund av denna svårighet har räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen försett generaldirektoraten med ett förfarande som gör det möjligt att i efterhand granska de uppgifter som gäller periodavgränsningen och med en första rapport där uppgifter från budgetkällor kombineras med uppgifter från de allmänna räkenskaperna. Syftet med detta var framför allt att garantera att metoderna och rutinerna för periodavgränsning var enhetliga. Vissa generaldirektorat utförde dock ingen granskning i efterhand av metoderna för periodavgränsning (22). Detta hade en negativ inverkan på tillförlitligheten i bokföringsuppgifterna, inbegripet de preliminära räkenskaperna. Efter det att korrigeringar hade gjorts påverkades detta dock inte de slutliga räkenskaperna (se punkt 1.32).

22

| 1.18 | Under 2006 gjorde kommissionen en stor insats för att förbättra beräkningen av periodavgränsningsposter enligt punkt 1.32. För pågående transaktioner som kan ha en livscykel på upp till sju år ansåg emellertid vissa avdelningar att det – i avsaknad av information om pågående arbete från mottagarna av gemenskapsmedel och bristen på tvingande rättsliga medel för att erhålla sådan information – var mycket svårt att fortskrida med testningsmetoder för periodavgränsning. |
| --- | --- |

1.18

Under 2006 gjorde kommissionen en stor insats för att förbättra beräkningen av periodavgränsningsposter enligt punkt 1.32. För pågående transaktioner som kan ha en livscykel på upp till sju år ansåg emellertid vissa avdelningar att det – i avsaknad av information om pågående arbete från mottagarna av gemenskapsmedel och bristen på tvingande rättsliga medel för att erhålla sådan information – var mycket svårt att fortskrida med testningsmetoder för periodavgränsning.

Åtgärder avseende Generaldirektoratet för utbildning och kultur

| 1.19 | Revisionsrättens revision när det gällde budgetåret 2005 bekräftade den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur om räkenskapernas fullständighet och korrekthet vid detta generaldirektorat. Med tanke på förekomsten av utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter inom generaldirektoratet går det inte att kvantifiera över- eller underskattningen av dess andel av tillgångar och skulder (23). |
| --- | --- |

1.19

Revisionsrättens revision när det gällde budgetåret 2005 bekräftade den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur om räkenskapernas fullständighet och korrekthet vid detta generaldirektorat. Med tanke på förekomsten av utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter inom generaldirektoratet går det inte att kvantifiera över- eller underskattningen av dess andel av tillgångar och skulder (23).

23

| 1.19 | Under 2006 förbättrade Generaldirektoratet för utbildning och kultur kraftigt kvaliteten på sin finansiella information. Utgifterna för detta generaldirektorat och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur uppgår till totalt omkring 1,5 % av gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

1.19

Under 2006 förbättrade Generaldirektoratet för utbildning och kultur kraftigt kvaliteten på sin finansiella information. Utgifterna för detta generaldirektorat och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur uppgår till totalt omkring 1,5 % av gemenskapsbudgeten.

| 1.20 | För att komma till rätta med de brister som konstaterades när det gällde räkenskaperna 2005 stärkte räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen sin övervakning av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och av det nyligen inrättade genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Dessutom bildades en arbetsgrupp som inbegrep en redovisningsgrupp som skulle göra en noggrann genomgång av samtliga utestående fakturor/kostnadsredovisningar 2006 och försäkra sig om att de transaktioner som hade påbörjats i de operativa enheterna var korrekta. Vidare anlitades en extern konsult som skulle hjälpa till att identifiera de fel som rapporterats i de slutliga räkenskaperna för 2005 och avslutningen av 2006 års räkenskaper. |
| --- | --- |

1.20

För att komma till rätta med de brister som konstaterades när det gällde räkenskaperna 2005 stärkte räkenskapsförarens avdelningar vid kommissionen sin övervakning av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och av det nyligen inrättade genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Dessutom bildades en arbetsgrupp som inbegrep en redovisningsgrupp som skulle göra en noggrann genomgång av samtliga utestående fakturor/kostnadsredovisningar 2006 och försäkra sig om att de transaktioner som hade påbörjats i de operativa enheterna var korrekta. Vidare anlitades en extern konsult som skulle hjälpa till att identifiera de fel som rapporterats i de slutliga räkenskaperna för 2005 och avslutningen av 2006 års räkenskaper.

| 1.20 | Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur har vidtagit åtgärder inom flera områden, inbegripet följande: |
| --- | --- |

1.20

Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur har vidtagit åtgärder inom flera områden, inbegripet följande:

| — | Det lokala systemet har förbättrats för att förhindra att samma faktura bokförs mer än en gång i ABAC. |
| --- | --- |

—

Det lokala systemet har förbättrats för att förhindra att samma faktura bokförs mer än en gång i ABAC.

| — | Under 2006 gjorde en arbetsgrupp en ingående kontroll av samtliga utestående fakturor för att identifiera och korrigera eventuella dubbla införanden. |
| --- | --- |

—

Under 2006 gjorde en arbetsgrupp en ingående kontroll av samtliga utestående fakturor för att identifiera och korrigera eventuella dubbla införanden.

| — | Metoden för periodavgränsning har förbättrats. |
| --- | --- |

—

Metoden för periodavgränsning har förbättrats.

| — | Den risk som är förknippad med den delvisa bristen på avstämning mellan de lokala och centrala systemen minskade genom att uppgifter från det centrala redovisningssystemet användes som grund för beräkningar av periodavgränsningar och för redovisning av förhandsfinansiering och utestående åtaganden (RAL). |
| --- | --- |

—

Den risk som är förknippad med den delvisa bristen på avstämning mellan de lokala och centrala systemen minskade genom att uppgifter från det centrala redovisningssystemet användes som grund för beräkningar av periodavgränsningar och för redovisning av förhandsfinansiering och utestående åtaganden (RAL).

| 1.21 | Dessa åtgärder ledde till att kvaliteten på bokföringsuppgifterna förbättrades. En revision (24) visade dock att de olika ekonomiska uppgifterna inte hade fördelats korrekt mellan Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet. Vidare borde utförda kontroller och korrigeringar dokumenteras bättre i samband med att räkenskaperna för 2006 avslutas. |
| --- | --- |

1.21

Dessa åtgärder ledde till att kvaliteten på bokföringsuppgifterna förbättrades. En revision (24) visade dock att de olika ekonomiska uppgifterna inte hade fördelats korrekt mellan Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet. Vidare borde utförda kontroller och korrigeringar dokumenteras bättre i samband med att räkenskaperna för 2006 avslutas.

24

| 1.21 | Eftersom detta inte är något som påverkar en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i kommissionens räkenskaper föreslog redovisningstjänsterna att Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur under det här året inte skulle fokusera på att dela upp transaktionerna, utan koncentrera sina ansträngningar på att höja kvaliteten på sina totala redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

1.21

Eftersom detta inte är något som påverkar en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i kommissionens räkenskaper föreslog redovisningstjänsterna att Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur under det här året inte skulle fokusera på att dela upp transaktionerna, utan koncentrera sina ansträngningar på att höja kvaliteten på sina totala redovisningsuppgifter.

Till följd av de åtgärder som vidtagits ger den övergripande ram (rutiner, IT-system och redovisningskontroller) som utformats och genomförts av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och dess genomförandeorgan rimliga garantier för en fullständig, rättvisande och tillförlitlig bild av redovisningsuppgifterna för räkenskaperna för 2006.

Konsoliderad årsredovisning per den 31 december 2006

Allmänna kommentarer

| 1.22 | Under 2006 gjorde kommissionens avdelningar betydande insatser för att se till att bokföringen av nya förhandsfinansieringar och även nya obetalda fakturor/kostnadsredovisningar och periodavgränsningen var fullständig och korrekt. |
| --- | --- |

1.22

Under 2006 gjorde kommissionens avdelningar betydande insatser för att se till att bokföringen av nya förhandsfinansieringar och även nya obetalda fakturor/kostnadsredovisningar och periodavgränsningen var fullständig och korrekt.

1.23

| 1.23 | Revisionsrättens revision av materiella och immateriella anläggningstillgångar, lager, finansiella skulder och andra förpliktelser, avsättningar för risker och kostnader samt reserver, visade inga betydande felaktigheter. Revisionsrätten upptäckte dock ett antal fel på andra områden som redovisas nedan. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revision av materiella och immateriella anläggningstillgångar, lager, finansiella skulder och andra förpliktelser, avsättningar för risker och kostnader samt reserver, visade inga betydande felaktigheter. Revisionsrätten upptäckte dock ett antal fel på andra områden som redovisas nedan.

1.24

| 1.24 | Revisionen föranledde revisionsrätten att dra slutsatsen att rutinerna vid årets slut bör förbättras i några av de enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna (t.ex. Europaparlamentet och Regionkommittén) och i kommissionen så att man kan undvika att tvingas göra korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna har lagts fram. |
| --- | --- |

Revisionen föranledde revisionsrätten att dra slutsatsen att rutinerna vid årets slut bör förbättras i några av de enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna (t.ex. Europaparlamentet och Regionkommittén) och i kommissionen så att man kan undvika att tvingas göra korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna har lagts fram.

| 1.24 | Trots att de frågor om omfattas av denna kommentar inte påverkar en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i de konsoliderade räkenskaperna kommer kommissionen att sträva efter att ytterligare förbättra sina redovisningsrutiner vid årets slut. |
| --- | --- |

1.24

Trots att de frågor om omfattas av denna kommentar inte påverkar en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i de konsoliderade räkenskaperna kommer kommissionen att sträva efter att ytterligare förbättra sina redovisningsrutiner vid årets slut.

| 1.25 | Revisionsrätten har vidare noterat skillnader i hur vissa frågor behandlas vid de enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna och mellan kommissionens generaldirektorat (t.ex. att vissa byråer och institutioner har redovisat upplupna kostnader för outtagen semester, vilket inte är fallet med kommissionen och Europaparlamentet, att rådet för första gången har redovisat andra fleråriga kontrakt än hyreskontrakt under eventualförpliktelser, vilket de andra enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna inte har gjort, att det inte görs någon systematisk åtskillnad mellan värdet på mark och byggnader och att det inte tas upp någon eventualförpliktelse i det fall det skulle bli nödvändigt att omklassificera till en högre lönegrad ett stort antal anställda som har tillsatts på en lägre lönegrad än den som deras uttagningsprov gällde, i avvaktan på utgången i ett pågående fall i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt). |
| --- | --- |

1.25

Revisionsrätten har vidare noterat skillnader i hur vissa frågor behandlas vid de enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna och mellan kommissionens generaldirektorat (t.ex. att vissa byråer och institutioner har redovisat upplupna kostnader för outtagen semester, vilket inte är fallet med kommissionen och Europaparlamentet, att rådet för första gången har redovisat andra fleråriga kontrakt än hyreskontrakt under eventualförpliktelser, vilket de andra enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna inte har gjort, att det inte görs någon systematisk åtskillnad mellan värdet på mark och byggnader och att det inte tas upp någon eventualförpliktelse i det fall det skulle bli nödvändigt att omklassificera till en högre lönegrad ett stort antal anställda som har tillsatts på en lägre lönegrad än den som deras uttagningsprov gällde, i avvaktan på utgången i ett pågående fall i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt).

| 1.25 | De frågor som revisionsrätten nämner påverkar inte en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i de konsoliderade räkenskaperna. Kommissionen kommer emellertid att undersöka de frågor som rör outtagen semester och fleråriga kontrakt. De återstående inkonsekvenser som noterats av revisionsrätten beror på att de olika konsoliderade enheterna måste beakta olika väsentlighetsnivåer vid redovisningsbeslut. De begränsade fall där det inte går att göra någon åtskillnad mellan värdet på mark och byggnader (inom vissa kommissionsdelegationer och några få andra organ som ingår i de konsoliderade räkenskaperna) beror dessutom uppenbarligen på en brist på information inom den individuella enheten snarare än på en inkonsekvent behandling i redovisningshänseende mellan enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.25

De frågor som revisionsrätten nämner påverkar inte en rättvisande bild av de underliggande data som redovisas i de konsoliderade räkenskaperna. Kommissionen kommer emellertid att undersöka de frågor som rör outtagen semester och fleråriga kontrakt. De återstående inkonsekvenser som noterats av revisionsrätten beror på att de olika konsoliderade enheterna måste beakta olika väsentlighetsnivåer vid redovisningsbeslut. De begränsade fall där det inte går att göra någon åtskillnad mellan värdet på mark och byggnader (inom vissa kommissionsdelegationer och några få andra organ som ingår i de konsoliderade räkenskaperna) beror dessutom uppenbarligen på en brist på information inom den individuella enheten snarare än på en inkonsekvent behandling i redovisningshänseende mellan enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna.

Den 11 juli 2007 avslog förstainstansrätten den yrkan som gjordes i mål T-58/05 om rekrytering av tjänstemän efter den 1 maj 2004. Detta innebär att det för närvarande – med förbehåll för resultatet av ett eventuellt överklagande till domstolen – inte föreligger några budgetkonsekvenser. Till följd av att risken bedömdes vara så liten ansågs inga eventualförpliktelser vara nödvändiga.

Konsoliderad balansräkning per den 31 december 2006

Riskkapitaltransaktioner

| 1.26 | I Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning tas riskkapitaltransaktioner (211 miljoner euro per den 31 december 2006) i balansräkningen upp under rubriken ”Investeringar” (investeringar som betraktas som tillgångar tillgängliga för försäljning). De innehas till anskaffningsvärde minus avsättningar för nedskrivning, eftersom deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. En sådan värderingsmetod är visserligen acceptabel efter omständigheterna, men den tillämpas inte konsekvent. Revisionsrätten fann några fall där preliminära beräkningar av nedskrivningar som förvaltaren av verksamheten (Europeiska investeringsbanken) hade tillgång till, till ett totalt belopp av 21 miljoner euro, inte hade meddelats kommissionen (se punkterna 11.10 och 11.11). |
| --- | --- |

1.26

I Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning tas riskkapitaltransaktioner (211 miljoner euro per den 31 december 2006) i balansräkningen upp under rubriken ”Investeringar” (investeringar som betraktas som tillgångar tillgängliga för försäljning). De innehas till anskaffningsvärde minus avsättningar för nedskrivning, eftersom deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. En sådan värderingsmetod är visserligen acceptabel efter omständigheterna, men den tillämpas inte konsekvent. Revisionsrätten fann några fall där preliminära beräkningar av nedskrivningar som förvaltaren av verksamheten (Europeiska investeringsbanken) hade tillgång till, till ett totalt belopp av 21 miljoner euro, inte hade meddelats kommissionen (se punkterna 11.10 och 11.11).

| 1.26 | Standarder för redovisning och räkenskaper har utvecklats betydligt under perioden för mandaten Meda (som omfattar dessa riskkapitaltransaktioner). Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen har följt utvecklingen och granskar för närvarande gemensamt situationen, för att försöka hitta den mest kostnadseffektiva lösningen och samtidigt ta hänsyn till den information som finns tillgänglig enligt de kontrakt som för flera år sedan undertecknades med slutmottagarna (och som därmed inte inkluderade de aktuella redovisningsstandarderna). |
| --- | --- |

1.26

Standarder för redovisning och räkenskaper har utvecklats betydligt under perioden för mandaten Meda (som omfattar dessa riskkapitaltransaktioner). Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen har följt utvecklingen och granskar för närvarande gemensamt situationen, för att försöka hitta den mest kostnadseffektiva lösningen och samtidigt ta hänsyn till den information som finns tillgänglig enligt de kontrakt som för flera år sedan undertecknades med slutmottagarna (och som därmed inte inkluderade de aktuella redovisningsstandarderna).

Beslut om nya redovisningskrav kommer också att fattas med avseende på innehållet i de årliga genomföranderapporterna, så att kommissionen mer ingående kan övervaka tillämpningen av den relevanta rättsliga grunden och mandatet.

Förhandsfinansiering

| 1.27 | Granskningen av ett representativt urval av 150 förhandsfinansieringar från den population av förhandsfinansieringar som hade bokförts i redovisningssystemet visade att felnivån i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan var väsentlig när det gäller denna post i balansräkningen. Generellt är dock felnivån inte väsentlig. De vanligaste typerna av fel är följande: |
| --- | --- |

1.27

Granskningen av ett representativt urval av 150 förhandsfinansieringar från den population av förhandsfinansieringar som hade bokförts i redovisningssystemet visade att felnivån i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan var väsentlig när det gäller denna post i balansräkningen. Generellt är dock felnivån inte väsentlig. De vanligaste typerna av fel är följande:

| — | Förhandsfinansieringsposter var bokförda till fel belopp. |
| --- | --- |

—

Förhandsfinansieringsposter var bokförda till fel belopp.

| — | Förhandsfinansieringsbelopp var bokförda trots att de hade reglerats före årsskiftet. |
| --- | --- |

—

Förhandsfinansieringsbelopp var bokförda trots att de hade reglerats före årsskiftet.

1.28

| 1.28 | Kompletterande revisionsarbete när det gällde identifiering och godkännande av förhandsfinansieringar visade att det fanns problem i fråga om fullständigheten/riktigheten i den utgående balansräkningen: |
| --- | --- |

Kompletterande revisionsarbete när det gällde identifiering och godkännande av förhandsfinansieringar visade att det fanns problem i fråga om fullständigheten/riktigheten i den utgående balansräkningen:

| 1.28 | |
| --- | --- |

1.28

| — | Anvisningarna för hur man bokföringsmässigt hanterar obetalda slutliga fakturor och det tillhörande godkännandet av förhandsfinansieringen bör ses över för att man skall kunna garantera ett harmoniserat arbetssätt vid kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

—

Anvisningarna för hur man bokföringsmässigt hanterar obetalda slutliga fakturor och det tillhörande godkännandet av förhandsfinansieringen bör ses över för att man skall kunna garantera ett harmoniserat arbetssätt vid kommissionens avdelningar.

| — | Dessa instruktioner har noggrant granskats sedan juli 2007. För det begränsande antal fakturor som berörs är slutsatsen att det mest lämpliga redovisningsförfarandet är det som används av samtliga av kommissionens avdelningar för årsbokslutet för 2006. Samma förfarande kommer att tillämpas för nästa årsbokslut i slutet av 2007. |
| --- | --- |

—

Dessa instruktioner har noggrant granskats sedan juli 2007. För det begränsande antal fakturor som berörs är slutsatsen att det mest lämpliga redovisningsförfarandet är det som används av samtliga av kommissionens avdelningar för årsbokslutet för 2006. Samma förfarande kommer att tillämpas för nästa årsbokslut i slutet av 2007.

| — | Betalningskrav utfärdas inte systematiskt när regleringen av förhandsfinansieringarna visar att pengar skall återvinnas från stödmottagaren. Detta leder till att förhandsfinansieringarna redovisas för högt och till att fordringarna redovisas för lågt med ett väsentligt belopp som inte kan kvantifieras exakt. |
| --- | --- |

—

Betalningskrav utfärdas inte systematiskt när regleringen av förhandsfinansieringarna visar att pengar skall återvinnas från stödmottagaren. Detta leder till att förhandsfinansieringarna redovisas för högt och till att fordringarna redovisas för lågt med ett väsentligt belopp som inte kan kvantifieras exakt.

| — | Beloppen i förhandsfinansiering är inte avsedda att återvinnas utan att användas av mottagare för att uppfylla sina kontrakt. Återvinningar sker i ovanliga fall när stödmottagare inte lyckas uppfylla sina skyldigheter eller när det föreligger marginella skillnader mellan de belopp som betalats ut och de slutliga stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Beloppen i förhandsfinansiering är inte avsedda att återvinnas utan att användas av mottagare för att uppfylla sina kontrakt. Återvinningar sker i ovanliga fall när stödmottagare inte lyckas uppfylla sina skyldigheter eller när det föreligger marginella skillnader mellan de belopp som betalats ut och de slutliga stödberättigande kostnaderna.

| — | De kontroller av nedskrivningen som utfördes för att förhandsfinansieringens värde skulle justeras till det belopp som faktiskt kan återvinnas var otillräckliga, vilket ledde till att förhandsfinansieringen kan ha redovisats för högt och till att kostnaderna för nedskrivningen av förhandsfinansieringen redovisats för lågt med motsvarande belopp (25). |
| --- | --- |

—

De kontroller av nedskrivningen som utfördes för att förhandsfinansieringens värde skulle justeras till det belopp som faktiskt kan återvinnas var otillräckliga, vilket ledde till att förhandsfinansieringen kan ha redovisats för högt och till att kostnaderna för nedskrivningen av förhandsfinansieringen redovisats för lågt med motsvarande belopp (25).

25

| — | Nedskrivningstester ansågs inte vara en prioriterad fråga eftersom de flesta av de berörda generaldirektoraten har att göra med offentliga enheter, till följd av närvaron av bankgarantier och till följd av den tidigare relativt låga nivån av betalningskrav. Framöver kommer denna fråga att ges ytterligare uppmärksamhet för att bekräfta detta antagande. |
| --- | --- |

—

Nedskrivningstester ansågs inte vara en prioriterad fråga eftersom de flesta av de berörda generaldirektoraten har att göra med offentliga enheter, till följd av närvaron av bankgarantier och till följd av den tidigare relativt låga nivån av betalningskrav. Framöver kommer denna fråga att ges ytterligare uppmärksamhet för att bekräfta detta antagande.

Fordringar

| 1.29 | När det gäller utgifterna för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket har kommissionen infört ett nytt återkravsförfarande (26) som inbegriper tabeller där fordringar skall redovisas. Efter att ha granskat dessa fordringar ifrågasätter revisionsrätten tabellernas fullständighet (27) (se punkterna 5.61 och 5.62). |
| --- | --- |

1.29

När det gäller utgifterna för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket har kommissionen infört ett nytt återkravsförfarande (26) som inbegriper tabeller där fordringar skall redovisas. Efter att ha granskat dessa fordringar ifrågasätter revisionsrätten tabellernas fullständighet (27) (se punkterna 5.61 och 5.62).

26

27

| 1.29 | Det finns ett tydligt samband mellan dessa tabeller och de utbetalande organens fordringsliggare och enligt kommissionens nya riktlinjer från 2007 måste de attesterande organen stämma av fordringsliggaren mot tabellerna och tillhandahålla förklaringar för eventuella avvikelser. |
| --- | --- |

1.29

Det finns ett tydligt samband mellan dessa tabeller och de utbetalande organens fordringsliggare och enligt kommissionens nya riktlinjer från 2007 måste de attesterande organen stämma av fordringsliggaren mot tabellerna och tillhandahålla förklaringar för eventuella avvikelser.

Tabellerna utgör de utbetalande organens årsredovisning och är, som sådana, attesterade av de attesterande organen. Dessutom ägnade kommissionen avsevärd tid åt att erhålla rimliga garantier.

Under 2007 kommer kommissionen att göra en noggrann uppföljning för att se till att fordringarna redovisas korrekt i tabellerna i bilaga III.

Se kommissionens svar på punkterna 5.61 och 5.62.

Ersättningar till anställda

| 1.30 | För ledamöter av Europaparlamentet från länder vars nationella myndigheter inte erbjuder något pensionssystem antog Europaparlamentets presidium ett preliminärt pensionssystem i avvaktan på att ett slutgiltigt pensionssystem upprättas inom gemenskapen för alla ledamöter (28). Förpliktelsen avseende dessa pensionsrättigheter beaktas dock inte i den konsoliderade balansräkningen. Så länge det inte har gjorts en aktuarieundersökning när det gäller dessa pensionsrättigheter kan den ekonomiska inverkan på (avsättningen) för ”Ersättningar till anställda” och på resultaträkningen inte kvantifieras. |
| --- | --- |

1.30

För ledamöter av Europaparlamentet från länder vars nationella myndigheter inte erbjuder något pensionssystem antog Europaparlamentets presidium ett preliminärt pensionssystem i avvaktan på att ett slutgiltigt pensionssystem upprättas inom gemenskapen för alla ledamöter (28). Förpliktelsen avseende dessa pensionsrättigheter beaktas dock inte i den konsoliderade balansräkningen. Så länge det inte har gjorts en aktuarieundersökning när det gäller dessa pensionsrättigheter kan den ekonomiska inverkan på (avsättningen) för ”Ersättningar till anställda” och på resultaträkningen inte kvantifieras.

28

| 1.30 | Detta preliminära pensionssystems framtida tillämpning håller för närvarande på att utvärderas. Till följd av den osäkerhet som råder avseende den framtida tillämpningen och avsaknaden av en försäkringsteknisk värdering, går det inte att göra någon meningsfull avsättning i räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.30

Detta preliminära pensionssystems framtida tillämpning håller för närvarande på att utvärderas. Till följd av den osäkerhet som råder avseende den framtida tillämpningen och avsaknaden av en försäkringsteknisk värdering, går det inte att göra någon meningsfull avsättning i räkenskaperna.

Skulder till leverantörer och stödmottagare

| 1.31 | Granskningen av ett representativt urval av 150 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som bokförts i redovisningssystemet visade att felnivån i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan var väsentlig när det gäller denna post i balansräkningen. Generellt är dock felnivån inte väsentlig. De flesta felen gäller fakturor eller kostnadsredovisningar som bokförts till fel belopp. |
| --- | --- |

1.31

Granskningen av ett representativt urval av 150 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som bokförts i redovisningssystemet visade att felnivån i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan var väsentlig när det gäller denna post i balansräkningen. Generellt är dock felnivån inte väsentlig. De flesta felen gäller fakturor eller kostnadsredovisningar som bokförts till fel belopp.

| 1.31 | Den felnivå som revisionsrätten fann var begränsad. |
| --- | --- |

1.31

Den felnivå som revisionsrätten fann var begränsad.

Rutiner för periodavgränsning

| 1.32 | Svagheter i rutinerna för periodavgränsning (se punkt 1.18) ledde till brister i de preliminära räkenskaperna som har korrigerats i de slutliga räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.32

Svagheter i rutinerna för periodavgränsning (se punkt 1.18) ledde till brister i de preliminära räkenskaperna som har korrigerats i de slutliga räkenskaperna.

| 1.32 | Under 2006 förbättrade kommissionen beräkningen av sina periodavgränsningsposter genom att vidta följande åtgärder: |
| --- | --- |

1.32

Under 2006 förbättrade kommissionen beräkningen av sina periodavgränsningsposter genom att vidta följande åtgärder:

| — | En ny rapport för periodavgränsning utvecklades. |
| --- | --- |

—

En ny rapport för periodavgränsning utvecklades.

| — | Metoderna för periodavgränsning förbättrades ytterligare. |
| --- | --- |

—

Metoderna för periodavgränsning förbättrades ytterligare.

| — | Nya rutiner och en checklista överlämnades till avdelningarna. |
| --- | --- |

—

Nya rutiner och en checklista överlämnades till avdelningarna.

| — | Ett översiktsdokument om metoder för periodavgränsning per generaldirektorat utarbetades och workshops med grupper av generaldirektorat anordnades. |
| --- | --- |

—

Ett översiktsdokument om metoder för periodavgränsning per generaldirektorat utarbetades och workshops med grupper av generaldirektorat anordnades.

| — | Generaldirektoratet för budget genomförde stickprovskontroller vid utvalda generaldirektorat. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för budget genomförde stickprovskontroller vid utvalda generaldirektorat.

| — | Flera tjänster för internrevision deltog i bedömningen av periodavgränsningsövningen. |
| --- | --- |

—

Flera tjänster för internrevision deltog i bedömningen av periodavgränsningsövningen.

Belopp som skall krävas in från medlemsstaterna

| 1.33 | De totala tillgångarna ökade från 58,7 miljarder euro 2005 till 67 miljarder euro 2006, medan de totala skulderna ökade från 120,9 miljarder euro 2005 till 131,8 miljarder euro 2006. Mellanskillnaden finansieras med budgetmedel som redan har antagits eller måste täckas av kommande budgetar. Såsom tidigare har angetts (29) bör den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av belopp som skall krävas in från medlemsstaterna beskrivas tydligare. Framför allt bör det anges vilket år beloppen i fråga förfaller till betalning. |
| --- | --- |

1.33

De totala tillgångarna ökade från 58,7 miljarder euro 2005 till 67 miljarder euro 2006, medan de totala skulderna ökade från 120,9 miljarder euro 2005 till 131,8 miljarder euro 2006. Mellanskillnaden finansieras med budgetmedel som redan har antagits eller måste täckas av kommande budgetar. Såsom tidigare har angetts (29) bör den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av belopp som skall krävas in från medlemsstaterna beskrivas tydligare. Framför allt bör det anges vilket år beloppen i fråga förfaller till betalning.

29

| 1.33 | Den nuvarande uppdelningen av belopp som skall återkrävas från medlemsstaterna i långfristiga och kortfristiga belopp är tillräcklig, särskilt i kombination med uppdelningen i långfristiga/kortfristiga tillgångar och skulder som redovisas i balansräkningen. |
| --- | --- |

1.33

Den nuvarande uppdelningen av belopp som skall återkrävas från medlemsstaterna i långfristiga och kortfristiga belopp är tillräcklig, särskilt i kombination med uppdelningen i långfristiga/kortfristiga tillgångar och skulder som redovisas i balansräkningen.

Poster utanför balansräkningen och anmärkningar till årsredovisningen

| 1.34 | Jämfört med 2005 innehåller de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen mer information om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras vid ett senare datum av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Liksom tidigare står det dock ingenting i anmärkningarna för varje kalenderår om hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som godkänts av kommissionen och hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som kan komma att bli föremål för ytterligare kontroller som ett led i avslutningen av räkenskaperna (30). |
| --- | --- |

1.34

Jämfört med 2005 innehåller de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen mer information om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras vid ett senare datum av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Liksom tidigare står det dock ingenting i anmärkningarna för varje kalenderår om hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som godkänts av kommissionen och hur stora utgifter (och vilka utgiftsområden) som kan komma att bli föremål för ytterligare kontroller som ett led i avslutningen av räkenskaperna (30).

30

| 1.34 | Budgetförordningen, och de sektorsförordningar som avser jordbruk och strukturfonderna, ger kommissionen rätt att kontrollera alla utgifter flera år efter det att de uppstår. Räkenskaperna bör inte antyda att, till följd av denna rättighet, alla berörda utgifter återstår att godkännas. När beloppen för eventuella återkrav går att kvantifiera, anges de i punkterna 5.3 och 5.4 i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.34

Budgetförordningen, och de sektorsförordningar som avser jordbruk och strukturfonderna, ger kommissionen rätt att kontrollera alla utgifter flera år efter det att de uppstår. Räkenskaperna bör inte antyda att, till följd av denna rättighet, alla berörda utgifter återstår att godkännas. När beloppen för eventuella återkrav går att kvantifiera, anges de i punkterna 5.3 och 5.4 i de konsoliderade räkenskaperna.

Konsoliderad resultaträkning (inbegripet segmentrapportering)

| 1.35 | Efter en särskild begäran från revisionsrätten innehåller framför allt de förklarande noterna till resultaträkningen 2006 (31) mer information om de belopp som återkrävts på grund av olagliga eller oriktiga transaktioner, särskilt på stödmottagarnivå där mer än 90 % av felen har konstaterats. Det krävs dock ytterligare åtgärder för att man skall kunna försäkra sig om att bokföringsuppgifterna och informationen i de förklarande anmärkningarna är fullständiga och tillförlitliga (se punkterna 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.35

Efter en särskild begäran från revisionsrätten innehåller framför allt de förklarande noterna till resultaträkningen 2006 (31) mer information om de belopp som återkrävts på grund av olagliga eller oriktiga transaktioner, särskilt på stödmottagarnivå där mer än 90 % av felen har konstaterats. Det krävs dock ytterligare åtgärder för att man skall kunna försäkra sig om att bokföringsuppgifterna och informationen i de förklarande anmärkningarna är fullständiga och tillförlitliga (se punkterna 2.23–2.25).

31

| 1.35 | Det centrala redovisningssystemet (ABAC) håller på att anpassas för att öka den mängd av information som redovisas avseende återbetalningar. Dessa förbättringar planeras att tas i bruk för 2008 års räkenskaper. |
| --- | --- |

1.35

Det centrala redovisningssystemet (ABAC) håller på att anpassas för att öka den mängd av information som redovisas avseende återbetalningar. Dessa förbättringar planeras att tas i bruk för 2008 års räkenskaper.

| 1.36 | En detaljerad avstämning mellan budgetresultatet och det ekonomiska resultatet är nödvändig för att man skall uppnå rimlig säkerhet om räkenskapernas tillförlitlighet. Den avstämning som revisionsrätten fick tillgång till i juli 2007 innehåller dock fortfarande vissa mindre skillnader som inte förklaras. Dessutom skulle räkenskaperna bli begripligare om en tabell med en sådan avstämning ingick i årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.36

En detaljerad avstämning mellan budgetresultatet och det ekonomiska resultatet är nödvändig för att man skall uppnå rimlig säkerhet om räkenskapernas tillförlitlighet. Den avstämning som revisionsrätten fick tillgång till i juli 2007 innehåller dock fortfarande vissa mindre skillnader som inte förklaras. Dessutom skulle räkenskaperna bli begripligare om en tabell med en sådan avstämning ingick i årsredovisningen.

| 1.36 | Kommissionen erkänner att avstämningsförfarandet måste förbättras. Åtgärder kommer att vidtas för att ta itu med de identifierade bristerna. Dessutom kommer kommissionen att överväga att inbegripa en fullständig avstämning i årsräkenskaperna. |
| --- | --- |

1.36

Kommissionen erkänner att avstämningsförfarandet måste förbättras. Åtgärder kommer att vidtas för att ta itu med de identifierade bristerna. Dessutom kommer kommissionen att överväga att inbegripa en fullständig avstämning i årsräkenskaperna.

Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet

| 1.37 | Beloppet under ”Utestående” betalningskrav i budgettabellerna för budgetåret 2005 (6 175 miljoner euro) (32) stämmer inte överens med motsvarande belopp under ”Fastställda anspråk” som överförts från det föregående året i årsredovisningen 2006 (6 180 miljoner euro) (33). Eftersom detta är en överträdelse mot principen om kontinuitet borde frågan ha klargjorts innan räkenskaperna upprättades. |
| --- | --- |

1.37

Beloppet under ”Utestående” betalningskrav i budgettabellerna för budgetåret 2005 (6 175 miljoner euro) (32) stämmer inte överens med motsvarande belopp under ”Fastställda anspråk” som överförts från det föregående året i årsredovisningen 2006 (6 180 miljoner euro) (33). Eftersom detta är en överträdelse mot principen om kontinuitet borde frågan ha klargjorts innan räkenskaperna upprättades.

32

33

| 1.37 | Skillnaden på 5 miljoner euro rör en korrigering under ett tidigare år i budgeträkenskaperna för en konsoliderad enhet. |
| --- | --- |

1.37

Skillnaden på 5 miljoner euro rör en korrigering under ett tidigare år i budgeträkenskaperna för en konsoliderad enhet.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Revisionsrättens tillvägagångssätt

| 1.38 | I en granskningsmiljö som snabbt förändras och med de erfarenheter och lärdomar som dragits de senaste tolv åren har det blivit nödvändigt för revisionsrätten att fortsätta utveckla och anpassa den metod som ligger till grund för DAS. Den viktigaste delen av den reviderade DAS-metoden är en säkerhetsmodell som grundar sig på två huvudkällor av bevis: |
| --- | --- |

1.38

I en granskningsmiljö som snabbt förändras och med de erfarenheter och lärdomar som dragits de senaste tolv åren har det blivit nödvändigt för revisionsrätten att fortsätta utveckla och anpassa den metod som ligger till grund för DAS. Den viktigaste delen av den reviderade DAS-metoden är en säkerhetsmodell som grundar sig på två huvudkällor av bevis:

| a) | En granskning av funktionen hos de system för övervakning och kontroll som används vid gemenskapsinstitutionernas, medlemsstaternas och tredjeländers uppbörd och utbetalning av EU-medel. Dessa system skall tillhandahålla representativa uppgifter om hur nyckelkontrollerna genomförs och fungerar med avseende på deras förmåga att förhindra eller upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

a)

En granskning av funktionen hos de system för övervakning och kontroll som används vid gemenskapsinstitutionernas, medlemsstaternas och tredjeländers uppbörd och utbetalning av EU-medel. Dessa system skall tillhandahålla representativa uppgifter om hur nyckelkontrollerna genomförs och fungerar med avseende på deras förmåga att förhindra eller upptäcka och korrigera fel.

| b) | Kontroller som grundas på representativa stickprov av transaktioner som gäller inkomster och utgifter ned till den slutliga stödmottagarnivån. Syftet med kontrollerna är att tillhandahålla direkta bevis om betalningarnas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

b)

Kontroller som grundas på representativa stickprov av transaktioner som gäller inkomster och utgifter ned till den slutliga stödmottagarnivån. Syftet med kontrollerna är att tillhandahålla direkta bevis om betalningarnas laglighet och korrekthet.

Med hjälp av säkerhetsmodellen görs en bedömning av vilken tillförlitlighetsgrad som kan uppnås utifrån systemen för övervakning och kontroll och även utifrån direktgranskningen av transaktioner så att den höga grad av säkerhet som anses nödvändig när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet kan uppnås.

| 1.39 | Dessa huvudkällor kan kompletteras med två andra källor: |
| --- | --- |

1.39

Dessa huvudkällor kan kompletteras med två andra källor:

| a) | En analys av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från kommissionens generaldirektörer samt sammanfattningen av dem där det anges om kommissionen har rimlig säkerhet om att de system som inrättats garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

a)

En analys av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från kommissionens generaldirektörer samt sammanfattningen av dem där det anges om kommissionen har rimlig säkerhet om att de system som inrättats garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| b) | En granskning av det arbete som utförts av andra revisorer, definierade som de revisorer som är oberoende av gemenskapens förvaltnings- och kontrollprocesser (till exempel högre revisionsorgan i medlemsstaterna eller tredjeländer) (34). |
| --- | --- |

b)

En granskning av det arbete som utförts av andra revisorer, definierade som de revisorer som är oberoende av gemenskapens förvaltnings- och kontrollprocesser (till exempel högre revisionsorgan i medlemsstaterna eller tredjeländer) (34).

34

| 1.38–1.39 | Revisionsrättens årliga revisionsförklaring och annat revisionsarbete samt rekommendationerna är en ovärderlig källa till information för kommissionen som strävar efter att omsorgsfullt följa upp de rekommendationer som gjorts. |
| --- | --- |

1.38–1.39

Revisionsrättens årliga revisionsförklaring och annat revisionsarbete samt rekommendationerna är en ovärderlig källa till information för kommissionen som strävar efter att omsorgsfullt följa upp de rekommendationer som gjorts.

Med stöd av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och revisionsrätten fortsätter kommissionen att delta i en omfattande informell och mycket nyttig dialog med revisionsrätten om konsekvenserna av fel som uppdagas vid de årliga revisionerna.

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att stärka kvalitetskontrollen genom handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll, som innehåller förslag på åtgärder för att avhjälpa identifierade brister i övervaknings- och kontrollsystem, och för att förstärka systemen ytterligare.

Detta gör det nödvändigt att samtliga medlemsstater samarbetar fullt ut, med tanke på deras gemensamma förvaltningsansvar för tre fjärdedelar av unionens budget.

Kommissionens rapporteringssystem och moderniserade redovisningssystem tillhandahåller varje år en betydlig mängd ingående information om förvaltningen av gemenskapens medel och redogör för grunden för de förklaringar som alla generaldirektörer lämnar varje år, deras reservationer eller andra iakttagelser, och de åtgärder som vidtas till följd av revision och kontroll.

Revisionsrättens revision avser lagligheten och korrektheten i de transaktioner som redovisas ett givet år. Generaldirektörerna lämnar förklaringar om tillämpningen av fleråriga kontrollsystemen under det året. Kommissionen underskattar inte de brister i systemet som kan leda till att utgifter inte uppfyller de krävda villkoren, men bygger upp sina förklaringar med tiden och tar hänsyn till de avhjälpande åtgärder som vidtas för att korrigera sådana brister och det fleråriga systemets förmåga att korrigera fel en viss tid efter utbetalningen av medel.

Granskningsresultat 2006

| 1.40 | Liksom tidigare år framgår det av slutsatserna i de olika särskilda bedömningarna att på de områden där systemen för övervakning och kontroll som helhet tillämpas vederbörligt och korrekt visade den substansgranskning som revisionsrätten utfört att risken för väsentliga fel när det gällde de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var begränsad (se punkterna 4.28 och 5.65 när det gäller IACS, 8.31 när det gäller delegationer, 9.23 med undantag av Sapard och 10.6). På dessa områden bedömer revisionsrätten att felen har en ekonomisk inverkan som är mindre än 2 % av värdet av den population som berörs (se
  tabell 1.2
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens bedömning av förklaringarna från generaldirektörerna och de delegerade utanordnarna att inga eller endast mindre reservationer måste lämnas (se punkterna 2.11 och 2.12). |
| --- | --- |

1.40

Liksom tidigare år framgår det av slutsatserna i de olika särskilda bedömningarna att på de områden där systemen för övervakning och kontroll som helhet tillämpas vederbörligt och korrekt visade den substansgranskning som revisionsrätten utfört att risken för väsentliga fel när det gällde de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var begränsad (se punkterna 4.28 och 5.65 när det gäller IACS, 8.31 när det gäller delegationer, 9.23 med undantag av Sapard och 10.6). På dessa områden bedömer revisionsrätten att felen har en ekonomisk inverkan som är mindre än 2 % av värdet av den population som berörs (se
  tabell 1.2
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens bedömning av förklaringarna från generaldirektörerna och de delegerade utanordnarna att inga eller endast mindre reservationer måste lämnas (se punkterna 2.11 och 2.12).

tabell 1.2

| 1.40 | Kommissionen anser att det gjorts framsteg i funktionen hos systemen för övervakning och kontroll under 2006, men erkänner att det krävs ytterligare åtgärder. Genomförandet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och den positiva effekten som den sannolikt kommer att ha framöver när det gäller de försäkringar som systemen kommer att bidra med är ytterligare tecken på kommissionens vilja till ytterligare förbättringar. |
| --- | --- |

1.40

Kommissionen anser att det gjorts framsteg i funktionen hos systemen för övervakning och kontroll under 2006, men erkänner att det krävs ytterligare åtgärder. Genomförandet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och den positiva effekten som den sannolikt kommer att ha framöver när det gäller de försäkringar som systemen kommer att bidra med är ytterligare tecken på kommissionens vilja till ytterligare förbättringar.

Tabell 1.2 – Särskilda bedömningar av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| Särskilda bedömningar i årsrapporten 2006 | Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar | Felnivå |
| --- | --- | --- |
| Egna medel (35) | | |
| Gemensamma jordbrukspolitiken | IACS | | Generellt för GJP | IACS |
| icke IACS | | icke IACS |
| Strukturåtgärder | | |
| Inre politik | | |
| Externa åtgärder | | Huvudkontor och delegationer |
| Genomförandeorgan |
| Strategi inför anslutningen | Phare/Ispa | | |
| SAPARD | | |
| Administrativa utgifter (36) | | |
| Tabellen är en översikt över revisionsrättens samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som presenteras i de olika kapitlen och visar de övergripande resultaten av revisionsrättens substansgranskning. De viktigaste delarna visas i tabellen, men det går inte att redogöra för samtliga relevanta detaljer. De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metod som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 1.38 och 1.39). |

Särskilda bedömningar i årsrapporten 2006

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Felnivå

Egna medel (35)

35

Gemensamma jordbrukspolitiken

IACS

Generellt för GJP

IACS

icke IACS

icke IACS

Strukturåtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Huvudkontor och delegationer

Genomförandeorgan

Strategi inför anslutningen

Phare/Ispa

SAPARD

Administrativa utgifter (36)

36

Tabellen är en översikt över revisionsrättens samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som presenteras i de olika kapitlen och visar de övergripande resultaten av revisionsrättens substansgranskning. De viktigaste delarna visas i tabellen, men det går inte att redogöra för samtliga relevanta detaljer. De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metod som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 1.38 och 1.39).

Förklaring

| Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar |
| --- |
| | Tillfredsställande |
| | Delvis tillfredsställande (37) |
| | Otillfredsställande |
| Felnivå |
| | Mindre än 2 % (under väsentlighetströskeln) |
| | Mellan 2 % och 5 % |
| | Mer än 5 % |

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande (37)

37

Otillfredsställande

Felnivå

Mindre än 2 % (under väsentlighetströskeln)

Mellan 2 % och 5 %

Mer än 5 %

| 1.41 | På de områden där revisionsrättens revision visade att systemen för övervakning och kontroll i bästa fall endast är delvis tillfredsställande, upptäcker revisionsrätten vid sin substansgranskning fortfarande väsentliga nivåer av fel (se punkterna 5.65–5.78 när det gäller icke IACS, punkterna 6.37–6.39, 7.30 och 7.31, 8.31 och 8.32 när det gäller genomförandeorgan och 9.23 när det gäller Sapard). Revisionsrätten bedömer att på dessa områden har felen en ekonomisk inverkan på mer än 2 % av värdet av populationen (se
  tabell 1.2
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att omfattande reservationer hade lämnats eller borde enligt revisionsrättens uppfattning ha lämnats för områdena i fråga (se punkterna 2.11–2.12 och 2.13–2.17). |
| --- | --- |

1.41

På de områden där revisionsrättens revision visade att systemen för övervakning och kontroll i bästa fall endast är delvis tillfredsställande, upptäcker revisionsrätten vid sin substansgranskning fortfarande väsentliga nivåer av fel (se punkterna 5.65–5.78 när det gäller icke IACS, punkterna 6.37–6.39, 7.30 och 7.31, 8.31 och 8.32 när det gäller genomförandeorgan och 9.23 när det gäller Sapard). Revisionsrätten bedömer att på dessa områden har felen en ekonomisk inverkan på mer än 2 % av värdet av populationen (se
  tabell 1.2
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att omfattande reservationer hade lämnats eller borde enligt revisionsrättens uppfattning ha lämnats för områdena i fråga (se punkterna 2.11–2.12 och 2.13–2.17).

tabell 1.2

| 1.41 | Gemenskapsfinansierade utgifter inom dessa budgetområden är föremål för en rad olika kontrollförfaranden, av vilka vissa äger rum före attestering av utgifter till kommissionen och vissa efteråt. När det till exempel gäller inre politik har den inneboende risken i återbetalningen av övervärderade kostnader minskat genom en kraftig ökning av antalet revisioner i efterhand, medan kommissionen för de organ som förvaltar stöd till tredjeland säkerställer att kontroller av stödmottagarnas utgiftsdeklarationer genomförs vid alla nyckelfaser i projektets genomförande, vilket gör det möjligt att upptäcka och korrigera fel som uppstått i fråga om förskottsbetalningar. De resultat som revisionsrätten presenterar visar situationen vid en särskild tidpunkt i genomförandet av dessa kontrollförfaranden. En stor andel av dessa fel kommer sannolikt att korrigeras genom funktionen av fleråriga korrigerande system. |
| --- | --- |

1.41

Gemenskapsfinansierade utgifter inom dessa budgetområden är föremål för en rad olika kontrollförfaranden, av vilka vissa äger rum före attestering av utgifter till kommissionen och vissa efteråt. När det till exempel gäller inre politik har den inneboende risken i återbetalningen av övervärderade kostnader minskat genom en kraftig ökning av antalet revisioner i efterhand, medan kommissionen för de organ som förvaltar stöd till tredjeland säkerställer att kontroller av stödmottagarnas utgiftsdeklarationer genomförs vid alla nyckelfaser i projektets genomförande, vilket gör det möjligt att upptäcka och korrigera fel som uppstått i fråga om förskottsbetalningar. De resultat som revisionsrätten presenterar visar situationen vid en särskild tidpunkt i genomförandet av dessa kontrollförfaranden. En stor andel av dessa fel kommer sannolikt att korrigeras genom funktionen av fleråriga korrigerande system.

När det gäller jordbruket noterar kommissionen att den totala felfrekvensen har sjunkit betydligt och ligger nära väsentlighetströskeln. I fråga om den del av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion som inte gäller landsbygdsutveckling, som står för mer än 85 % av totalutgifterna, ligger felfrekvensen under väsentlighetströskeln.

När det gäller andra politikområden kommer kommissionen att beakta den potentiella risken vid sina revisioner. De årliga verksamhetsrapporter ger i allmänhet en mycket tydlig bild av generaldirektoratens bedömningar av förvaltnings- och kontrollsystemens effektivitet i medlemsstaterna och de korrigerande åtgärder som vidtas för att genomföra nödvändiga förbättringar. Generaldirektörer meddelar reservationer där det förefaller föreligga betydande brister som utgör en väsentlig risk för gemenskapsbudgeten som inte kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom kontrollsystemets normala korrigeringsmekanism.

Se även kommissionens svar på punkterna 2.8–2.17, 2.36, 5.65, 6.38–6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 och 9.23.

| 1.42 | De särskilda bedömningarna av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och inre politik visar att komplicerade eller otydliga regler för stödberättigande eller komplicerade rättsliga krav kan ha en betydande inverkan på transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 5.44 när det gäller utgifter för landsbygdsutveckling, punkt 6.29 när det gäller strukturåtgärder och punkt 7.11 när det gäller inre politik). Till exempel pekar revisionsrättens systemrevision på att åtgärder inom landsbygdsutveckling ofta har en hög förekomst av fel på grund av att villkoren för stödberättigande ofta är komplicerade (38). Å andra sidan innebär utformningen och genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd att risken för oriktiga betalningar är begränsad. Den totala felprocenten för jordbruksutgifter som helhet ligger dock fortfarande ovanför väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

1.42

De särskilda bedömningarna av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och inre politik visar att komplicerade eller otydliga regler för stödberättigande eller komplicerade rättsliga krav kan ha en betydande inverkan på transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 5.44 när det gäller utgifter för landsbygdsutveckling, punkt 6.29 när det gäller strukturåtgärder och punkt 7.11 när det gäller inre politik). Till exempel pekar revisionsrättens systemrevision på att åtgärder inom landsbygdsutveckling ofta har en hög förekomst av fel på grund av att villkoren för stödberättigande ofta är komplicerade (38). Å andra sidan innebär utformningen och genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd att risken för oriktiga betalningar är begränsad. Den totala felprocenten för jordbruksutgifter som helhet ligger dock fortfarande ovanför väsentlighetströskeln.

38

| 1.42 | Samtidigt som det ibland krävs ingående reglering för att uppnå politiska mål är kommissionen öppen för behovet att förenkla regler så långt som uppnåendet av de politiska målen tillåter. I de fall där de rättsliga kraven förblir komplicerade tillhandahåller kommissionen vägledning för att förenkla och klargöra deras tillämpning. Att minska felen är också till stor del avhängigt den vägledning som medlemsstaternas myndigheter ger genomförandeorgan och stödmottagare, kontrollernas effektivitet, och stödmottagarnas medvetenhet om att ett icke-uppfyllande kan leda till att stödet dras in. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar på detta område som en del av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

1.42

Samtidigt som det ibland krävs ingående reglering för att uppnå politiska mål är kommissionen öppen för behovet att förenkla regler så långt som uppnåendet av de politiska målen tillåter. I de fall där de rättsliga kraven förblir komplicerade tillhandahåller kommissionen vägledning för att förenkla och klargöra deras tillämpning. Att minska felen är också till stor del avhängigt den vägledning som medlemsstaternas myndigheter ger genomförandeorgan och stödmottagare, kontrollernas effektivitet, och stödmottagarnas medvetenhet om att ett icke-uppfyllande kan leda till att stödet dras in. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar på detta område som en del av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll.

Åtgärder rörande miljövänligt jordbruk, som står för en liten del av den gemensamma jordbrukspolitikens utgifter, har en tendens att vara behäftade med brister (se kommissionens svar på punkt 5.72). Bristerna kan hanteras på lämpligt sätt genom kontrollsystemens korrigerande åtgärder. Dessutom infördes lagändringar för den kommande perioden.

Kommissionen anser att kontrollen av dessa åtgärder är något komplex, men att åtgärdernas mål, dvs. att bygga in miljöhänsyn i jordbruken samt åtgärdernas mervärde är allmänt accepterade.

---

(1)  Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning utgör volym I i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2006.

1

(2)  De konsoliderade årsredovisningarna omfattar balansräkningen, resultaträkningen (inbegripet segmentrapportering), tabellen över kassaflöden och redogörelsen för förändringar i nettotillgångar och en sammanfattning av viktiga redovisningsprinciper och andra förklarande anmärkningar.

2

(3)  De konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet består av de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande anmärkningar.

3

(4)  Vid EU-institutionerna och EU-organen omfattar ledningen institutionernas ledamöter, byråernas direktörer, utanordnare genom delegering eller vidaredelegering, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I medlemsstaterna och mottagarländerna omfattar ledningen utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid utbetalande organ, attesteringsorgan och genomförandeorgan.

4

(5)  De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit härstammar från International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentliga sektorn) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC, internationell sammanslutning av föreningar för revisorer och kvalificerat redovisningsfolk) eller när sådana inte finns International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen upprättas de konsoliderade årsredovisningarna för budgetåret 2006 för andra gången utifrån dessa redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom gemenskaperna, medan de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten i första hand fortfarande baseras på in- och utbetalningar.

5

International Public Sector Accounting Standards

International Federation of Accountants

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  ”Innan institutionen antar räkenskaperna skall räkenskapsföraren godkänna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de utgör en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation” (artikel 61 i budgetförordningen).

6

(7)  Den slutliga årsredovisningen upprättas av respektive direktör och överlämnas till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med uttalandet från den berörda styrelsen. Dessutom skall respektive räkenskapsförare godkänna den och ”därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de utgör en rättvisande bild av organets ekonomiska situation” (artikel 61 i budgetförordningen).

7

(8)  Se punkterna 1.51 och 1.52 i årsrapporten för budgetåret 2004 och kapitel 2 i denna årsrapport.

8

(9)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1), ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006, (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Se meddelande från kommissionen – Modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (KOM(2002) 755 slutlig, 17.12.2002).

10

(11)  Revisionsrättens preliminära iakttagelser om revisionens första fas presenterades i årsrapporten för budgetåret 2004 (se punkterna 1.21–1.45) och om den andra fasen i årsrapporten för budgetåret 2005 (se punkterna 1.5–1.58). Resultaten av de följande etapperna kommer att presenteras i kommande årsrapporter.

11

(12)  Se punkterna VI, VII och VIII i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2005.

12

(13)  Se punkterna VI, VII a och b i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2005.

13

(14)  Se punkterna 1.24, 1.25 och 1.49 i årsrapporten för budgetåret 2005.

14

(15)  Räkenskapsföraren godkände inte tre lokala underordnade redovisningssystem och lyfte fram ett antal andra frågor som bör undersökas. För närmare upplysningar se punkterna 1.20 och 1.21 i årsrapporten för budgetåret 2005.

15

(16)  Generaldirektoratet för personal och administration, Generaldirektoratet för konkurrens, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Gemensamma forskningscentret, Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster, Generaldirektoratet för skatter och tullar, Generaldirektoratet för energi och transport samt även Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg.

16

(17)  Det moderniserade lokala systemet Cris vid byrån för samarbete EuropeAid togs i bruk den 22 januari 2007 och ytterligare kontroller kommer att göras innan systemet kan godkännas.

17

(18)  Det nya systemet Symmetry vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur blev uppskjutet till 2008 och en ny version av det befintliga systemet APPFIN togs i bruk i oktober 2006. Trots att kvaliteten på uppgifterna har förbättrats sedan november 2006 och framåt kvarstår vissa brister (särskilt bristfällig dokumentation). Kompletterande förfaranden för godkännande kommer att äga rum 2007.

18

(19)  ABAC delegation – ett IT-system för delegationernas förskottskonton, som förvaltas av Generaldirektoratet för yttre förbindelser, togs i bruk den 8 januari 2007 (förutom den modul som hanterar Tillgångar och som ännu inte var fullständig). Kompletterande förfaranden för godkännande kommer att äga rum under 2007.

19

delegation

(20)  Framför allt vissa allmänna frågor beträffande avslutning av förhandsfinansieringar, bokföring av transaktioner i tid, användning av ABAC-kontrakt, hantering av förhandsfinansieringar på vissa områden, enhetlighet i uppgifter mellan lokala system och ABAC och en brist på kunskap om/förståelse av principerna för periodiserad redovisning som är utbredd vid avdelningarna.

20

(21)  Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport samt Gemensamma forskningscentret.

21

(22)  Byrån för samarbete EuropeAid, Generaldirektoratet för utvidgning, Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för utbildning och kultur och även genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur utförde inga granskningar i efterhand av metoderna för periodavgränsning.

22

(23)  Se punkt VIII i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2005.

23

(24)  Revisionen av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och genomförandeorganet utfördes av kommissionens tjänst för internrevision under revisionsrättens överinseende.

24

(25)  Byrån för samarbete EuropeAid, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport samt Generaldirektoratet för utbildning och kultur.

25

(26)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (EUT L 209, 11.8.2005. s. 1) och kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 (EUT L 171, 23.6.2006, s. 90).

26

(27)  Det finns begränsningar i uttalandena om intygen och viktiga resultat i rapporterna från de attesterande organen, begränsat arbete har utförts av några av dem och informationen i vissa av deras rapporter är otillräcklig.

27

(28)  Det utvidgade presidiets beslut av den 4 november 1981, presidiets beslut av den 24 och 25 maj 1982, såsom ändrat den 13 september 1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/bilaga III).

28

(29)  Se punkt 1.49 i årsrapporten för budgetåret 2005.

29

(30)  Se punkterna 1.10 och 1.11 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.11 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 1.12 och 1.13 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 1.57 i årsrapporten för budgetåret 2005.

30

(31)  Mer information finns också under eventualtillgångar (bedrägerier och oriktigheter och inkomstprognoser) och i de förklarande anmärkningarna till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten.

31

(32)  Se rapporter om genomförandet av budgeten, tabell 2 ”Konsoliderad sammanställning vad gäller utfallet av inkomster 2005”.

32

(33)  Se rapporter om genomförandet av budgeten, tabell 2 ”Konsoliderad sammanställning vad gäller utfallet av inkomster 2006”.

33

(34)  Mer detaljerad information finns på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu.

34

(35)  Se de begränsningar av omfattning och inriktning som anges i punkterna 4.3, 4.4 och 4.7.

35

(36)  När det gäller ”Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar”, uppmärksammar revisionsrätten vissa brister i punkterna 10.6 och 10.25.

36

(37)  Systemen klassificeras som ”delvis tillfredsställande” när vissa kontrollarrangemang har bedömts fungera på lämpligt sätt medan andra inte har det. Det betyder att systemen som helhet kanske inte kan begränsa felen i de underliggande transaktionerna till en godtagbar nivå.

37

(38)  Revisionsrättens substansgranskning visar att den felprocent som beräknats på grundval av ett delurval, som endast täcker den del av jordbruksutgifterna som inte gäller landsbygdsutveckling, ligger under väsentlighetströskeln.

38

KAPITEL 2

Kommissionens ram för intern kontroll

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 2.1–2.2 | Inledning och revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Uppgifter från kommissionens ledning |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Kommissionens sammanfattande rapport |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Utarbetande |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Generaldirektörernas förklaringar |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Indikatorer för laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Handlingsplaner |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Allmän bedömning |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Korrigering av fel |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Tillgänglig information vid kommissionen om korrigering av fel |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Normer för kontroll |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Efterlevnad av baskrav |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Ändamålsenlighet |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Allmän sammanfattning och rekommendationer |
| --- | --- |

2.35–2.37

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING OCH REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING |
| 2.1 | I detta kapitel rapporteras om kommissionens ansträngningar under 2006 för att göra generaldirektoratens system för övervakning och kontroll mer ändamålsenliga och på så sätt garantera att EU-budgetens transaktioner är lagliga och korrekta. I synnerhet analyseras följande aspekter: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING OCH REVISIONENS OMFATTNING OCH INRIKTNING

2.1

I detta kapitel rapporteras om kommissionens ansträngningar under 2006 för att göra generaldirektoratens system för övervakning och kontroll mer ändamålsenliga och på så sätt garantera att EU-budgetens transaktioner är lagliga och korrekta. I synnerhet analyseras följande aspekter:

| — | I hur stor utsträckning ledningsuppgifterna i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i kommissionens sammanfattande rapport bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat (punkterna 2.3–2.18). |
| --- | --- |

—

I hur stor utsträckning ledningsuppgifterna i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i kommissionens sammanfattande rapport bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat (punkterna 2.3–2.18).

| — | Information om återvinning och finansiella korrigeringar (punkterna 2.23–2.30). |
| --- | --- |

—

Information om återvinning och finansiella korrigeringar (punkterna 2.23–2.30).

| 2.1 | Bland de åtgärder som vidtogs under 2006 finns lanseringen av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Den första rapporten om vilka framsteg som gjorts kom i mars 2007. Riktlinjerna för årliga verksamhetsrapporter har förbättrats, däribland presentationen av avdelningarnas kontrollstrategier och deras resultat samt indikatorer för laglighet och korrekthet, vilka inte var obligatoriska 2006. |
| --- | --- |

2.1

Bland de åtgärder som vidtogs under 2006 finns lanseringen av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Den första rapporten om vilka framsteg som gjorts kom i mars 2007. Riktlinjerna för årliga verksamhetsrapporter har förbättrats, däribland presentationen av avdelningarnas kontrollstrategier och deras resultat samt indikatorer för laglighet och korrekthet, vilka inte var obligatoriska 2006.

Det breda spektrum av åtgärder som vidtas för att förbättra övervaknings- och kontrollsystemen ligger i linje med rekommendationerna från revisionsrätten och kommissionens egna internrevisorer, liksom även med rekommendationerna från parlamentet och rådet under det årliga ansvarsfrihetsförfarandet.

| 2.2 | Kapitlet innehåller också kommentarer om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för kontroll (punkterna 2.19–2.22) och en granskning av hur kommissionens system för övervakning och kontroll fungerar (punkterna 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.2

Kapitlet innehåller också kommentarer om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för kontroll (punkterna 2.19–2.22) och en granskning av hur kommissionens system för övervakning och kontroll fungerar (punkterna 2.31–2.34).

UPPGIFTER FRÅN KOMMISSIONENS LEDNING

Kommissionens sammanfattande rapport

| 2.3 | Förutom rapporten om resultaten av politiken (1) antog kommissionen den sammanfattande rapporten om kommissionens förvaltning 2006 (2) där det sägs att ”de nuvarande interna kontrollsystemen, trots de ofullkomligheter som nämns i verksamhetsrapporterna för 2006, [ger] rimlig säkerhet beträffande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen har det samlade ansvaret enligt artikel 274 i EG-fördraget. Kommissionen medger emellertid att det finns flera brister som behöver rättas till. Hit hör särskilt de brister som tas upp i de delegerade utanordnarnas reservationer”. |
| --- | --- |

2.3

Förutom rapporten om resultaten av politiken (1) antog kommissionen den sammanfattande rapporten om kommissionens förvaltning 2006 (2) där det sägs att ”de nuvarande interna kontrollsystemen, trots de ofullkomligheter som nämns i verksamhetsrapporterna för 2006, [ger] rimlig säkerhet beträffande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen har det samlade ansvaret enligt artikel 274 i EG-fördraget. Kommissionen medger emellertid att det finns flera brister som behöver rättas till. Hit hör särskilt de brister som tas upp i de delegerade utanordnarnas reservationer”.

2.4

| 2.4 | Kommissionens bedömning av vissa övergripande frågor överensstämmer med revisionsrättens analys när det gäller slutsatserna om den direkta centrala förvaltningen på forskningsområdet (se punkt 2.12), behovet av förenkling (se punkt 1.42), fortsatta ansträngningar för att ta fram indikatorer för laglighet och korrekthet (se punkt 2.18) och ytterligare förbättringar av kvaliteten på årliga verksamhetsrapporter (se punkterna 2.7 och 2.9). När det gäller vissa delar av den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och också vissa delar av externa åtgärder visar revisionsrättens revision emellertid på väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll som är mer omfattande än de brister som generaldirektörerna reserverat sig för i sina förklaringar till de årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.13–2.17). Vidare var kommissionens analys av de återstående problem som rör räkenskapernas tillförlitlighet, särskilt när det gäller lokala underordnade system, inte fullständig (se punkterna 1.13–1.17). |
| --- | --- |

Kommissionens bedömning av vissa övergripande frågor överensstämmer med revisionsrättens analys när det gäller slutsatserna om den direkta centrala förvaltningen på forskningsområdet (se punkt 2.12), behovet av förenkling (se punkt 1.42), fortsatta ansträngningar för att ta fram indikatorer för laglighet och korrekthet (se punkt 2.18) och ytterligare förbättringar av kvaliteten på årliga verksamhetsrapporter (se punkterna 2.7 och 2.9). När det gäller vissa delar av den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och också vissa delar av externa åtgärder visar revisionsrättens revision emellertid på väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll som är mer omfattande än de brister som generaldirektörerna reserverat sig för i sina förklaringar till de årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.13–2.17). Vidare var kommissionens analys av de återstående problem som rör räkenskapernas tillförlitlighet, särskilt när det gäller lokala underordnade system, inte fullständig (se punkterna 1.13–1.17).

| 2.4 | Generaldirektörerna har i sina förklaringar reserverat sig när informationen från deras egna och medlemsstaternas revisionsarbete om hur systemen fungerar, visar att det finns väsentliga brister som innebär en betydande risk för gemenskapsbudgeten som inte kan hanteras genom de ordinarie mekanismerna i kontrollsystemet. Utöver dessa fall kan generaldirektörerna välja att reservera sig när det finns stor risk för att gemenskapens rykte drabbas. De generaldirektörer som revisionsrätten nämner reserverade sig således inte, eftersom de ansåg att risken hanterades på rätt sätt och de förklarade skälen till sin bedömning i de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

2.4

Generaldirektörerna har i sina förklaringar reserverat sig när informationen från deras egna och medlemsstaternas revisionsarbete om hur systemen fungerar, visar att det finns väsentliga brister som innebär en betydande risk för gemenskapsbudgeten som inte kan hanteras genom de ordinarie mekanismerna i kontrollsystemet. Utöver dessa fall kan generaldirektörerna välja att reservera sig när det finns stor risk för att gemenskapens rykte drabbas. De generaldirektörer som revisionsrätten nämner reserverade sig således inte, eftersom de ansåg att risken hanterades på rätt sätt och de förklarade skälen till sin bedömning i de årliga verksamhetsrapporterna.

Miljöåtgärderna på jordbruksområdet, som berör en liten del av den gemensamma jordbrukspolitikens utgifter, tenderar att vara svaga (se punkt 5.72). Bristerna kan hanteras korrekt genom de korrigerande åtgärder som finns i kontrollsystemet. Vidare har lagändringar införts för den kommande perioden.

Se även svar på punkterna 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 och 2.18.

| 2.5 | Kommissionen säger i sin sammanfattande rapport att ”i vissa fall” beror skillnaden mellan revisionsrättens bedömning av den säkerhet som kan hämtas från interna kontrollsystem och den säkerhet som lämnas av den ansvarige generaldirektören främst på olika tolkningar av felens typ och effekt och/eller på olika värderingar av brister i systemen. Revisionsrätten anser att skillnaden framförallt återspeglar det faktum att det i kommissionens bedömning av förvaltningen inte tas tillräcklig hänsyn till effekterna av befintliga brister i kontrollerna, trots att dessa oftast medges i de olika handlingsplanerna och årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.11 och 2.19–2.22). |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen säger i sin sammanfattande rapport att ”i vissa fall” beror skillnaden mellan revisionsrättens bedömning av den säkerhet som kan hämtas från interna kontrollsystem och den säkerhet som lämnas av den ansvarige generaldirektören främst på olika tolkningar av felens typ och effekt och/eller på olika värderingar av brister i systemen. Revisionsrätten anser att skillnaden framförallt återspeglar det faktum att det i kommissionens bedömning av förvaltningen inte tas tillräcklig hänsyn till effekterna av befintliga brister i kontrollerna, trots att dessa oftast medges i de olika handlingsplanerna och årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.11 och 2.19–2.22).

| 2.5 | Kommissionen säger i sin sammanfattande rapport att man i bedömningen av den säkerhet som kan hämtas från den interna kontrollramen, även beaktar det fleråriga perspektivet, vilket innebär att korrigerande åtgärder kan vidtas en viss tid efter att medel betalats ut. I bedömningen väger man också in de korrigerande åtgärderna som skall få bukt med de brister i kontrollen som identifierats. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen säger i sin sammanfattande rapport att man i bedömningen av den säkerhet som kan hämtas från den interna kontrollramen, även beaktar det fleråriga perspektivet, vilket innebär att korrigerande åtgärder kan vidtas en viss tid efter att medel betalats ut. I bedömningen väger man också in de korrigerande åtgärderna som skall få bukt med de brister i kontrollen som identifierats.

Berörda generaldirektörer diskuterar för närvarande sina olika ståndpunkter med revisionsrätten och kommer att förklara sina skäl i de årliga verksamhetsrapporterna från och med 2007.

Av den sammanfattande rapporten framgår även att generaldirektörerna tar den hänsyn som krävs till resultatet av revisionsrättens revisioner och att det är en viktig grund till deras nivå av säkerhet.

| 2.6 | Till exempel, vilket redan angavs i årsrapporten för budgetåret 2005 (3), visar revisionsrättens revisioner att de befintliga systemen för övervakning och kontroll på ett antal områden inte garanterar att fel förebyggs eller identifieras och korrigeras i tid (se punkterna 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) och 9.23). Kommissionen uppger att dess avdelningar använder ett flerårigt system där fel för ett år kan upptäckas och korrigeras under följande år. Oberoende av dessa argument har kommissionen inte tillgång till adekvat och tillförlitlig information om korrigeringar som gjorts på slutmottagarnivå (se punkterna 2.23–2.30). |
| --- | --- |

2.6

Till exempel, vilket redan angavs i årsrapporten för budgetåret 2005 (3), visar revisionsrättens revisioner att de befintliga systemen för övervakning och kontroll på ett antal områden inte garanterar att fel förebyggs eller identifieras och korrigeras i tid (se punkterna 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) och 9.23). Kommissionen uppger att dess avdelningar använder ett flerårigt system där fel för ett år kan upptäckas och korrigeras under följande år. Oberoende av dessa argument har kommissionen inte tillgång till adekvat och tillförlitlig information om korrigeringar som gjorts på slutmottagarnivå (se punkterna 2.23–2.30).

| 2.6 | När det gäller jordbruksutgifterna informerar medlemsstaterna kommissionen om resultatet av kontrollerna hos slutmottagarna. Resultatet offentliggörs även i de aktuella verksamhetsrapporterna och ger en indikation på omfattningen av oegentliga utbetalningar inom jordbruksområdet. För att ytterligare förbättra förklaringen från 2007, för vilken denna information ligger till grund, har kommissionen genomfört revisionsrättens rekommendation att certifieringsorganen borde satsa mer på att verifiera och godkänna kontrollstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningarna. |
| --- | --- |

2.6

När det gäller jordbruksutgifterna informerar medlemsstaterna kommissionen om resultatet av kontrollerna hos slutmottagarna. Resultatet offentliggörs även i de aktuella verksamhetsrapporterna och ger en indikation på omfattningen av oegentliga utbetalningar inom jordbruksområdet. För att ytterligare förbättra förklaringen från 2007, för vilken denna information ligger till grund, har kommissionen genomfört revisionsrättens rekommendation att certifieringsorganen borde satsa mer på att verifiera och godkänna kontrollstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningarna.

I fråga om strukturåtgärder delar kommissionen i stort revisionsrättens syn att det behövs förändringar av de nationella systemen. Det finns emellertid belägg för att 20–35 % av systemen är tillfredsställande, att cirka 60 % måste förbättras för att få bukt med väsentliga brister i centrala kontroller och att omkring 10 % har allvarliga brister (se svar på punkt 6.35). I de sistnämnda fallen hålls betalningarna inne eller så ställs krav på finansiella korrigeringar när medlemsstaterna inte själva vidtar de åtgärder som krävs.

Kommissionen vidhåller att en stor del av de fel som hittats med största sannolikhet kan korrigeras genom de fleråriga korrigeringsmekanismer som finns i systemet. I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna 2007 kommer det att krävas utförligare information om återvinningar. Kommissionen har framför allt vidtagit åtgärder för att få bättre information om vilka korrigeringar som medlemsstaterna har gjort. Se svaren på punkterna 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 och 9.23.

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Utarbetande

| 2.7 | Handledningen (5) för de årliga verksamhetsrapporterna 2006, liksom den inbördes granskningen (6), visar de centrala kommissionsavdelningarnas fortsatta ansträngningar för att tydliggöra kopplingen mellan de interna kontrollsystemens ändamålsenlighet och den grund som förklaringarna bygger på (7), och för att ge allmän information om hur nyckelindikatorer för laglighet och korrekthet skall presenteras (8). |
| --- | --- |

2.7

Handledningen (5) för de årliga verksamhetsrapporterna 2006, liksom den inbördes granskningen (6), visar de centrala kommissionsavdelningarnas fortsatta ansträngningar för att tydliggöra kopplingen mellan de interna kontrollsystemens ändamålsenlighet och den grund som förklaringarna bygger på (7), och för att ge allmän information om hur nyckelindikatorer för laglighet och korrekthet skall presenteras (8).

Generaldirektörernas förklaringar

| 2.8 | I den förklaring som bifogas de årliga verksamhetsrapporterna skall generaldirektörerna ange om de medel som anslagits till verksamheterna har använts i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning och om de interna kontroller som har utförts vid deras enheter ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Vid väsentliga brister i den interna kontrollen eller vid oriktigheter skall de göra förbehåll i förklaringen genom att lämna reservationer (9) och utarbeta åtgärdsplaner. |
| --- | --- |

2.8

I den förklaring som bifogas de årliga verksamhetsrapporterna skall generaldirektörerna ange om de medel som anslagits till verksamheterna har använts i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning och om de interna kontroller som har utförts vid deras enheter ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Vid väsentliga brister i den interna kontrollen eller vid oriktigheter skall de göra förbehåll i förklaringen genom att lämna reservationer (9) och utarbeta åtgärdsplaner.

| 2.8 | Kombinationen av dessa två principer (rimlig säkerhet avseende sund ekonomisk förvaltning samt avseende laglighet och korrekthet) medför en viss ”balans” av de risker och kontroller som ledningen anser vara acceptabel, även om det inte är möjligt att lämna en ”fullständig säkerhet” och uppnå en ”fullständig laglighet/korrekthet”. |
| --- | --- |

2.8

Kombinationen av dessa två principer (rimlig säkerhet avseende sund ekonomisk förvaltning samt avseende laglighet och korrekthet) medför en viss ”balans” av de risker och kontroller som ledningen anser vara acceptabel, även om det inte är möjligt att lämna en ”fullständig säkerhet” och uppnå en ”fullständig laglighet/korrekthet”.

| 2.9 | Revisionsrättens analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2006 visar att väsentlighetskriteriet, liksom definitionen av reservationerna och deras effekter på säkerheten, i allmänhet (10) var tydliga. Revisionsrättens analys visar också att bedömningarna i de årliga verksamhetsrapporterna av starka och svaga sidor i systemen för övervakning och kontroll i allmänhet visar på förbättringar (11). |
| --- | --- |

2.9

Revisionsrättens analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2006 visar att väsentlighetskriteriet, liksom definitionen av reservationerna och deras effekter på säkerheten, i allmänhet (10) var tydliga. Revisionsrättens analys visar också att bedömningarna i de årliga verksamhetsrapporterna av starka och svaga sidor i systemen för övervakning och kontroll i allmänhet visar på förbättringar (11).

| 2.9 | Kommissionen förväntar sig att ytterligare förbättringar skall ske under 2007, främst tack vare den allt vanligare användningen av mallar för internkontrollen i de årliga verksamhetsrapporterna, vilket ger en tydligare koppling mellan kontrollsystemen och säkerheten. Kommissionen skall också fortsätta sitt arbete med att förbättra de väsentliga kriterierna och förbättra grundvalen för säkerheten där så behövs. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen förväntar sig att ytterligare förbättringar skall ske under 2007, främst tack vare den allt vanligare användningen av mallar för internkontrollen i de årliga verksamhetsrapporterna, vilket ger en tydligare koppling mellan kontrollsystemen och säkerheten. Kommissionen skall också fortsätta sitt arbete med att förbättra de väsentliga kriterierna och förbättra grundvalen för säkerheten där så behövs.

| 2.10 | Samtliga generaldirektörer angav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som hade tilldelats dem hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

2.10

Samtliga generaldirektörer angav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som hade tilldelats dem hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.11

| 2.11 | Revisionsrätten noterar att 15 av de 40 förklaringarna innehåller en eller flera reservationer. Det totala antalet reservationer minskade från 2005 (31) till 2006 (20) (12). Flertalet gäller brister som redan har identifierats under tidigare år (13) och gäller främst de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. De viktigaste reservationerna inom ramen för revisionsförklaringen redovisas i
  tabell 2.1
  . |
| --- | --- |

Revisionsrätten noterar att 15 av de 40 förklaringarna innehåller en eller flera reservationer. Det totala antalet reservationer minskade från 2005 (31) till 2006 (20) (12). Flertalet gäller brister som redan har identifierats under tidigare år (13) och gäller främst de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. De viktigaste reservationerna inom ramen för revisionsförklaringen redovisas i
  tabell 2.1
  .

Tabell 2.1 – Utvecklingen när det gäller bevis i de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektörer för revisionsrättens revisionsförklaring

| Sektor | Generaldirektörernas viktigaste reservationer
  (som ingår i förklaringarna) | 2004 | 2005 | 2006 | | Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten (14) | Andra betydande brister som framkommit vid revisionsrättens revisioner och/eller genom kommissionen (som inte ingår i förklaringarna) | 2004 | 2005 | 2006 | | Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens slutsatser av revisionen (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Egna medel | — | Nötkött ”Hilton” (Hilton beef) |

Sektor

Generaldirektörernas viktigaste reservationer

(som ingår i förklaringarna)

2004

2005

2006

Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten (14)

Andra betydande brister som framkommit vid revisionsrättens revisioner och/eller genom kommissionen (som inte ingår i förklaringarna)

2004

2005

2006

Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens slutsatser av revisionen (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Egna medel

—

Nötkött ”Hilton” (Hilton beef)

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Gemensamma jordbrukspolitiken

| — | IACS i Grekland |
| --- | --- |

—

IACS i Grekland

×

×

×

B

B

B

| — | Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ej slutförts |
| --- | --- |

—

Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ej slutförts

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna för landsbygdsutveckling (punkt 5.65) |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna för landsbygdsutveckling (punkt 5.65)

×

Strukturåtgärder

| — | EUGFJ-utveckling: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EUGFJ-utveckling: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller betydande brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 |
| --- | --- |

—

Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller betydande brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97

×

×

C

C

C

| — | ESF: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

Förenade kungariket

×

Spanien, Skottland (Förenade kungariket), Sverige, Slovakien, Slovenien, Lettland, Kalabrien och Latium (Italien)

| — | Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38) |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38)

×

×

| — | FFU: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FFU: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

Italien

| — | ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

Grekland

×

Förenade kungariket och Spanien

×

England och Skottland (Förenade kungariket)

| — | Interreg: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Interreg: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

Alla program (utom IIIB Nordvästra Europa och Azorerna, Kanarieöarna och Madeira)

| — | Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

Grekland

×

Spanien

Inre politik, inbegripet forskning

| — | Otillräcklig säkerhet om/brister i förvaltning genom nationella kontor |
| --- | --- |

—

Otillräcklig säkerhet om/brister i förvaltning genom nationella kontor

×

×

B

B

B

| — | Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (16) |
| --- | --- |

—

Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (16)

×

B

B

B

| — | (Granskningar på plats av kontrakt för inre politik) – avsaknad av tillräckliga bevis för att fastställa återstoden av kvarstående fel beträffande kostnadsansökningarnas korrekthet |
| --- | --- |

—

(Granskningar på plats av kontrakt för inre politik) – avsaknad av tillräckliga bevis för att fastställa återstoden av kvarstående fel beträffande kostnadsansökningarnas korrekthet

×

×

×

Sjätte ramprogrammet

| — | Felfrekvens på folkhälsoområdet |
| --- | --- |

—

Felfrekvens på folkhälsoområdet

×

| — | Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt |
| --- | --- |

—

Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt

×

×

Femte ramprogrammet

×

Femte ramprogrammet

| — | Felfrekvens för sjätte ramprogrammet för forskning (16) |
| --- | --- |

—

Felfrekvens för sjätte ramprogrammet för forskning (16)

×

| — | Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltnings- och kontrollsystem |
| --- | --- |

—

Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltnings- och kontrollsystem

×

Förenade kungariket och Lu×emburg

×

Förenade kungariket

×

Italien

Externa åtgärder

| — | En humanitär organisation har inte följt förfarandena för offentlig upphandling |
| --- | --- |

—

En humanitär organisation har inte följt förfarandena för offentlig upphandling

×

A

A

A

| — | Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa (punkt 8.32) |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa (punkt 8.32)

×

×

C

B

B

| — | Kontraktpartens rättsliga ställning och ansvar inom ramen för genomförandet av EU:s bidrag till UNMIK:s fjärde pelare i Kosovo |
| --- | --- |

—

Kontraktpartens rättsliga ställning och ansvar inom ramen för genomförandet av EU:s bidrag till UNMIK:s fjärde pelare i Kosovo

×

Strategi inför anslutningen

| — | Ispa: förvaltnings- och kontrollsystem |
| --- | --- |

—

Ispa: förvaltnings- och kontrollsystem

×

Rumänien

B

A

A

/

B

A

A

| — | Phare: inbyggda risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner |
| --- | --- |

—

Phare: inbyggda risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner

×

Rumänien och Bulgarien

Administrativa utgifter

| — | Införandet av normer för intern kontroll vid EU:s delegationer |
| --- | --- |

—

Införandet av normer för intern kontroll vid EU:s delegationer

×

×

A

A

A

| — | Brister i systemen för övervakning och kontroll vid EU:s delegationer
   (16)
  (punkt 10.15) |
| --- | --- |

—

Brister i systemen för övervakning och kontroll vid EU:s delegationer
   (16)
  (punkt 10.15)

×

A

A

A

Källa: Revisionsrätten.

| 2.12 | När det gäller egna medel, inre politik (inbegripet forskning), strategi inför anslutningen (19) och administrativa utgifter (se
  tabell 2.1
  och punkterna 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 och 10.25) överensstämmer de årliga verksamhetsrapporterna i allmänhet med slutsatserna i de relevanta särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

2.12

När det gäller egna medel, inre politik (inbegripet forskning), strategi inför anslutningen (19) och administrativa utgifter (se
  tabell 2.1
  och punkterna 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 och 10.25) överensstämmer de årliga verksamhetsrapporterna i allmänhet med slutsatserna i de relevanta särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen.

2.13

| 2.13 | För betydande delar av EU-budgeten lämnar generaldirektörerna å andra sidan en mer positiv redovisning av EU-utgifternas laglighet och korrekthet än vad som är förenligt med revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

För betydande delar av EU-budgeten lämnar generaldirektörerna å andra sidan en mer positiv redovisning av EU-utgifternas laglighet och korrekthet än vad som är förenligt med revisionsrättens granskning.

| 2.13 | Revisionsrättens revision gäller lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som redovisats under ett visst år. Den säkerhet generaldirektörerna yttrar sig över gäller hur de fleråriga kontrollsystemen har fungerat under samma år. Kommissionen underskattar inte systembrister som kan medföra att utbetalningar inte uppfyller de fastställda kraven, utan bygger upp sin säkerhetsnivå över tiden och tar hänsyn till åtgärder som vidtas för att korrigera sådana svagheter samt till det fleråriga systemets förmåga att korrigera fel en viss tid efter att medel betalats ut. |
| --- | --- |

2.13

Revisionsrättens revision gäller lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som redovisats under ett visst år. Den säkerhet generaldirektörerna yttrar sig över gäller hur de fleråriga kontrollsystemen har fungerat under samma år. Kommissionen underskattar inte systembrister som kan medföra att utbetalningar inte uppfyller de fastställda kraven, utan bygger upp sin säkerhetsnivå över tiden och tar hänsyn till åtgärder som vidtas för att korrigera sådana svagheter samt till det fleråriga systemets förmåga att korrigera fel en viss tid efter att medel betalats ut.

Se även svar på punkterna 2.5 och 2.6.

| 2.14 | När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer den säkerhet som lämnas i förklaringen från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling (se
  tabell 2.1
  ) i några viktiga avseenden inte med revisionsrättens resultat. Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling använder en säkerhetsmodell till stöd för förklaringen. Komponenterna i denna modell specificeras i den årliga verksamhetsrapporten (20). Revisionsrättens granskningsresultat visar på brister som påverkar var och en av dessa komponenter och begränsar den säkerhet som kan uppnås genom förklaringen. Detta gäller i synnerhet den säkerhet som hämtas från delar som inte hör till utgifter 2006 (21), användning av prognoser för kommande korrigeringar (eventualförpliktelser) för innevarande år samt inräknande av effekterna av finansiella korrigeringar som åligger medlemsstaterna och inte de felaktigt betalda mottagarna (se punkterna 5.63 och 5.64). |
| --- | --- |

2.14

När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer den säkerhet som lämnas i förklaringen från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling (se
  tabell 2.1
  ) i några viktiga avseenden inte med revisionsrättens resultat. Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling använder en säkerhetsmodell till stöd för förklaringen. Komponenterna i denna modell specificeras i den årliga verksamhetsrapporten (20). Revisionsrättens granskningsresultat visar på brister som påverkar var och en av dessa komponenter och begränsar den säkerhet som kan uppnås genom förklaringen. Detta gäller i synnerhet den säkerhet som hämtas från delar som inte hör till utgifter 2006 (21), användning av prognoser för kommande korrigeringar (eventualförpliktelser) för innevarande år samt inräknande av effekterna av finansiella korrigeringar som åligger medlemsstaterna och inte de felaktigt betalda mottagarna (se punkterna 5.63 och 5.64).

| 2.14 | Kommissionen noterar att det totala antalet fel har minskat markant, och att nivån ligger under väsentlighetsgränsen i fråga om den del av EUGFJ-garantin som avser icke-landsbygdsutveckling, och som står för mer än 85 % av de totala utgifterna. Beträffande landsbygdsutveckling tenderar miljöåtgärder inom jordbruket att ha en stor andel väsentliga fel. |
| --- | --- |

2.14

Kommissionen noterar att det totala antalet fel har minskat markant, och att nivån ligger under väsentlighetsgränsen i fråga om den del av EUGFJ-garantin som avser icke-landsbygdsutveckling, och som står för mer än 85 % av de totala utgifterna. Beträffande landsbygdsutveckling tenderar miljöåtgärder inom jordbruket att ha en stor andel väsentliga fel.

Den nivå av säkerhet som generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling skaffat sig grundar sig på ett omfattande förvaltnings- och kontrollsystem för jordbruksutgifter, vilket garanterar att felaktiga utbetalningar till slutmottagare förhindras eller upptäcks och återvinns. Systemet består av fyra kompletterande nivåer som var och en fungerar tillfredsställande. Framför allt när det gäller överensstämmelseförfarandet påverkas inte säkerheten för räkenskapsåret 2006 av det faktum att det är flerårigt. Även om det stämmer att de budgetkonsekvenserna endast blir kända i slutet av förfarandena, är de preliminära resultaten av de revisioner som genomförts under 2006 redan kända. Eftersom kommissionens revisioner omfattar medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, ger de inte bara information om den reviderade utgiften, utan indirekt även om framtida utgifter som omfattas av systemen i fråga.

Syftet med att redovisa villkorade tillgångar i kommissionens räkenskaper är att visa potentiella fordringar utifrån resultatet av revisionerna. Syftet har inte varit att ge någon garanti om underliggande transaktioners laglighet och korrekthet.

| 2.15 | När det gäller strukturpolitik underskattas de väsentliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna (se punkt 6.38) och den höga felfrekvensen på projektnivå (se punkt 6.39) som framkommit vid revisionsrättens revisioner (se
  tabell 2.1
  ) i de förklaringar som lämnats av generaldirektören för regionalpolitik och generaldirektören för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. |
| --- | --- |

2.15

När det gäller strukturpolitik underskattas de väsentliga bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna (se punkt 6.38) och den höga felfrekvensen på projektnivå (se punkt 6.39) som framkommit vid revisionsrättens revisioner (se
  tabell 2.1
  ) i de förklaringar som lämnats av generaldirektören för regionalpolitik och generaldirektören för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter.

| 2.15 | De ansvariga generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter utgör grunden för deras bedömning av hur effektiva medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem är och av de korrigerande åtgärder som vidtagits för att göra de förbättringar som krävs, och anger risknivån för gemenskapens medel. Bedömningarna grundar sig på ett omfattande revisionsarbete och ligger i stort i linje med revisionsrättens bedömningar. I enlighet med vad som anges i svaret på punkt 2.6, visar bedömningarna att cirka 10 % av kontrollsystemen är mycket bristfälliga och därför medför stora risker. I dessa fall kan betalningar till medlemsstaterna hållas inne och krav på finansiella korrigeringar kan ställas om inte medlemsstaten själv vidtar de rättelser som krävs. Kommissionen vidhåller att en stor del av de fel som hittats med största sannolikhet kan korrigeras genom de fleråriga korrigeringsmekanismer som finns i systemet. |
| --- | --- |

2.15

De ansvariga generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter utgör grunden för deras bedömning av hur effektiva medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem är och av de korrigerande åtgärder som vidtagits för att göra de förbättringar som krävs, och anger risknivån för gemenskapens medel. Bedömningarna grundar sig på ett omfattande revisionsarbete och ligger i stort i linje med revisionsrättens bedömningar. I enlighet med vad som anges i svaret på punkt 2.6, visar bedömningarna att cirka 10 % av kontrollsystemen är mycket bristfälliga och därför medför stora risker. I dessa fall kan betalningar till medlemsstaterna hållas inne och krav på finansiella korrigeringar kan ställas om inte medlemsstaten själv vidtar de rättelser som krävs. Kommissionen vidhåller att en stor del av de fel som hittats med största sannolikhet kan korrigeras genom de fleråriga korrigeringsmekanismer som finns i systemet.

| 2.16 | Revisionsrätten ställer sig också frågan huruvida den samlade bedömning som generaldirektören för regionalpolitik gör av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden är förenlig med hans reservationer om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i tio respektive nio medlemsstater (22). Detsamma gäller för Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter (23). Vidare noterar revisionsrätten att det i den årliga verksamhetsrapporten för detta generaldirektorat anges att inget ”revisionsuttalande” lämnades avseende 17,5 % av utgifterna för programplaneringsperioden 2000–2006 för Europeiska socialfonden (ESF). Generaldirektören baserade sin säkerhet på uppgifter från ledningen. |
| --- | --- |

2.16

Revisionsrätten ställer sig också frågan huruvida den samlade bedömning som generaldirektören för regionalpolitik gör av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden är förenlig med hans reservationer om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i tio respektive nio medlemsstater (22). Detsamma gäller för Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter (23). Vidare noterar revisionsrätten att det i den årliga verksamhetsrapporten för detta generaldirektorat anges att inget ”revisionsuttalande” lämnades avseende 17,5 % av utgifterna för programplaneringsperioden 2000–2006 för Europeiska socialfonden (ESF). Generaldirektören baserade sin säkerhet på uppgifter från ledningen.

| 2.16 | Även om förvaltnings- och revisionstjänsterna inom generaldirektoratet för regionalpolitik lämnade kvalificerade yttranden om systemen i en rad medlemsstater med anledning av väsentliga brister som påverkar centrala delar av deras system, drogs slutsatsen, på grundval av de korrigerande åtgärder som vidtogs och med hänsyn till att kontrollåtgärderna var fleråriga, att bristerna inte var så pass omfattande att någon formell reservation var befogad i generaldirektörens förklaring. Beträffande Europeiska socialfonden anser kommissionen att den bedömning av systemen som gjorts av generaldirektören för generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, är förenlig med reservationerna för programmen i sju medlemsstater. Syftet med uppgifterna från ledningen är att fylla luckan i fråga om icke-reviderade verksamheter, eftersom det inte är möjligt att göra en 100-procentig revision varje år. |
| --- | --- |

2.16

Även om förvaltnings- och revisionstjänsterna inom generaldirektoratet för regionalpolitik lämnade kvalificerade yttranden om systemen i en rad medlemsstater med anledning av väsentliga brister som påverkar centrala delar av deras system, drogs slutsatsen, på grundval av de korrigerande åtgärder som vidtogs och med hänsyn till att kontrollåtgärderna var fleråriga, att bristerna inte var så pass omfattande att någon formell reservation var befogad i generaldirektörens förklaring. Beträffande Europeiska socialfonden anser kommissionen att den bedömning av systemen som gjorts av generaldirektören för generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, är förenlig med reservationerna för programmen i sju medlemsstater. Syftet med uppgifterna från ledningen är att fylla luckan i fråga om icke-reviderade verksamheter, eftersom det inte är möjligt att göra en 100-procentig revision varje år.

| 2.17 | Den väsentliga förekomsten av fel och bristerna i systemen för övervakning och kontroll som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid de organ som verkställer projekt på området externa åtgärder (se punkterna 8.31 och 8.32) som revisionsrätten påträffade återspeglas inte tillräckligt i den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från Byrån för samarbete EuropeAid (se
  tabell 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17

Den väsentliga förekomsten av fel och bristerna i systemen för övervakning och kontroll som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid de organ som verkställer projekt på området externa åtgärder (se punkterna 8.31 och 8.32) som revisionsrätten påträffade återspeglas inte tillräckligt i den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från Byrån för samarbete EuropeAid (se
  tabell 2.1
  ).

| 2.17 | I kommissionens interna kontrollsystem eftersträvas balans mellan kostnaderna för och nyttan av kontrollerna. Systemet har utformats för att ta hänsyn till att de externa stödutgifterna är fleråriga och skall se till att kontroller av utbetalningar till mottagarna sker vid nyckelstadier av projektet, för att fel i fråga om förskottsbetalningar skall kunna upptäckas och åtgärdas. |
| --- | --- |

2.17

I kommissionens interna kontrollsystem eftersträvas balans mellan kostnaderna för och nyttan av kontrollerna. Systemet har utformats för att ta hänsyn till att de externa stödutgifterna är fleråriga och skall se till att kontroller av utbetalningar till mottagarna sker vid nyckelstadier av projektet, för att fel i fråga om förskottsbetalningar skall kunna upptäckas och åtgärdas.

Under 2006 vidtogs åtgärder för att ytterligare stärka kontrollsystemen, däribland en uppdaterad praktisk handbok för kontraktsförfaranden, en handbok för programkostnadsberäkningar, utförligare riktlinjer för delegationernas rapportering och strängare efterhandskontroller.

Indikatorer för laglighet och korrekthet

| 2.18 | Tre av fyra generaldirektorat (24) lägger fram indikatorer för laglighet och korrekthet i sina årliga verksamhetsrapporter för 2006. Revisionsrätten noterar att inte alla dessa indikatorer överensstämmer med de allmänna typer (av resultat- och/eller effektindikatorer) som anges i de riktlinjer som kommissionens centrala avdelningar har utarbetat. Revisionsrätten anser att ytterligare ansträngningar fortfarande krävs på generaldirektoratsnivå för att ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll liksom lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna skall kunna mätas (se punkterna 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.18

Tre av fyra generaldirektorat (24) lägger fram indikatorer för laglighet och korrekthet i sina årliga verksamhetsrapporter för 2006. Revisionsrätten noterar att inte alla dessa indikatorer överensstämmer med de allmänna typer (av resultat- och/eller effektindikatorer) som anges i de riktlinjer som kommissionens centrala avdelningar har utarbetat. Revisionsrätten anser att ytterligare ansträngningar fortfarande krävs på generaldirektoratsnivå för att ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll liksom lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna skall kunna mätas (se punkterna 2.31–2.34).

| 2.18 | Även om det ännu inte var obligatoriskt för generaldirektörerna att ta med indikatorer för laglighet och korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna för 2006 i enlighet med de allmänna modeller som rekommenderas i de stående instruktionerna (D(2006) 12058), anges i den sammanfattande rapporten för 2006 att arbetet med att utveckla dessa laglighets- och korrekthetsindikatorer fortsätter, samtidigt som en samstämmig metod används för varje typ av riktlinje och tjänst. Från och med den 2007 års verksamhetsrapport kommer användningen av indikatorer att vara obligatorisk. |
| --- | --- |

2.18

Även om det ännu inte var obligatoriskt för generaldirektörerna att ta med indikatorer för laglighet och korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna för 2006 i enlighet med de allmänna modeller som rekommenderas i de stående instruktionerna (D(2006) 12058), anges i den sammanfattande rapporten för 2006 att arbetet med att utveckla dessa laglighets- och korrekthetsindikatorer fortsätter, samtidigt som en samstämmig metod används för varje typ av riktlinje och tjänst. Från och med den 2007 års verksamhetsrapport kommer användningen av indikatorer att vara obligatorisk.

HANDLINGSPLANER

Allmän bedömning

| 2.19 | Kommissionen lade den 7 mars 2007 fram en lägesrapport (25) om handlingsplanen (26) för en integrerad ram för intern kontroll vars slutsatser generellt sett är positiva. Det sägs att det har gjorts konkreta framsteg i genomförandet av handlingsplanen, men att man bör ta itu med de återstående utmaningarna. Även om det har varit vissa förseningar anser kommissionen att i slutet av 2007 kommer grunderna att finnas för att väl hantera risken för fel och ge ökad säkerhet om att transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

2.19

Kommissionen lade den 7 mars 2007 fram en lägesrapport (25) om handlingsplanen (26) för en integrerad ram för intern kontroll vars slutsatser generellt sett är positiva. Det sägs att det har gjorts konkreta framsteg i genomförandet av handlingsplanen, men att man bör ta itu med de återstående utmaningarna. Även om det har varit vissa förseningar anser kommissionen att i slutet av 2007 kommer grunderna att finnas för att väl hantera risken för fel och ge ökad säkerhet om att transaktionerna är lagliga och korrekta.

2.20

| 2.20 | I den detaljerade analys som följer med lägesrapporten (se
  tabell 2.2
  ) bedömde kommissionen att av de 35 delåtgärderna var tio helt genomförda, fem nästan genomförda, tretton pågående, fyra hade ännu inte påbörjats och tre hade dragits tillbaka. Kommissionen presenterade också sex nya delåtgärder som skall genomföras före slutet av 2007. |
| --- | --- |

I den detaljerade analys som följer med lägesrapporten (se
  tabell 2.2
  ) bedömde kommissionen att av de 35 delåtgärderna var tio helt genomförda, fem nästan genomförda, tretton pågående, fyra hade ännu inte påbörjats och tre hade dragits tillbaka. Kommissionen presenterade också sex nya delåtgärder som skall genomföras före slutet av 2007.

Tabell 2.2 – Översikt över genomförandet av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

| Hänvisning | Område/(del)åtgärder/tidsfrist i handlingsplanen | Kommissionens bedömning av slutförandet | Revisionsrättens bedömning av läget i genomförandet per den 31 december 2006 | Revisionsrättens preliminära bedömning av den effekt som uppnåtts per den 31 december 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenkling och gemensamma kontrollprinciper |
| 1 | Fortsätta att överväga förenkling av bestämmelserna för perioden 2007–2013 i synnerhet vad gäller stödberättigandet för utgifter i strukturfonderna och i forskningsprogrammen (31.12.2006). | Nästan slutfört | Nästan genomfört | Ytterligare åtgärder behövs (27) |
| 2 | Föreslå intern kontroll som budgetprincip i den reviderade budgetförordningen på grundval av resultaten av det interinstitutionella samrådet (1.6.2006). | Har dragits tillbaka | Inte genomfört | Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs) |
| 3a | Fastställa mallar för internkontrollen som anger den uppsättning kontrollkomponenter som kan förväntas i en given kontrollmiljö (31.5.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 3b | Visa hur generaldirektorat kommer att uppnå ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll för delad förvaltning och inre politik med beaktande av de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (30.9.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 3c | Organisera inbördes granskningar (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.3.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 3d | Visa hur generaldirektorat kommer att uppnå ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll för externa åtgärder, administrativa utgifter, föranslutningsstöd, EUF och egna medel med beaktande av de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 3e | Organisera inbördes granskningar (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.12.2007). | Har ännu inte inletts |
| 3N | Från och med den sammanfattande rapporten 2006 kommer kommissionen att tydligt ange och till budgetmyndigheten meddela reservationer beträffande den övergripande säkerheten, när relevant per sektor eller medlemsstat, tillsammans med motsvarande finansiella korrigeringar eller innehållna betalningar (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| 4 | Lansera ett interinstitutionellt initiativ om de grundläggande principer som skall beaktas när det gäller vilka risker som skall tolereras i underliggande transaktioner och definition av gemensamma riktmärken för hanteringen av denna risk (31.3.2006). | Har dragits tillbaka | Inte genomfört | Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs) |
| Förvaltningsdeklarationer och revisionsförklaringar |
| 5 | Främja användningen av förvaltningsdeklarationer på operativ nivå vid förhandlingarna om lagstiftningen 2007–2013 för indirekt centraliserad förvaltning och inrättandet av nationella samordningsorgan som kan ge en översikt över vilka säkerheter som finns genom till exempel en sammanfattande rapport om deklarationer på operativ nivå för varje policyområde (30.6.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 6a | Utarbeta riktlinjer för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga när det gäller forskning och annan inre politik (30.9.2006). | Har dragits tillbaka | Inte genomfört | Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs) |
| 6b | Bredda riktlinjerna för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga för området yttre politik (31.12.2007). | Har ännu inte inletts |
| 7a | Fastställa kriterier för attestgranskning när det gäller forskning och inre politik och fokusera på användning av gemensamma rutiner (31.12.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 7b | Granska kriterier, när sådana inte redan införts, för attestgranskning vid delad förvaltning 2007–2013 och beakta användning av gemensamma rutiner (31.3.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 7c | Bredda kriterierna för attestgranskning, med fokus på användning av gemensamma rutiner, till att omfatta andra förvaltningssätt när så är lämpligt (31.12.2007). | Har ännu inte inletts |
| 8 | Analysera potentialen för ytterligare säkerhet från högre revisionsorgan när det gäller befintlig praxis för EU-medel (31.12.2006). | Slutfört | Se åtgärd 8N |
| 8N | För att bygga vidare på denna åtgärd vill kommissionen gå vidare med kontakterna med de högre revisionsorganen för att se hur deras arbete kan användas för att uppnå säkerhet om genomförandet av kommissionens program i medlemsstaterna. Kommissionen kommer också att inleda en fallstudie av de viktigaste frågor som de högre revisionsorganen ställs inför när de granskar gemenskapsutgifter (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| Samordnad granskningsmodell: resultatdelning och prioritering av lönsamhetsaspekten |
| 9a.1 | Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på området inre politik, inbegripet forskning (31.12.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 9a.1N | För att övervaka inledningen av uppgiftsdelning i det centrala redovisningssystemet (ABAC) kommer kommissionen när det gäller sjätte ramprogrammet att övervaka användningen av uppgiftsdelning och ledningsrapportering för att identifiera nyckelfaktorer för att bättre lyckas integrera uppgiftsdelning i den allmänna kontrollprocessen (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| 9a.2 | Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem när det gäller strukturfonderna 2007–2013 (31.5.2007). | Nästan slutfört | Genomförandet pågår | — |
| 9a.3 | Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på andra politikområden (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 9b | För utgifter med direkt förvaltning, införa ett verktyg som är kopplat till ABAC och täcker in hela kommissionen för informationsutbyte om kontroll- och revisionsbesök beträffande alla juridiska personer (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 9c | Upphandla en kontraktsram för hela kommissionen för stöd till generaldirektoraten i metodfrågor, genomförande av kontrollarbete och uppföljning av kontrollernas kvalitet (30.4.2007). | Nästan slutfört | Nästan genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 10a.1 | Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: definiera en gemensam metod (31.5.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 10a.2 | Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: inleda ett initiativ för uppgifter som skall lämnas av medlemsstaterna (30.9.2006). | Slutfört | Genomförandet pågår | — |
| 10a.3 | Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: medlemsstaternas överlämnande av uppgifter (28.2.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 10a.4 | Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: analys av mottagen information (30.9.2007). | Har ännu inte inletts |
| 10b | Göra en första bedömning av kostnaderna för att kontrollera utgifter vid direkt förvaltning (30.6.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 10N | För att ytterligare undersöka förhållandet mellan kostnaderna för och nyttan med kontroller kommer kommissionen att undersöka effekterna av krav på programutformning och stödberättigande på kontrollkostnaderna för att få fram en detaljerad analys av den tolererbara risken som är baserad på praktiska erfarenheter (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| 11 | Genomföra ett pilotprojekt för att utvärdera nyttan av kontroll på området inre politik (30.6.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 11N | För att fastställa om återvinnings- och kvittningssystemen fungerar ändamålsenligt, genom att identifiera belopp som återvunnits 2005 och 2006 och hur de överensstämmer med fel som identifierats vid kontroller, kommer kommissionen att för direkt förvaltning utveckla en feltypologi och förhållandet till återvinningar, finansiella korrigeringar och justeringar av betalningar. För delad förvaltning kommer kommissionen att undersöka tillförlitligheten i nationella övervaknings- och rapporteringssystem (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| Sektorsspecifika brister |
| 12 | Införa steg för att avhjälpa dessa brister via de årliga förvaltningsplanerna och rapportera om framstegen i de årliga verksamhetsrapporterna (15.6.2007). | Nästan slutfört | Nästan genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 12N | För att se till att ytterligare säkerhet verkligen uppnås kommer kommissionen att göra 300 revisioner av sjätte ramprogrammet för forskning under 2007, att jämföra med de 45 som genomfördes 2006. Efter att som ett led i åtgärd 16b ha utarbetat en systematisk metod för analys och stickprovsgranskning av sjätte ramprogrammets stödmottagarpopulation kommer kommissionen också att identifiera och korrigera fel hos de stödmottagare som får den största delen av budgeten. I slutet av 2007 kommer detta också att ge en representativ bild av nivån och typen av fel i forskningsbudgeten som helhet (31.12.2007). | Ny åtgärd införd den 7 mars 2007 |
| 13.1 | I enlighet med Ekofinrådets begäran avsluta analysen av de befintliga kontrollerna av strukturfonderna på sektoriell och regional nivå och värdet av de befintliga redovisningarna och förklaringarna, med hänsyn till de årliga rapporter som enligt artikel 13 skall lämnas senast i juni 2006 liksom till resultaten av kommissionens revisioner (31.3.2007). | Nästan slutfört | Nästan genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 13.2 | I anslutning till de årliga verksamhetsrapporterna uppdatera hur generaldirektoraten uppnår säkerhet genom strukturerna för intern kontroll för strukturfonderna och jordbruksområdet för perioden 2007–2013 (31.12.2007). | Slutfört | Genomförandet pågår | — |
| 14a | Sprida god praxis för kontroller på primärutgiftsnivå för hantering av risken för fel i underliggande transaktioner och rekommendera medlemsstaterna att ge mer information till stödmottagare, inklusive information om kontroller och risken för att medel annulleras (30.6.2006). | Slutfört | Genomfört | Ännu ingen effekt (uppföljning krävs) |
| 14b | För strukturfonderna och vid indirekt centraliserad förvaltning utforma riktlinjer för perioden 2007–2013 för stödmottagare och/eller mellannivåer om kontroller och ansvaret i kontrollkedjan (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 15 | För strukturfonderna ingå ”förtroendekontrakt” med åtta medlemsstater, om det finns tillräckligt många frivilliga, som en god grund för att förbereda genomförandet av den nya lagstiftningen och förbättra säkerheten om utgifter i enlighet med den befintliga lagstiftningen (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 16a | Fastställa riktlinjer utifrån befintlig praxis för ackreditering, utbildning och övervakning av externa revisorer på området forskning och annan inre politik (30.6.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 16b | Utarbeta gemensamma metoder för användningen av stickprov i ett riskperspektiv och representativa urval på områdena forskning och annan inre politik, samt extern politik (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| 16c | Samordna revisionsstandarder, rapportering av felfrekvenser etc. för strukturfonderna (31.12.2007). | Pågår | Genomförandet pågår | — |
| Källa: Revisionsrätten. |

Hänvisning

Område/(del)åtgärder/tidsfrist i handlingsplanen

Kommissionens bedömning av slutförandet

Revisionsrättens bedömning av läget i genomförandet per den 31 december 2006

Revisionsrättens preliminära bedömning av den effekt som uppnåtts per den 31 december 2006

Förenkling och gemensamma kontrollprinciper

1

Fortsätta att överväga förenkling av bestämmelserna för perioden 2007–2013 i synnerhet vad gäller stödberättigandet för utgifter i strukturfonderna och i forskningsprogrammen (31.12.2006).

Nästan slutfört

Nästan genomfört

Ytterligare åtgärder behövs (27)

2

Föreslå intern kontroll som budgetprincip i den reviderade budgetförordningen på grundval av resultaten av det interinstitutionella samrådet (1.6.2006).

Har dragits tillbaka

Inte genomfört

Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs)

3a

Fastställa mallar för internkontrollen som anger den uppsättning kontrollkomponenter som kan förväntas i en given kontrollmiljö (31.5.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

3b

Visa hur generaldirektorat kommer att uppnå ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll för delad förvaltning och inre politik med beaktande av de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (30.9.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

3c

Organisera inbördes granskningar (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.3.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

3d

Visa hur generaldirektorat kommer att uppnå ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll för externa åtgärder, administrativa utgifter, föranslutningsstöd, EUF och egna medel med beaktande av de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

3e

Organisera inbördes granskningar (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.12.2007).

Har ännu inte inletts

3N

Från och med den sammanfattande rapporten 2006 kommer kommissionen att tydligt ange och till budgetmyndigheten meddela reservationer beträffande den övergripande säkerheten, när relevant per sektor eller medlemsstat, tillsammans med motsvarande finansiella korrigeringar eller innehållna betalningar (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

4

Lansera ett interinstitutionellt initiativ om de grundläggande principer som skall beaktas när det gäller vilka risker som skall tolereras i underliggande transaktioner och definition av gemensamma riktmärken för hanteringen av denna risk (31.3.2006).

Har dragits tillbaka

Inte genomfört

Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs)

Förvaltningsdeklarationer och revisionsförklaringar

5

Främja användningen av förvaltningsdeklarationer på operativ nivå vid förhandlingarna om lagstiftningen 2007–2013 för indirekt centraliserad förvaltning och inrättandet av nationella samordningsorgan som kan ge en översikt över vilka säkerheter som finns genom till exempel en sammanfattande rapport om deklarationer på operativ nivå för varje policyområde (30.6.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

6a

Utarbeta riktlinjer för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga när det gäller forskning och annan inre politik (30.9.2006).

Har dragits tillbaka

Inte genomfört

Målet inte helt uppnått (uppföljning krävs)

6b

Bredda riktlinjerna för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga för området yttre politik (31.12.2007).

Har ännu inte inletts

7a

Fastställa kriterier för attestgranskning när det gäller forskning och inre politik och fokusera på användning av gemensamma rutiner (31.12.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

7b

Granska kriterier, när sådana inte redan införts, för attestgranskning vid delad förvaltning 2007–2013 och beakta användning av gemensamma rutiner (31.3.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

7c

Bredda kriterierna för attestgranskning, med fokus på användning av gemensamma rutiner, till att omfatta andra förvaltningssätt när så är lämpligt (31.12.2007).

Har ännu inte inletts

8

Analysera potentialen för ytterligare säkerhet från högre revisionsorgan när det gäller befintlig praxis för EU-medel (31.12.2006).

Slutfört

Se åtgärd 8N

8N

För att bygga vidare på denna åtgärd vill kommissionen gå vidare med kontakterna med de högre revisionsorganen för att se hur deras arbete kan användas för att uppnå säkerhet om genomförandet av kommissionens program i medlemsstaterna. Kommissionen kommer också att inleda en fallstudie av de viktigaste frågor som de högre revisionsorganen ställs inför när de granskar gemenskapsutgifter (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

Samordnad granskningsmodell: resultatdelning och prioritering av lönsamhetsaspekten

9a.1

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på området inre politik, inbegripet forskning (31.12.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

9a.1N

För att övervaka inledningen av uppgiftsdelning i det centrala redovisningssystemet (ABAC) kommer kommissionen när det gäller sjätte ramprogrammet att övervaka användningen av uppgiftsdelning och ledningsrapportering för att identifiera nyckelfaktorer för att bättre lyckas integrera uppgiftsdelning i den allmänna kontrollprocessen (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

9a.2

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem när det gäller strukturfonderna 2007–2013 (31.5.2007).

Nästan slutfört

Genomförandet pågår

—

9a.3

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka delningen av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på andra politikområden (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

9b

För utgifter med direkt förvaltning, införa ett verktyg som är kopplat till ABAC och täcker in hela kommissionen för informationsutbyte om kontroll- och revisionsbesök beträffande alla juridiska personer (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

9c

Upphandla en kontraktsram för hela kommissionen för stöd till generaldirektoraten i metodfrågor, genomförande av kontrollarbete och uppföljning av kontrollernas kvalitet (30.4.2007).

Nästan slutfört

Nästan genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

10a.1

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: definiera en gemensam metod (31.5.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

10a.2

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: inleda ett initiativ för uppgifter som skall lämnas av medlemsstaterna (30.9.2006).

Slutfört

Genomförandet pågår

—

10a.3

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: medlemsstaternas överlämnande av uppgifter (28.2.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

10a.4

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: analys av mottagen information (30.9.2007).

Har ännu inte inletts

10b

Göra en första bedömning av kostnaderna för att kontrollera utgifter vid direkt förvaltning (30.6.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

10N

För att ytterligare undersöka förhållandet mellan kostnaderna för och nyttan med kontroller kommer kommissionen att undersöka effekterna av krav på programutformning och stödberättigande på kontrollkostnaderna för att få fram en detaljerad analys av den tolererbara risken som är baserad på praktiska erfarenheter (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

11

Genomföra ett pilotprojekt för att utvärdera nyttan av kontroll på området inre politik (30.6.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

11N

För att fastställa om återvinnings- och kvittningssystemen fungerar ändamålsenligt, genom att identifiera belopp som återvunnits 2005 och 2006 och hur de överensstämmer med fel som identifierats vid kontroller, kommer kommissionen att för direkt förvaltning utveckla en feltypologi och förhållandet till återvinningar, finansiella korrigeringar och justeringar av betalningar. För delad förvaltning kommer kommissionen att undersöka tillförlitligheten i nationella övervaknings- och rapporteringssystem (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

Sektorsspecifika brister

12

Införa steg för att avhjälpa dessa brister via de årliga förvaltningsplanerna och rapportera om framstegen i de årliga verksamhetsrapporterna (15.6.2007).

Nästan slutfört

Nästan genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

12N

För att se till att ytterligare säkerhet verkligen uppnås kommer kommissionen att göra 300 revisioner av sjätte ramprogrammet för forskning under 2007, att jämföra med de 45 som genomfördes 2006. Efter att som ett led i åtgärd 16b ha utarbetat en systematisk metod för analys och stickprovsgranskning av sjätte ramprogrammets stödmottagarpopulation kommer kommissionen också att identifiera och korrigera fel hos de stödmottagare som får den största delen av budgeten. I slutet av 2007 kommer detta också att ge en representativ bild av nivån och typen av fel i forskningsbudgeten som helhet (31.12.2007).

Ny åtgärd införd den 7 mars 2007

13.1

I enlighet med Ekofinrådets begäran avsluta analysen av de befintliga kontrollerna av strukturfonderna på sektoriell och regional nivå och värdet av de befintliga redovisningarna och förklaringarna, med hänsyn till de årliga rapporter som enligt artikel 13 skall lämnas senast i juni 2006 liksom till resultaten av kommissionens revisioner (31.3.2007).

Nästan slutfört

Nästan genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

13.2

I anslutning till de årliga verksamhetsrapporterna uppdatera hur generaldirektoraten uppnår säkerhet genom strukturerna för intern kontroll för strukturfonderna och jordbruksområdet för perioden 2007–2013 (31.12.2007).

Slutfört

Genomförandet pågår

—

14a

Sprida god praxis för kontroller på primärutgiftsnivå för hantering av risken för fel i underliggande transaktioner och rekommendera medlemsstaterna att ge mer information till stödmottagare, inklusive information om kontroller och risken för att medel annulleras (30.6.2006).

Slutfört

Genomfört

Ännu ingen effekt (uppföljning krävs)

14b

För strukturfonderna och vid indirekt centraliserad förvaltning utforma riktlinjer för perioden 2007–2013 för stödmottagare och/eller mellannivåer om kontroller och ansvaret i kontrollkedjan (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

15

För strukturfonderna ingå ”förtroendekontrakt” med åtta medlemsstater, om det finns tillräckligt många frivilliga, som en god grund för att förbereda genomförandet av den nya lagstiftningen och förbättra säkerheten om utgifter i enlighet med den befintliga lagstiftningen (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

16a

Fastställa riktlinjer utifrån befintlig praxis för ackreditering, utbildning och övervakning av externa revisorer på området forskning och annan inre politik (30.6.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

16b

Utarbeta gemensamma metoder för användningen av stickprov i ett riskperspektiv och representativa urval på områdena forskning och annan inre politik, samt extern politik (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

16c

Samordna revisionsstandarder, rapportering av felfrekvenser etc. för strukturfonderna (31.12.2007).

Pågår

Genomförandet pågår

—

Källa: Revisionsrätten.

| 2.21 | Såsom uppgavs i årsrapporten för budgetåret 2005 (28) kommer revisionsrätten att utvärdera resultaten av handlingsplanen när det är möjligt att bedöma dess effekter. Revisionsrätten noterar dock att kommissionens tidtabell för handlingsplanen (se punkt 2.19) förefaller optimistisk och påpekar att flertalet av de aktuella åtgärderna troligen inte kommer att få någon verklig effekt på hur kommissionens system för övervakning och kontroll fungerar förrän på medellång/lång sikt. |
| --- | --- |

2.21

Såsom uppgavs i årsrapporten för budgetåret 2005 (28) kommer revisionsrätten att utvärdera resultaten av handlingsplanen när det är möjligt att bedöma dess effekter. Revisionsrätten noterar dock att kommissionens tidtabell för handlingsplanen (se punkt 2.19) förefaller optimistisk och påpekar att flertalet av de aktuella åtgärderna troligen inte kommer att få någon verklig effekt på hur kommissionens system för övervakning och kontroll fungerar förrän på medellång/lång sikt.

| 2.21 | Kommissionen påpekade själv i lägesrapporten om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (29) att de nya delåtgärderna skall vara klara inom tidsramarna för handlingsplanen (slutet av 2007) och att de tillsammans med de löpande åtgärderna skall göra att ramen är på plats senast då, så att den integrerade ramen för intern kontroll kan börja få de avsedda effekterna på säkerheten. |
| --- | --- |

2.21

Kommissionen påpekade själv i lägesrapporten om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (29) att de nya delåtgärderna skall vara klara inom tidsramarna för handlingsplanen (slutet av 2007) och att de tillsammans med de löpande åtgärderna skall göra att ramen är på plats senast då, så att den integrerade ramen för intern kontroll kan börja få de avsedda effekterna på säkerheten.

| 2.22 | I
  tabell 2.2
  ges en översikt av revisionsrättens preliminära bedömning av genomförandet av åtgärderna i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. I slutet av 2006 visade denna analys att fyra åtgärder ännu inte hade inletts, sexton fortfarande pågick (under genomförande), femton (30) behövde följas upp (målet var inte helt uppnått eller hade ännu ingen effekt) och sex var nyligen införda åtgärder. Revisionsrätten anser att några av dessa åtgärder är uppföljningar av (eller kopplingar till) de tidigare åtgärder som fastställdes i den sammanfattande rapporten för 2005 och/eller tidigare (se punkt 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22

I
  tabell 2.2
  ges en översikt av revisionsrättens preliminära bedömning av genomförandet av åtgärderna i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. I slutet av 2006 visade denna analys att fyra åtgärder ännu inte hade inletts, sexton fortfarande pågick (under genomförande), femton (30) behövde följas upp (målet var inte helt uppnått eller hade ännu ingen effekt) och sex var nyligen införda åtgärder. Revisionsrätten anser att några av dessa åtgärder är uppföljningar av (eller kopplingar till) de tidigare åtgärder som fastställdes i den sammanfattande rapporten för 2005 och/eller tidigare (se punkt 2.29) (31).

| 2.22 | Genomförandet av handlingsplanen följer i stort kommissionens tidsplan som löper under perioden 2006–2007. Kommissionen skall lämna en slutrapport om genomförandet av handlingsplanen under våren 2008. Effekten kommer att ses under en längre period. Kommissionen kommer att följa upp effekterna på säkerheten, och rapporten som lämnas 2008 kommer att innehålla en genomgång av hur de olika åtgärderna har utfallit och slutsatser för en framtida konsolidering av den integrerade ramen för intern kontroll (se KOM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22

Genomförandet av handlingsplanen följer i stort kommissionens tidsplan som löper under perioden 2006–2007. Kommissionen skall lämna en slutrapport om genomförandet av handlingsplanen under våren 2008. Effekten kommer att ses under en längre period. Kommissionen kommer att följa upp effekterna på säkerheten, och rapporten som lämnas 2008 kommer att innehålla en genomgång av hur de olika åtgärderna har utfallit och slutsatser för en framtida konsolidering av den integrerade ramen för intern kontroll (se KOM(2007) 86).

Korrigering av fel

| 2.23 | Det främsta målet med systemen för övervakning och kontroll är att fel i transaktioner som ingår i EU-budgeten skall förhindras eller upptäckas och korrigeras. Liksom tidigare år påträffades bevis för väsentliga fel på EU:s stora utgiftsområden och de flesta fallen inträffade på slutmottagarnivå. Därför bör i första hand åtgärder vidtas för att korrigera fel vid betalningar från EU-budgeten på denna nivå (32). |
| --- | --- |

2.23

Det främsta målet med systemen för övervakning och kontroll är att fel i transaktioner som ingår i EU-budgeten skall förhindras eller upptäckas och korrigeras. Liksom tidigare år påträffades bevis för väsentliga fel på EU:s stora utgiftsområden och de flesta fallen inträffade på slutmottagarnivå. Därför bör i första hand åtgärder vidtas för att korrigera fel vid betalningar från EU-budgeten på denna nivå (32).

| 2.23 | Om övervaknings- och kontrollsystemen bedöms vara ineffektiva och om de identifierade bristerna utgör en risk för gemenskapsbudgeten, skall kommissionen tillämpa de mekanismer som fastställts för att den skall kunna utöva sina övervakningsbefogenheter och återvinna de aktuella beloppen från den berörda medlemsstaten. På så sätt har medlemsstaterna ett incitament för att se till att de har lämpliga kontroller för att undvika eventuella finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

2.23

Om övervaknings- och kontrollsystemen bedöms vara ineffektiva och om de identifierade bristerna utgör en risk för gemenskapsbudgeten, skall kommissionen tillämpa de mekanismer som fastställts för att den skall kunna utöva sina övervakningsbefogenheter och återvinna de aktuella beloppen från den berörda medlemsstaten. På så sätt har medlemsstaterna ett incitament för att se till att de har lämpliga kontroller för att undvika eventuella finansiella korrigeringar.

Revisionsrätten identifierar även fel i strukturfonderna hos genomförandeorganen, inte hos de enskilda bidragssökandena, exempelvis vid fastställande av nivåer för medfinansiering. Schablonberäknade finansiella korrigeringar som medlemsstaterna står för är i dessa fall en indikation på hur effektiv kommissionens övervakningskontroll är för att trygga gemenskapsbudgeten.

| 2.24 | Bevisen när det gäller gjorda korrigeringar är emellertid otillräckliga. Den information om återvinningar och finansiella korrigeringar som lades fram i 2006 års årliga verksamhetsrapporter och i olika avsnitt av den slutliga konsoliderade årsredovisningen för 2006 innehåller inte tillräckliga förklaringar för att visa på risken för överlappning av de olika komponenterna. Vidare är det inte möjligt att skilja mellan återvinningar av olagliga/oriktiga utgifter på slutmottagar-/mottagarnivå och korrigeringar som påförs medlemsstaterna för brister i systemen. |
| --- | --- |

2.24

Bevisen när det gäller gjorda korrigeringar är emellertid otillräckliga. Den information om återvinningar och finansiella korrigeringar som lades fram i 2006 års årliga verksamhetsrapporter och i olika avsnitt av den slutliga konsoliderade årsredovisningen för 2006 innehåller inte tillräckliga förklaringar för att visa på risken för överlappning av de olika komponenterna. Vidare är det inte möjligt att skilja mellan återvinningar av olagliga/oriktiga utgifter på slutmottagar-/mottagarnivå och korrigeringar som påförs medlemsstaterna för brister i systemen.

| 2.24 | Även om informationen om återvinning och finansiella korrigeringar inom jordbrukssektorn vanligtvis är tillräcklig, måste den förbättras inom andra sektorer. Åtgärd 11N i handlingsplanen syftar bland annat till att fastställa ”om återvinnings- och kvittningssystemen fungerar ändamålsenligt”, genom att identifiera belopp som återvunnits 2005 och 2006 och hur de överensstämmer med fel som upptäckts vid kontroller. Vid delad förvaltning kommer kommissionen att undersöka tillförlitligheten i nationella övervaknings- och rapporteringssystem. |
| --- | --- |

2.24

Även om informationen om återvinning och finansiella korrigeringar inom jordbrukssektorn vanligtvis är tillräcklig, måste den förbättras inom andra sektorer. Åtgärd 11N i handlingsplanen syftar bland annat till att fastställa ”om återvinnings- och kvittningssystemen fungerar ändamålsenligt”, genom att identifiera belopp som återvunnits 2005 och 2006 och hur de överensstämmer med fel som upptäckts vid kontroller. Vid delad förvaltning kommer kommissionen att undersöka tillförlitligheten i nationella övervaknings- och rapporteringssystem.

Kommissionen skall sträva efter att analysera de olika system som används för att återvinna belopp, i syfte att lämna bättre information om sådan återvinning i årsredovisningarna.

| 2.25 | Den lämnade informationen är dessutom inte fullständig eftersom den inte visar den totala omfattningen av de korrigeringar som gjorts av EU-betalningar eller i vilken omfattning beloppen gäller utgifter under 2006 (se punkterna 5.61 och 5.62). I synnerhet gäller detta strukturåtgärder, trots att det finns specifika mekanismer på både kommissions- och medlemsstatsnivå som skall garantera att icke stödberättigande bidrag återbetalas (till exempel genom kvittning av icke stödberättigande utgifter mot stödberättigade utgifter eller av återvinningar mot utbetalningar samt sänkning av kommande betalningsansökningar). |
| --- | --- |

2.25

Den lämnade informationen är dessutom inte fullständig eftersom den inte visar den totala omfattningen av de korrigeringar som gjorts av EU-betalningar eller i vilken omfattning beloppen gäller utgifter under 2006 (se punkterna 5.61 och 5.62). I synnerhet gäller detta strukturåtgärder, trots att det finns specifika mekanismer på både kommissions- och medlemsstatsnivå som skall garantera att icke stödberättigande bidrag återbetalas (till exempel genom kvittning av icke stödberättigande utgifter mot stödberättigade utgifter eller av återvinningar mot utbetalningar samt sänkning av kommande betalningsansökningar).

| 2.25 | De beslut om finansiella korrigeringar för jordbrukssektorn som fattats under 2006 finns redovisade i den årliga verksamhetsrapporten för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling med, för varje beslut, de totala belopp som är undantagna från gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

2.25

De beslut om finansiella korrigeringar för jordbrukssektorn som fattats under 2006 finns redovisade i den årliga verksamhetsrapporten för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling med, för varje beslut, de totala belopp som är undantagna från gemenskapsfinansiering.

Kommissionen accepterar att den måste lämna fullständigare bevis på finansiella korrigeringar och återvinning i fråga om strukturåtgärder, och har därför vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten på den information som finns hos kommissionen och för att få information från medlemsstaterna, som trots föreskrifter ändå inte konsekvent har lämnats.

Tillgänglig information vid kommissionen om korrigering av fel

| 2.26 | Som en följd av behovet att garantera att informationen om korrigeringar av fel är tillgänglig, fullständig och tillförlitlig lanserade kommissionen under 2006 ett antal initiativ. |
| --- | --- |

2.26

Som en följd av behovet att garantera att informationen om korrigeringar av fel är tillgänglig, fullständig och tillförlitlig lanserade kommissionen under 2006 ett antal initiativ.

2.27

| 2.27 | Utöver den åtgärd som vidtogs för EUGFJ-garanti (se punkterna 5.52 och 5.61) ändrade kommissionen förordning (EG) nr 448/2001 i december 2006 (33) och gav ut ett meddelande med riktlinjer för vilken information som krävs från medlemsstaterna om gjorda korrigeringar och belopp som skall återvinnas på strukturåtgärdsområdet. |
| --- | --- |

Utöver den åtgärd som vidtogs för EUGFJ-garanti (se punkterna 5.52 och 5.61) ändrade kommissionen förordning (EG) nr 448/2001 i december 2006 (33) och gav ut ett meddelande med riktlinjer för vilken information som krävs från medlemsstaterna om gjorda korrigeringar och belopp som skall återvinnas på strukturåtgärdsområdet.

| 2.27 | I januari 2007 skrev kommissionen även till samtliga medlemsstater och begärde information för 2006 och för hela perioden 2000–2006 om återvinning och indragningar, och situationen för ännu ej avslutade återvinningar i slutet av 2006. |
| --- | --- |

2.27

I januari 2007 skrev kommissionen även till samtliga medlemsstater och begärde information för 2006 och för hela perioden 2000–2006 om återvinning och indragningar, och situationen för ännu ej avslutade återvinningar i slutet av 2006.

| 2.28 | I mars 2007 infördes en ”ny åtgärd” (11N) i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll (se punkt 2.20 och
  tabell 2.2
  ). Utifrån denna är kommissionens mål att fastställa om återvinnings- och avskräckningssystemen fungerar ändamålsenligt genom att identifiera återvunna belopp 2005 och 2006 och deras överensstämmelse med de fel som konstaterats vid kontroller. I detta sammanhang kommer kommissionen, för utgifter med direkt förvaltning, att ta fram en lista över olika typer av fel och försöka identifiera sambandet med återvinningar, finansiella korrigeringar och justeringar av betalningar. När det gäller utgifter med delad förvaltning kommer kommissionen att granska de nationella övervakningssystemens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

2.28

I mars 2007 infördes en ”ny åtgärd” (11N) i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll (se punkt 2.20 och
  tabell 2.2
  ). Utifrån denna är kommissionens mål att fastställa om återvinnings- och avskräckningssystemen fungerar ändamålsenligt genom att identifiera återvunna belopp 2005 och 2006 och deras överensstämmelse med de fel som konstaterats vid kontroller. I detta sammanhang kommer kommissionen, för utgifter med direkt förvaltning, att ta fram en lista över olika typer av fel och försöka identifiera sambandet med återvinningar, finansiella korrigeringar och justeringar av betalningar. När det gäller utgifter med delad förvaltning kommer kommissionen att granska de nationella övervakningssystemens tillförlitlighet.

2.29

| 2.29 | Denna åtgärd 11N är dock i realiteten en uppföljning av (eller på annat sätt kopplad till) kommissionens tidigare övergripande handlingsplaner (34) (se punkt 2.22) som kommissionen hade betraktat som genomförda. |
| --- | --- |

Denna åtgärd 11N är dock i realiteten en uppföljning av (eller på annat sätt kopplad till) kommissionens tidigare övergripande handlingsplaner (34) (se punkt 2.22) som kommissionen hade betraktat som genomförda.

| 2.29 | Åtgärd 11N är mer omfattande än de tidigare åtgärder som revisionsrätten nämner, eftersom det finns en koppling till resultatet av kontrollerna. |
| --- | --- |

2.29

Åtgärd 11N är mer omfattande än de tidigare åtgärder som revisionsrätten nämner, eftersom det finns en koppling till resultatet av kontrollerna.

| 2.30 | I ett antal tidigare årsrapporter (35) har revisionsrätten uppmärksammat kommissionen på bristerna när det gäller att få fram tillförlitlig information om korrigeringar av fel. På grund av frågornas komplexitet finns det ingenting som pekar på att dessa brister ännu har åtgärdats eller att de sannolikt kommer att åtgärdas på kort sikt. |
| --- | --- |

2.30

I ett antal tidigare årsrapporter (35) har revisionsrätten uppmärksammat kommissionen på bristerna när det gäller att få fram tillförlitlig information om korrigeringar av fel. På grund av frågornas komplexitet finns det ingenting som pekar på att dessa brister ännu har åtgärdats eller att de sannolikt kommer att åtgärdas på kort sikt.

| 2.30 | I likhet med vad som anges i svaret på punkt 2.6, kommer kommissionen att se till att de framtida årliga verksamhetsrapporterna innehåller mer information om åtgärder som har planerats, inletts eller påtvingats under det aktuella året. Kommissionen uppmärksammar särskilt utvecklingen av förebyggande åtgärder utifrån en analys av de orsaker som leder till krav på korrigeringar. Dessa kan vara generella åtgärder såsom fastställande av ett ramverk genom lagstiftning eller mer specifikt som enskilda finansiella kontroller. |
| --- | --- |

2.30

I likhet med vad som anges i svaret på punkt 2.6, kommer kommissionen att se till att de framtida årliga verksamhetsrapporterna innehåller mer information om åtgärder som har planerats, inletts eller påtvingats under det aktuella året. Kommissionen uppmärksammar särskilt utvecklingen av förebyggande åtgärder utifrån en analys av de orsaker som leder till krav på korrigeringar. Dessa kan vara generella åtgärder såsom fastställande av ett ramverk genom lagstiftning eller mer specifikt som enskilda finansiella kontroller.

NORMER FÖR KONTROLL

| 2.31 | Revisionsrätten granskade tillämpningen av normerna för intern kontroll (36) vid ett antal av kommissionens avdelningar (37) i syfte att bedöma inte endast i vilken utsträckning minimikraven (baskraven) har införts utan också för att utvärdera systemens ändamålsenlighet när det gäller att garantera underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (38). |
| --- | --- |

2.31

Revisionsrätten granskade tillämpningen av normerna för intern kontroll (36) vid ett antal av kommissionens avdelningar (37) i syfte att bedöma inte endast i vilken utsträckning minimikraven (baskraven) har införts utan också för att utvärdera systemens ändamålsenlighet när det gäller att garantera underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (38).

Efterlevnad av baskrav

| 2.32 | Av översynen av översikten över internkontrollen i kommissionens generaldirektorat och tjänstegrenar 2006, som lades fram av Generaldirektoratet för budget, framgår att för budgetåret 2006 uppfyller generaldirektoraten i genomsnitt 95 % av baskraven. Med tanke på att baskraven i allt väsentligt var oförändrade (39) noterar revisionsrätten att efterlevnaden av normerna för intern kontroll är stabil jämfört med 2005. Revisionsrättens bedömning av införandet av normerna för intern kontroll (som i allmänhet överensstämmer med kommissionens analys) presenteras i
  tabell 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32

Av översynen av översikten över internkontrollen i kommissionens generaldirektorat och tjänstegrenar 2006, som lades fram av Generaldirektoratet för budget, framgår att för budgetåret 2006 uppfyller generaldirektoraten i genomsnitt 95 % av baskraven. Med tanke på att baskraven i allt väsentligt var oförändrade (39) noterar revisionsrätten att efterlevnaden av normerna för intern kontroll är stabil jämfört med 2005. Revisionsrättens bedömning av införandet av normerna för intern kontroll (som i allmänhet överensstämmer med kommissionens analys) presenteras i
  tabell 2.3
  .

| 2.32 | Även om genomsnittet på 95 % tycks vara stabilt och oförändrat under 2006 har generaldirektoraten ställts inför nya krav inom område ICS 11 (framför allt utarbetandet av IT-säkerhetsplaner utifrån en riskanalys av IT-systemen) och ICS 15 (två nya krav när det gäller planering av reservdrift). |
| --- | --- |

2.32

Även om genomsnittet på 95 % tycks vara stabilt och oförändrat under 2006 har generaldirektoraten ställts inför nya krav inom område ICS 11 (framför allt utarbetandet av IT-säkerhetsplaner utifrån en riskanalys av IT-systemen) och ICS 15 (två nya krav när det gäller planering av reservdrift).

Tabell 2.3 – Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontroll (med direkt koppling till de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet) när det gäller de största generaldirektoraten (läget per den 31 december 2006)

| Generaldirektorat eller avdelning | Utnyttjade betalnings-bemyndiganden per politikområde 2006
  (miljoner euro) | Efterlevnad |
| --- | --- | --- |
| Norm 11
  Riskanalys och riskhantering | Norm 12
  Särskild information om förvaltningen | Norm 14
  Anmälan av oriktigheter | Norm 17
  Övervakning | Norm 18
  Registrering av avvikelser | Norm 20
  Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen | Norm 21
  Granskningsrapporter | Norm 22
  Internrevisionsenhet |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budget | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomi och finans | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Utvidgning | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energi och transport | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Yttre förbindelser | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Fiske och havsfrågor | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitärt bistånd | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informationssamhället och medier | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Byrån för löneadministration och individuella ersättningar | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Publikationsbyrån | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionalpolitik | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Forskning | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Bedömning:
  Efterlevnad
  A: Efterlevnad av baskraven.
  B: Delvis efterlevnad av baskraven.

  Källa: Revisionsrätten. |

Generaldirektorat eller avdelning

Utnyttjade betalnings-bemyndiganden per politikområde 2006

(miljoner euro)

Efterlevnad

Norm 11

Riskanalys och riskhantering

Norm 12

Särskild information om förvaltningen

Norm 14

Anmälan av oriktigheter

Norm 17

Övervakning

Norm 18

Registrering av avvikelser

Norm 20

Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen

Norm 21

Granskningsrapporter

Norm 22

Internrevisionsenhet

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Jordbruk och landsbygdsutveckling

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budget

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomi och finans

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Utvidgning

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energi och transport

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Yttre förbindelser

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Fiske och havsfrågor

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitärt bistånd

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informationssamhället och medier

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Byrån för löneadministration och individuella ersättningar

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Publikationsbyrån

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionalpolitik

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Forskning

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Bedömning:

Efterlevnad

A: Efterlevnad av baskraven.

B: Delvis efterlevnad av baskraven.

Källa: Revisionsrätten.

Ändamålsenlighet

| 2.33 | Trots den höga efterlevnaden av baskraven bidrar inte systemen för övervakning och kontroll på kommissionsnivå i tillräcklig utsträckning till att risken för fel minskar, särskilt på vissa områden av jordbruk, strukturpolitik, inre politik, externa åtgärder och föranslutningsstöd (se punkterna 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 och
  tabell 2.4
  ). Denna analys överensstämmer med en av slutsatserna (40) i årsrapporten för 2006 från kommissionens tjänst för internrevision (41). |
| --- | --- |

2.33

Trots den höga efterlevnaden av baskraven bidrar inte systemen för övervakning och kontroll på kommissionsnivå i tillräcklig utsträckning till att risken för fel minskar, särskilt på vissa områden av jordbruk, strukturpolitik, inre politik, externa åtgärder och föranslutningsstöd (se punkterna 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 och
  tabell 2.4
  ). Denna analys överensstämmer med en av slutsatserna (40) i årsrapporten för 2006 från kommissionens tjänst för internrevision (41).

| 2.33 | Detta var väntat, eftersom normerna för intern kontroll huvudsakligen gäller verksamhet inom kommissionen, medan majoriteten av de fel som inträffar rör utgifter som hanteras av medlemsstaterna eller de organ som verkställer projekten. |
| --- | --- |

2.33

Detta var väntat, eftersom normerna för intern kontroll huvudsakligen gäller verksamhet inom kommissionen, medan majoriteten av de fel som inträffar rör utgifter som hanteras av medlemsstaterna eller de organ som verkställer projekten.

Beträffande jordbruksområdet lämnas svar i punkterna 5.63, 5.64 och 5.77.

Svar i fråga om föranslutningsstöd lämnas i punkt 9.23.

Tabell 2.4 – Bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll (42)

Källa: Revisionsrätten.

| Politikområde | Allmän bedömning |
| --- | --- |
| Egna medel
   (43) | |
| Jordbruk |
| — | Kommissionsnivå |

Politikområde

Allmän bedömning

Egna medel
   (43)

Jordbruk

—

Kommissionsnivå

IACS

Utanför IACS

| — | Medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Medlemsstatsnivå

IACS

Utanför IACS

Strukturpolitik

| — | Kommissionsnivå |
| --- | --- |

—

Kommissionsnivå

| — | Medlemsstatsnivå |
| --- | --- |

—

Medlemsstatsnivå

Inre politik, inbegripet forskning

Externa åtgärder

| — | Kommissionens högkvarter och delegation |
| --- | --- |

—

Kommissionens högkvarter och delegation

Stöd inför anslutningen

| — | Kommissionsnivå |
| --- | --- |

—

Kommissionsnivå

Phare/Turkiet och Ispa

Sapard

| — | Nationell nivå |
| --- | --- |

—

Nationell nivå

Administrativa utgifter
   (44)

I tabellen ovan sammanfattas den allmänna bedömningen av systemen för övervakning och kontroll enligt vad som redovisats i de relevanta kapitlen. Tabellen visar de centrala komponenterna, men samtliga relevanta detaljer kan inte presenteras. För detta hänvisas till rapportens huvudtext och den metod som ligger till grund för revisionsrättens granskningar (se punkterna 1.38 och 1.39).

Förklaring

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

| 2.34 | Slutsatsen av den kvalitetsöversyn som kommissionens tjänst för internrevision genomförde av generaldirektoratens internrevisionsfunktioner var att majoriteten av internrevisionsfunktionerna (45) delvis eller generellt uppfyllde (de professionella) normerna, men att ansträngningarna att förbättra internrevisionsarbetet bör fortsätta (46). Revisionsrätten noterar de resultat som redovisas i denna översyn och välkomnar de relevanta förslagen till förbättringar, särskilt rekommendationen om att internrevisionsfunktionen gör en samlad bedömning av generaldirektoratens internkontrollsystem i slutet av den treårsperiod som slutar 2009, och att detta också bör gälla för tjänsten för internrevision på kommissionsnivå (47). |
| --- | --- |

2.34

Slutsatsen av den kvalitetsöversyn som kommissionens tjänst för internrevision genomförde av generaldirektoratens internrevisionsfunktioner var att majoriteten av internrevisionsfunktionerna (45) delvis eller generellt uppfyllde (de professionella) normerna, men att ansträngningarna att förbättra internrevisionsarbetet bör fortsätta (46). Revisionsrätten noterar de resultat som redovisas i denna översyn och välkomnar de relevanta förslagen till förbättringar, särskilt rekommendationen om att internrevisionsfunktionen gör en samlad bedömning av generaldirektoratens internkontrollsystem i slutet av den treårsperiod som slutar 2009, och att detta också bör gälla för tjänsten för internrevision på kommissionsnivå (47).

| 2.34 | Generaldirektoratens internrevisionsfunktioner har inte till uppgift att lämna ett årligt yttrande om generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter, utan skall lämna råd kring utarbetandet av dessa verksamhetsrapporter. Internrevisionsfunktionerna skall med hänsyn till sitt arbetes karaktär och omfattning under det aktuella året yttra sig om kontrollerna som ett bidrag till utarbetandet av verksamhetsrapporterna (se SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34

Generaldirektoratens internrevisionsfunktioner har inte till uppgift att lämna ett årligt yttrande om generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter, utan skall lämna råd kring utarbetandet av dessa verksamhetsrapporter. Internrevisionsfunktionerna skall med hänsyn till sitt arbetes karaktär och omfattning under det aktuella året yttra sig om kontrollerna som ett bidrag till utarbetandet av verksamhetsrapporterna (se SEK(2003) 0059).

Kommissionen har för närvarande inga planer på att ändra sin kontrollstruktur när det gäller internrevisionsfunktionernas roll.

Frågan kan dock tas upp på nytt när kommissionen har fått mer erfarenhet av det nuvarande internkontrollsystemet, varvid även resursbehoven skall beaktas.

ALLMÄN SAMMANFATTNING OCH REKOMMENDATIONER

| 2.35 | För budgetåret 2006 kan revisionsrätten konstatera att kommissionens system för övervakning och kontroll förbättrats ytterligare, särskilt utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna (punkt 2.7) och bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar samt av effekten av de relevanta reservationerna avseende den säkerhet som ges i generaldirektörernas förklaringar (punkterna 2.9 och 2.12). |
| --- | --- |

2.35

För budgetåret 2006 kan revisionsrätten konstatera att kommissionens system för övervakning och kontroll förbättrats ytterligare, särskilt utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna (punkt 2.7) och bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar samt av effekten av de relevanta reservationerna avseende den säkerhet som ges i generaldirektörernas förklaringar (punkterna 2.9 och 2.12).

2.36

| 2.36 | Revisionsrättens revisioner visade dock att det fortfarande finns brister i bedömningarna i några generaldirektörers årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (punkterna 2.13–2.18) och i hur systemen för övervakning och kontroll fungerar (punkterna 2.33 och 2.34). |
| --- | --- |

Revisionsrättens revisioner visade dock att det fortfarande finns brister i bedömningarna i några generaldirektörers årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (punkterna 2.13–2.18) och i hur systemen för övervakning och kontroll fungerar (punkterna 2.33 och 2.34).

| 2.36 | De årliga verksamhetsrapporterna innehåller oftast tydliga bedömningar av förvaltnings- och kontrollsystemens effektivitet i medlemsstaterna och de korrigerande åtgärder som håller på att vidtas för att de begärda förbättringarna skall kunna uppnås. Generaldirektörernas bedömningar skiljer sig från revisionsrättens, till exempel när det gäller behovet av reservationer i fråga om säkerheten, framför allt till följd av att kontrollsystemen för respektive politikområde har ett flerårigt perspektiv. |
| --- | --- |

2.36

De årliga verksamhetsrapporterna innehåller oftast tydliga bedömningar av förvaltnings- och kontrollsystemens effektivitet i medlemsstaterna och de korrigerande åtgärder som håller på att vidtas för att de begärda förbättringarna skall kunna uppnås. Generaldirektörernas bedömningar skiljer sig från revisionsrättens, till exempel när det gäller behovet av reservationer i fråga om säkerheten, framför allt till följd av att kontrollsystemen för respektive politikområde har ett flerårigt perspektiv.

| 2.37 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra systemen för övervakning och kontroll vid sina generaldirektorat och koncentrerar sig på följande punkter: |
| --- | --- |

2.37

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra systemen för övervakning och kontroll vid sina generaldirektorat och koncentrerar sig på följande punkter:

| 2.37 | |
| --- | --- |

2.37

| a) | Ser till att det i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna läggs fram en konsekvent och strikt bedömning av systemen för övervakning och kontroll, med lämpliga indikatorer för laglighet och korrekthet, som överensstämmer med reservationerna (punkterna 2.13–2.18). |
| --- | --- |

a)

Ser till att det i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna läggs fram en konsekvent och strikt bedömning av systemen för övervakning och kontroll, med lämpliga indikatorer för laglighet och korrekthet, som överensstämmer med reservationerna (punkterna 2.13–2.18).

| a) | I den sammanfattande rapporten 2006 åtog sig kommissionen att övervaka genomförandet av korrigerande åtgärder som skall vidtas av de delegerade utanordnarna för att lösa bakomliggande brister i kontrollen. |
| --- | --- |

a)

I den sammanfattande rapporten 2006 åtog sig kommissionen att övervaka genomförandet av korrigerande åtgärder som skall vidtas av de delegerade utanordnarna för att lösa bakomliggande brister i kontrollen.

| b) | Slutför en lämplig uppföljning av de relevanta åtgärderna i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll så att en verklig effekt på systemen för övervakning och kontroll kan garanteras, särskilt när det gäller att ta fram tillfredsställande och tillförlitlig information om korrigeringar av fel på slutmottagarnivå (punkterna 2.19–2.30). |
| --- | --- |

b)

Slutför en lämplig uppföljning av de relevanta åtgärderna i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll så att en verklig effekt på systemen för övervakning och kontroll kan garanteras, särskilt när det gäller att ta fram tillfredsställande och tillförlitlig information om korrigeringar av fel på slutmottagarnivå (punkterna 2.19–2.30).

| b) | Kommissionen skall lämna en slutrapport om genomförandet av handlingsplanen under våren 2008. Rapporten kommer att innehålla en första granskning av de olika åtgärdernas effekter på säkerheten och dra slutsatser för en framtida konsolidering av den integrerade ramen för intern kontroll. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen skall lämna en slutrapport om genomförandet av handlingsplanen under våren 2008. Rapporten kommer att innehålla en första granskning av de olika åtgärdernas effekter på säkerheten och dra slutsatser för en framtida konsolidering av den integrerade ramen för intern kontroll.

| c) | Gör systemen för övervakning och kontroll mer ändamålsenliga för att i tillräcklig utsträckning minska risken för fel (punkterna 2.33 och 2.34). |
| --- | --- |

c)

Gör systemen för övervakning och kontroll mer ändamålsenliga för att i tillräcklig utsträckning minska risken för fel (punkterna 2.33 och 2.34).

| c) | Kommissionen instämmer med rekommendationen och har som mål att se till att kontrollresurserna används på ett kostnadseffektivt sätt och att kostnaden för kontrollerna motiveras av graden av upptäckta fel, avskräckningseffekten och andra kvalitativa fördelar.
  Kommissionen fortsätter sitt arbete med att stärka övervaknings- och kontrollsystemen för att framför allt ytterligare minska risken för fel i de program som medlemsstaterna genomför genom delad förvaltning. Syftet med kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll är att optimera samarbetet med medlemsstaterna och den övergripande kontrollramens effektivitet. De nya inslagen i regelverket för perioden 2007–2013 kommer också att medföra ökad effektivitet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen instämmer med rekommendationen och har som mål att se till att kontrollresurserna används på ett kostnadseffektivt sätt och att kostnaden för kontrollerna motiveras av graden av upptäckta fel, avskräckningseffekten och andra kvalitativa fördelar.

Kommissionen fortsätter sitt arbete med att stärka övervaknings- och kontrollsystemen för att framför allt ytterligare minska risken för fel i de program som medlemsstaterna genomför genom delad förvaltning. Syftet med kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll är att optimera samarbetet med medlemsstaterna och den övergripande kontrollramens effektivitet. De nya inslagen i regelverket för perioden 2007–2013 kommer också att medföra ökad effektivitet.

---

(1)  KOM(2007) 67 slutlig, 28.2.2007.

(2)  KOM(2007) 274 slutlig, 30.5.2007.

(3)  Se punkt 1.64, årsrapporten för budgetåret 2005.

(4)  När det gäller externa åtgärder påträffades felen oftast vid de organisationer som verkställer projekt.

(5)  Meddelande från kommissionens centrala avdelningar (generalsekretariatet, Generaldirektoratet för budget och Generaldirektoratet för personal och administration) till generaldirektörer och avdelningschefer – Stående instruktioner för utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna för år 2006, (SEK(2006) 1789, 19.12.2006).

(6)  Detta är en process som organiseras av besläktade generaldirektorat, och de centrala avdelningarna samordnar, för att reservationerna i förklaringarna skall bli mer enhetliga och samstämmiga.

(7)  Särskilt under del 2, som gäller system för förvaltning och intern kontroll, skall en särskild mall för intern kontroll (ICT) användas vid bedömning av vad som kännetecknar förvaltnings-, risk- och kontrollmiljöerna. Utarbetandet av ICT-mallen anges i åtgärd 3 i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll.

(8)  Inom ramen för den sammanfattande rapporten 2005 och det fleråriga målet nr 4 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) bör gemensamma mallar för indikatorer för laglighet och korrekthet utvecklas ytterligare av de besläktade generaldirektoraten. I slutet av 2006 hade endast GD-gruppen ”Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning” avslutat sin genomgång av mål och indikatorer.

(9)  Generaldirektörerna skall lämna en övergripande sammanfattning av de kombinerade effekterna av reservationer i förklaringarna som helhet och komma fram till en tydlig slutsats om, med beaktande av dessa reservationer, den säkerhet som lämnas i förklaringarna fortfarande gäller.

(10)  Väsentlighetskriteriet och/eller reservationerna (definition och/eller effekt) inom ramen för revisionsförklaringen kan förbättras ytterligare för följande generaldirektorat: GD Utbildning och kultur, GD Ekonomi och finans, GD Miljö, Europeiska förvaltningsskolan, Eurostat och GD Fiske och havsfrågor.

(11)  Trots att generaldirektörerna inte använde mallen för intern kontroll på ett enhetligt sätt (se punkt 2.7).

(12)  Revisionsrättens detaljerade analys visar att det i reservationerna för 2006 ingår 6 nya och 14 överförda reservationer. Dock ökade till exempel det antal medlemsstater/regioner som omfattas av reservationen för Europeiska socialfonden (ESF) från 1 till 8.

(13)  Se punkt 1.67 i årsrapporterna för budgetåret 2003 respektive 2004, och punkt 2.17 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(14)  Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten:

A: Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utan eller med obetydliga förbehåll.

B: Rimlig säkerhet med förbehåll om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (fel < 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska inverkan < 10 % av den aktuella budgeten).

C: Ingen säkerhet (fel > 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska inverkan > 10 % av den aktuella budgeten).

(15)  Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens slutsatser av revisionen:

A: Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (klara och otvetydiga).

B: Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen efter korrigeringar (oväsentliga felaktigheter eller avsaknad av mindre viktig information).

C: Otillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (med betydande felaktigheter eller avsaknad av viktig information, t.ex. man bortser från problemen vid delad förvaltning, täckningen av föregående budgetår, ingen kvantifiering och oanvändbara uppgifter).

(16)  Trots att den ingår i de årliga verksamhetsrapporterna.

(17)  Gäller GJP-utgifter, där IACS tillämpas på ett korrekt sätt.

(18)  Gäller GJP-utgifter som inte behandlas i IACS eller där ICAS inte tillämpas på ett korrekt sätt.

Källa: Revisionsrätten.

(19)  Med undantag av Sapard.

(20)  Till exempel EUGFJ-garanti: 1. obligatorisk förvaltningsstruktur i medlemsstaterna, 2. detaljerade system för kontroller och avskräckande sanktioner, 3. efterhandskontroller, 4. förfaranden för godkännande av räkenskaperna.

(21)  Till exempel förfarande för avslutning av räkenskaperna (se punkterna 5.56–5.64) och efterhandskontroller av betalningar (se punkterna 5.48–5.53).

(22)  När det gäller ERUF visar analysen av den årliga verksamhetsrapporten från Generaldirektoratet för regionalpolitik att yttrandet hade reservationer beträffande väsentliga brister avseende nyckelkomponenter i systemen i Tjeckien, Grekland, Irland, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Slovakien och Spanien. När det gäller Slovenien avsåg reservationen en begränsning av omfattningen och inriktningen. När det gäller Sammanhållningsfonden hade yttrandet reservationer beträffande väsentliga brister avseende nyckelkomponenter i systemen i Tjeckien, Ungern, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Portugal, Slovakien och Spanien. Vidare, för avslutningen av programmeringsperioden 1994–1999 lämnas ingen exakt information om frekvensen av identifierade oriktigheter och inledda förfaranden för finansiella korrigeringar.

(23)  När det gäller Europeiska socialfonden (ESF) visar analysen av den årliga verksamhetsrapporten från Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att generaldirektören anser att de nationella/regionala system som omfattar 73,39 % av betalningarna 2006 gav rimlig säkerhet med inskränkningar.

(24)  De enda undantagen är generaldirektoraten Rådgivarbyrån för Europapolitik, GD Budget, GD Informationsteknik, Europeiska rekryteringsbyrån/Europeiska förvaltningsskolan, Eurostat, GD Inre marknaden och tjänster, Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar och Generalsekretariatet, vilket utesluter alla avdelningar med stora utgifter.

(25)  KOM(2007) 86 slutlig, 7.3.2007.

(26)  KOM(2006) 9 slutlig, 17.1.2006.

(27)  Vid genomförandet/tolkningen av den rättsliga ramen bör man ha förenkling som mål.

Källa: Revisionsrätten.

(28)  Se punkterna 2.3 och 2.24 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(29)  Se KOM(2006) 9 slutlig, 17.1.2006.

(30)  Av dessa är elva nästan eller helt genomförda.

(31)  I synnerhet de fleråriga mål som lades fram i bilaga 1 i den sammanfattande rapporten för 2005 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) som också innehåller ännu pågående åtgärder från tidigare sammanfattande rapporter. Till exempel mål nr 1 om att åstadkomma ett ändamålsenligt system för intern kontroll med äganderätt till centrala koncept och processer för intern kontroll på alla nivåer vid varje generaldirektorat och avdelning, nr 2 om att främja kommissionens ansvarsskyldighet genom årliga verksamhetsrapporter och den sammanfattande rapporten av dem som helt baseras på säkerhet från ledningsansvariga, nr 3 om att införa en ändamålsenlig och heltäckande riskförvaltning, nr 4 om att göra mål och indikatorer till ett policy- och styrningsverktyg, nr 5 om att se till att internationellt erkända revisionsrekommendationer införs på ett smidigt sätt, nr 8 om att se till att handlingsplanerna som gäller de lämnade reservationerna följs upp ordentligt, särskilt när det gäller vilka framsteg som skall göras 2006, nr 9 om att stärka ansvarsskyldigheten genom att fastställa en heltäckande integrerad ram för intern kontroll, nr 10 om att höja effektiviteten och stärka ansvarsskyldigheten genom att se till att det råder proportionalitet och en god jämvikt mellan förhands- och efterhandskontroller samt genom att ytterligare harmonisera och bättre rikta in efterhandskontrollerna, och nr 12 om att effektivisera den ekonomiska förvaltningen genom att tillämpa förenklingsåtgärder. Se även årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1 104 och årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 1.76.

(32)  Återvinning i form av korrigeringar med schablon- eller enhetsbelopp från medlemsstaterna för brister i systemen för övervakning och kontroll eller spontana återbetalningar från slutmottagare/mottagare är därför inte direkt relevanta för att visa på ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll på slutmottagar-/mottagarnivå.

(33)  Förordning (EG) nr 1978/2006 (EUT L 368, 23.12.2006, s. 89).

(34)

| a) | Åtgärd 96 ”Effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel” (KOM(2000) 200, 1.3.2000) i vitboken. |
| --- | --- |

a)

Åtgärd 96 ”Effektivare uppbörd av felaktigt utbetalda medel” (KOM(2000) 200, 1.3.2000) i vitboken.

| b) | Åtgärd nr 5.3.2A ”Återbetalning av utestående belopp ... ska tas upp i den årliga förvaltningsplanen ... tillsammans med lämpliga resultatindikatorer ...”, och B ”Generaldirektoratet för budget kommer att leda övervakningen av de insatser som görs för att avhjälpa eftersläpningen i fråga om återbetalningar ... som för förvaltningsändamål tillhandahåll[er] regelbundna och tillförlitliga statistiska uppgifter/indikatorer ... och som gör det möjligt att få överblick över det övergripande resultatet och effektiviteten inom kommissionen som helhet” från den sammanfattande rapporten 2002 (KOM(2003) 391, 9.7.2003) och |
| --- | --- |

b)

Åtgärd nr 5.3.2A ”Återbetalning av utestående belopp ... ska tas upp i den årliga förvaltningsplanen ... tillsammans med lämpliga resultatindikatorer ...”, och B ”Generaldirektoratet för budget kommer att leda övervakningen av de insatser som görs för att avhjälpa eftersläpningen i fråga om återbetalningar ... som för förvaltningsändamål tillhandahåll[er] regelbundna och tillförlitliga statistiska uppgifter/indikatorer ... och som gör det möjligt att få överblick över det övergripande resultatet och effektiviteten inom kommissionen som helhet” från den sammanfattande rapporten 2002 (KOM(2003) 391, 9.7.2003) och

| c) | som följs upp av åtgärd nr 5 i den sammanfattande rapporten 2004 (KOM(2005) 256, 15.6.2006) och åtgärd nr 4 i den sammanfattande rapporten 2005 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) om att göra mål och indikatorer till verktyg för policy- och förvaltning. |
| --- | --- |

c)

som följs upp av åtgärd nr 5 i den sammanfattande rapporten 2004 (KOM(2005) 256, 15.6.2006) och åtgärd nr 4 i den sammanfattande rapporten 2005 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) om att göra mål och indikatorer till verktyg för policy- och förvaltning.

(35)  Se till exempel den finansiella reservationen gällande diverse gäldenärer i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåren 2004, 2003, 2002 och punkt 6.41 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(36)  Norm 11 – Riskanalys och riskhantering, 12 – Lämplig styrningsinformation, 14 – Anmälan av oegentligheter, 17 – Övervakning, 18 – Registrering av avvikelser, 20 – Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen, 21 – Granskningsrapporter samt 22 – Internrevisionsfunktionen.

(37)  GD Jordbruk, GD EuropeAid, GD Budget, GD Ekonomi och finans, ECHO, GD Utvidgning, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Fiske och havsfrågor, GD Informationssamhället och medier, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar, Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel, Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg, Publikationsbyrån, GD Regionalpolitik, GD Yttre förbindelser, GD Forskning och GD Energi och transport.

(38)  Den omedelbara direkta effekten av normerna för intern kontroll varierar beroende på hur budgetgenomförandet förvaltas. När det gäller till exempel jordbruk och strukturfonder, där den löpande förvaltningen handhas av nationella eller regionala myndigheter, utvidgas kommissionens interna kontroller till att omfatta övervakning av förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna.

(39)  Antalet baskrav ökade från 75 till 79. För nio av de baskrav som valdes ut 2006 hade det gjorts mindre ändringar jämfört med 2005.

(40)  Tjänsten för internrevision fann i sitt revisionsarbete tydliga förbättringar av de interna kontrollsystemen inom många områden. Det finns emellertid fortfarande stora svagheter och det krävs ytterligare insatser. Bland de områden som behöver förbättras återfinns kontrollerna i efterhand och kontraktsförvaltning.

(41)  KOM(2007) 280 slutlig, 30.5.2007.

(42)  Åtskillnad görs mellan kommissionen och andra nivåer när denna information är relevant.

(43)  Se begränsningarna av omfattning och inriktning i punkterna 4.3, 4.4 och 4.7.

(44)  Bedömningen gäller endast hur kommissionens system för övervakning och kontroll fungerar.

Källa: Revisionsrätten.

(45)  Kraven på internrevisionsfunktionerna anges i normen för intern kontroll nr 22.

(46)  Öka professionaliteten och samordna revisionsplaneringsprocessen.

(47)  Se också punkt 1.76 i årsrapporten för budgetåret 2004.

KAPITEL 3

Budgetförvaltning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 3.1–3.2 | Inledning |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Iakttagelser |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Ändringsbudgetarna upphäver ökningen av betalningsbudgeten |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Utestående budgetåtaganden fortsätter att öka |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Anslagsutnyttjandet för Sammanhållningsfonden var lägre än beräknat |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | ”År n + 2-regeln” har lett till ett litet antal tillbakadragna åtaganden |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen har förbättrats men nivån på informationen är ojämn |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

3.16–3.21

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | I detta kapitel analyseras frågor om genomförandet av EU:s allmänna budget under 2006 som är det sista året i budgetplanen för 2000–2006. Särskilt behandlas den höga graden av budgetgenomförande, ändringsbudgetarna, de ökande utestående budgetåtagandena och effekten av att anslagen inom Sammanhållningsfonden utnyttjats mindre än beräknat. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

I detta kapitel analyseras frågor om genomförandet av EU:s allmänna budget under 2006 som är det sista året i budgetplanen för 2000–2006. Särskilt behandlas den höga graden av budgetgenomförande, ändringsbudgetarna, de ökande utestående budgetåtagandena och effekten av att anslagen inom Sammanhållningsfonden utnyttjats mindre än beräknat.

3.2

| 3.2 | Mer detaljerade uppgifter om hur budgeten är strukturerad och hur den fungerar – särskilt om vad betalningar och åtaganden är och om förhållandet dem emellan – finns i
  bilaga I
  till denna årsrapport. |
| --- | --- |

Mer detaljerade uppgifter om hur budgeten är strukturerad och hur den fungerar – särskilt om vad betalningar och åtaganden är och om förhållandet dem emellan – finns i
  bilaga I
  till denna årsrapport.

IAKTTAGELSER

Ändringsbudgetarna upphäver ökningen av betalningsbudgeten

| 3.3 | De totala anslagen för åtaganden 2006 (122,8 miljarder euro) och för betalningar (111,2 miljarder euro) var 4,1 % respektive 1,6 % högre än 2005. Totalt låg anslagen för åtagande och för betalningar 0,7 miljarder euro respektive 7,9 miljarder euro under de tak som fastställts i budgetplanen. |
| --- | --- |

3.3

De totala anslagen för åtaganden 2006 (122,8 miljarder euro) och för betalningar (111,2 miljarder euro) var 4,1 % respektive 1,6 % högre än 2005. Totalt låg anslagen för åtagande och för betalningar 0,7 miljarder euro respektive 7,9 miljarder euro under de tak som fastställts i budgetplanen.

3.4

| 3.4 | De sex ändringsbudgetar som antogs under året resulterade i att anslagen för åtaganden minskade med totalt 0,6 miljarder euro och i att anslagen för betalningar minskade med 4,6 miljarder euro. Minskningen av anslagen för betalningar orsakades huvudsakligen av mindre betalningar än väntat inom jordbruk (0,9 miljarder euro) och strukturåtgärder (3,3 miljarder euro). Denna minskning av anslagen för betalningar speglar en god budgetförvaltning, eftersom det innebär att budgetöverskottet (1) minskar med samma belopp (vilket betyder att egna medel kan betalas tillbaka till medlemsstaterna). |
| --- | --- |

De sex ändringsbudgetar som antogs under året resulterade i att anslagen för åtaganden minskade med totalt 0,6 miljarder euro och i att anslagen för betalningar minskade med 4,6 miljarder euro. Minskningen av anslagen för betalningar orsakades huvudsakligen av mindre betalningar än väntat inom jordbruk (0,9 miljarder euro) och strukturåtgärder (3,3 miljarder euro). Denna minskning av anslagen för betalningar speglar en god budgetförvaltning, eftersom det innebär att budgetöverskottet (1) minskar med samma belopp (vilket betyder att egna medel kan betalas tillbaka till medlemsstaterna).

| 3.4 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att, med hjälp av en aktiv budgetförvaltning, minska underutnyttjandet till ett minimum. Varningssystemet i samband med budgetprognoserna gör det möjligt att på ett tidigt stadium upptäcka eventuella problem. Oförutsägbara händelser kan därmed, i enlighet med revisionsrättens rekommendation, hanteras genom en ändring av budgeten. Detta system har lett till att genomförandegraden för slutbetalningar stadigt ökat och nu uppgår till närmare 100 %. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att, med hjälp av en aktiv budgetförvaltning, minska underutnyttjandet till ett minimum. Varningssystemet i samband med budgetprognoserna gör det möjligt att på ett tidigt stadium upptäcka eventuella problem. Oförutsägbara händelser kan därmed, i enlighet med revisionsrättens rekommendation, hanteras genom en ändring av budgeten. Detta system har lett till att genomförandegraden för slutbetalningar stadigt ökat och nu uppgår till närmare 100 %.

| 3.5 | Resultatet av budgetgenomförandet för 2006 visas i
  diagram III och IV
  i
  bilaga I
  , och innebär följande: |
| --- | --- |

3.5

Resultatet av budgetgenomförandet för 2006 visas i
  diagram III och IV
  i
  bilaga I
  , och innebär följande:

| 3.5 | |
| --- | --- |

3.5

| — | Utnyttjandegraden för både åtaganden och betalningar – 99 % respektive 96 % – var densamma som 2005. |
| --- | --- |

—

Utnyttjandegraden för både åtaganden och betalningar – 99 % respektive 96 % – var densamma som 2005.

—

| — | Minskningen av betalningsbemyndiganden med 3,3 miljarder euro för strukturåtgärder (vilken var större än budgetökningen på detta område för året) resulterade i en slutlig utnyttjandegrad på 99 %. Den skulle ha legat på 90 % utan ändringsbudgeten. Denna minskning berodde huvudsakligen på att betalningsansökningar i Spanien och betalningar till Förenade kungariket hölls inne på grund av brister i deras förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

Minskningen av betalningsbemyndiganden med 3,3 miljarder euro för strukturåtgärder (vilken var större än budgetökningen på detta område för året) resulterade i en slutlig utnyttjandegrad på 99 %. Den skulle ha legat på 90 % utan ändringsbudgeten. Denna minskning berodde huvudsakligen på att betalningsansökningar i Spanien och betalningar till Förenade kungariket hölls inne på grund av brister i deras förvaltnings- och kontrollsystem.

| — | Om betalningarna för EU-10 inte hade varit lägre än förväntat hade detta inneburit att de ursprungliga betalningsbemyndigandena hade utnyttjats helt enligt kommissionens beräkningar. |
| --- | --- |

—

Om betalningarna för EU-10 inte hade varit lägre än förväntat hade detta inneburit att de ursprungliga betalningsbemyndigandena hade utnyttjats helt enligt kommissionens beräkningar.

| — | Ett belopp på 2,7 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden förföll inte utan fördes över från 2006 till 2007, dvs. en lika stor överföring som den från 2005 till 2006. |
| --- | --- |

—

Ett belopp på 2,7 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden förföll inte utan fördes över från 2006 till 2007, dvs. en lika stor överföring som den från 2005 till 2006.

—

| — | Budgetöverskottet för året var 1,9 miljarder euro, vilket är mindre än 2005 (2,4 miljarder euro). |
| --- | --- |

Budgetöverskottet för året var 1,9 miljarder euro, vilket är mindre än 2005 (2,4 miljarder euro).

3.6

| 3.6 | Kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2006 (Report on budgetary and financial management – Financial year 2006
   (2)) innehåller detaljerad information om budgetgenomförandet 2006 (se punkt 3.15). |
| --- | --- |

Kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2006 (Report on budgetary and financial management – Financial year 2006
   (2)) innehåller detaljerad information om budgetgenomförandet 2006 (se punkt 3.15).

Utestående budgetåtaganden fortsätter att öka

| 3.7 | De utestående budgetåtagandena – det vill säga outnyttjade åtaganden som förts över för att utnyttjas under kommande år, framför allt inom fleråriga program – ökade med 12,6 miljarder euro (10,6 %) till 131,6 miljarder euro (se
  tabell 3.1
  ). Ungefär 90 % av ökningen (och 71 % av det totala beloppet) avser strukturåtgärder, varav 23 % (2,9 miljarder euro) avsåg Sammanhållningsfonden (se punkt 3.12). |
| --- | --- |

3.7

De utestående budgetåtagandena – det vill säga outnyttjade åtaganden som förts över för att utnyttjas under kommande år, framför allt inom fleråriga program – ökade med 12,6 miljarder euro (10,6 %) till 131,6 miljarder euro (se
  tabell 3.1
  ). Ungefär 90 % av ökningen (och 71 % av det totala beloppet) avser strukturåtgärder, varav 23 % (2,9 miljarder euro) avsåg Sammanhållningsfonden (se punkt 3.12).

| 3.7 | Såsom revisionsrätten påpekar i punkt 3.10 är en ackumulering av utestående budgetåtaganden under en viss budgetplanperiod en naturlig följd av differentierade anslag, eftersom åtaganden ingås under perioden i fråga men betalningarna kan sträcka sig utöver denna period. |
| --- | --- |

3.7

Såsom revisionsrätten påpekar i punkt 3.10 är en ackumulering av utestående budgetåtaganden under en viss budgetplanperiod en naturlig följd av differentierade anslag, eftersom åtaganden ingås under perioden i fråga men betalningarna kan sträcka sig utöver denna period.

| 3.8 | 2006 var det sista året i programperioden 2000–2006. Vid årets slut hade alla åtaganden för den perioden ingåtts. De utestående budgetåtagandena motsvarar alltså vid utgången av 2006 de sammanlagda betalningar som återstår att göra under de närmaste åren (3). De motsvarar 28 % av totalbeloppen under motsvarande rubriker i budgetplanen för hela perioden. |
| --- | --- |

3.8

2006 var det sista året i programperioden 2000–2006. Vid årets slut hade alla åtaganden för den perioden ingåtts. De utestående budgetåtagandena motsvarar alltså vid utgången av 2006 de sammanlagda betalningar som återstår att göra under de närmaste åren (3). De motsvarar 28 % av totalbeloppen under motsvarande rubriker i budgetplanen för hela perioden.

Tabell 3.1 – Förändring av utestående åtaganden 2006

| | Per anslagstyp | Totalt | Jordbruk | Strukturåtgärder | Inre politik | Externa åtgärder | Administrativa utgifter | Reserver | Strategi inför anslutningen | Kompensation | Avrundning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ickedifferentierade anslag | Differentierade anslag |
| Överförda åtaganden |
| Saldo som förts över | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Betalningar | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Åtaganden som dragits tillbaka | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Belopp som förfallit | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Åtaganden gjorda 2006 |
| Gjorda åtaganden | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Betalningar | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Belopp som förfallit | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Avrundning | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Utestående åtaganden i slutet av 2006 | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Källa: Årsredovisningen för 2006. |

Per anslagstyp

Totalt

Jordbruk

Strukturåtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Administrativa utgifter

Reserver

Strategi inför anslutningen

Kompensation

Avrundning

Ickedifferentierade anslag

Differentierade anslag

Överförda åtaganden

Saldo som förts över

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Betalningar

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Åtaganden som dragits tillbaka

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Belopp som förfallit

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Åtaganden gjorda 2006

Gjorda åtaganden

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Betalningar

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Belopp som förfallit

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Avrundning

–1

–1

1

1

–1

–2

Utestående åtaganden i slutet av 2006

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Källa: Årsredovisningen för 2006.

| 3.9 | Vid utgången av 2006 motsvarade de utestående budgetåtagandena 2,6 års betalningar och 2,0 års åtaganden med 2006 års utnyttjandegrad. Dessa siffror motsvarar en ökning med 30 % respektive 38 % jämfört med motsvarande tidpunkt i den föregående perioden (dvs. 1999, vilket var det sista året i perioden 1994–1999), vilket innebär en relativ ökning av de utestående budgetåtagandena. |
| --- | --- |

3.9

Vid utgången av 2006 motsvarade de utestående budgetåtagandena 2,6 års betalningar och 2,0 års åtaganden med 2006 års utnyttjandegrad. Dessa siffror motsvarar en ökning med 30 % respektive 38 % jämfört med motsvarande tidpunkt i den föregående perioden (dvs. 1999, vilket var det sista året i perioden 1994–1999), vilket innebär en relativ ökning av de utestående budgetåtagandena.

| 3.10 | Utestående budgetåtaganden är en naturlig följd av differentierade anslag, eftersom det tar ett antal år att fullfölja utgiftsprogrammen och åtagandena ibland ingås flera år före motsvarande betalningar. När anslagen underutnyttjas – vilket skedde i hög grad mellan 1999 och 2003 (4) och även nu är fallet för utgifterna för strukturåtgärder i de nya medlemsstaterna (se punkt 3.12) – förfaller outnyttjade betalningsbemyndiganden medan outnyttjade ingångna åtaganden under en viss period förs över till kommande år innan de dras tillbaka (se punkt 3.13). Sedan 1994 har åtagandena överskridit betalningarna med i genomsnitt 21 % (se
  diagram 3.1
  ). Effekten av detta är att de utestående åtagandena ackumuleras mer än förutsett, och samma sak upprepas varje år. |
| --- | --- |

3.10

Utestående budgetåtaganden är en naturlig följd av differentierade anslag, eftersom det tar ett antal år att fullfölja utgiftsprogrammen och åtagandena ibland ingås flera år före motsvarande betalningar. När anslagen underutnyttjas – vilket skedde i hög grad mellan 1999 och 2003 (4) och även nu är fallet för utgifterna för strukturåtgärder i de nya medlemsstaterna (se punkt 3.12) – förfaller outnyttjade betalningsbemyndiganden medan outnyttjade ingångna åtaganden under en viss period förs över till kommande år innan de dras tillbaka (se punkt 3.13). Sedan 1994 har åtagandena överskridit betalningarna med i genomsnitt 21 % (se
  diagram 3.1
  ). Effekten av detta är att de utestående åtagandena ackumuleras mer än förutsett, och samma sak upprepas varje år.

| 3.9–3.10 | Kommissionen använder även de utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena, eftersom denna inte är lika känslig för förskott och enstaka händelser. Denna har legat på en nivå motsvarande 2 års åtaganden (2,1 för 2006), vilket är normalt med hänsyn till n + 2-regeln. |
| --- | --- |

3.9–3.10

Kommissionen använder även de utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena, eftersom denna inte är lika känslig för förskott och enstaka händelser. Denna har legat på en nivå motsvarande 2 års åtaganden (2,1 för 2006), vilket är normalt med hänsyn till n + 2-regeln.

Det är att märka att 1999 hade fyra år gått efter utvidgningen av unionen från 12 till 15 medlemsstater och att 2006 inföll två år efter de tio nya medlemssternas anslutning till unionen. För det andra hade ändringen av systemet för åtaganden och betalningar (dvs. att åtaganden ingås automatiskt varje år för perioden 2000–2006 i stället för att vara avhängiga av genomförandet, vilket var fallet 1994–1999, och att betalningar sker i form av återbetalningar i stället för förskott) lett till en ökning av de utestående åtagandena i förhållande till föregående period. Under dessa förhållanden var det naturligt att det skedde en ackumulering av åtaganden under perioden.

Image

| 3.11 | Såsom nämns i punkt 3.7 utgör strukturåtgärder – strukturfonderna och Sammanhållningsfonden – den största delen av de utestående åtagandena. För strukturfonderna uppgick de utestående åtagandena för 2000–2006 års program till 76,9 miljarder euro, vilket motsvarar 2,6 års betalningar med 2006 års utnyttjandegrad (se
  diagram 3.2
  ). Detta innebär en proportionell minskning från 3,6 års betalningar vid utgången av 2005. Stödmottagarna får göra betalningar fram till utgången av 2008 (5). Erfarenheten visar dock att utnyttjandet av anslag brukar minska när man närmar sig avslutandet. Detta innebär en risk för att vissa anslag dras tillbaka med hänvisning till ”år n + 2-regeln” (se punkt 3.13). Anslagsutnyttjandet var också under 2006 i själva verket något lägre än 2005 trots budgetökningen (6). |
| --- | --- |

3.11

Såsom nämns i punkt 3.7 utgör strukturåtgärder – strukturfonderna och Sammanhållningsfonden – den största delen av de utestående åtagandena. För strukturfonderna uppgick de utestående åtagandena för 2000–2006 års program till 76,9 miljarder euro, vilket motsvarar 2,6 års betalningar med 2006 års utnyttjandegrad (se
  diagram 3.2
  ). Detta innebär en proportionell minskning från 3,6 års betalningar vid utgången av 2005. Stödmottagarna får göra betalningar fram till utgången av 2008 (5). Erfarenheten visar dock att utnyttjandet av anslag brukar minska när man närmar sig avslutandet. Detta innebär en risk för att vissa anslag dras tillbaka med hänvisning till ”år n + 2-regeln” (se punkt 3.13). Anslagsutnyttjandet var också under 2006 i själva verket något lägre än 2005 trots budgetökningen (6).

| 3.11 | Att betalningarna 2006 minskade en aning jämfört med 2005 berodde inte på att programplaneringsperioden var slut. Tillgängliga uppgifter om genomförandetakten för programmen under programperioden 2000–2006 tyder inte på att det skulle förekommit någon betydande tendens till avmattning. |
| --- | --- |

3.11

Att betalningarna 2006 minskade en aning jämfört med 2005 berodde inte på att programplaneringsperioden var slut. Tillgängliga uppgifter om genomförandetakten för programmen under programperioden 2000–2006 tyder inte på att det skulle förekommit någon betydande tendens till avmattning.

Image

Anslagsutnyttjandet för Sammanhållningsfonden var lägre än beräknat

| 3.12 | Anslagsutnyttjandet för Sammanhållningsfonden var lägre än väntat i de nya medlemsstaterna, på grund av deras svårigheter att utnyttja medlen. Genom en ändringsbudget minskades betalningsbemyndigandena med 0,5 miljarder euro och utestående budgetåtaganden ökade från 12,5 miljarder euro 2005 till 15,4 miljarder euro vid utgången av 2006 (se
  diagram 3.3
  ). Detta motsvarar 5,1 års betalningar med 2006 års utnyttjandegrad. Det är därför troligt att motsvarande betalningar sträcker sig långt in i perioden 2007–2013, när medlemsstaterna kommer att ha nya program att genomföra och tillhörande nya medel att utnyttja. |
| --- | --- |

3.12

Anslagsutnyttjandet för Sammanhållningsfonden var lägre än väntat i de nya medlemsstaterna, på grund av deras svårigheter att utnyttja medlen. Genom en ändringsbudget minskades betalningsbemyndigandena med 0,5 miljarder euro och utestående budgetåtaganden ökade från 12,5 miljarder euro 2005 till 15,4 miljarder euro vid utgången av 2006 (se
  diagram 3.3
  ). Detta motsvarar 5,1 års betalningar med 2006 års utnyttjandegrad. Det är därför troligt att motsvarande betalningar sträcker sig långt in i perioden 2007–2013, när medlemsstaterna kommer att ha nya program att genomföra och tillhörande nya medel att utnyttja.

| 3.12 | Kommissionen hänvisar till sina kommentarer i punkt 3.9 beträffande de utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena. I slutet av 2006 uppgick denna andel till 3,9 för Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

3.12

Kommissionen hänvisar till sina kommentarer i punkt 3.9 beträffande de utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena. I slutet av 2006 uppgick denna andel till 3,9 för Sammanhållningsfonden.

Betalningsprofilen för Sammanhållningsfonden i EU-10 var formad av de beslut som fattades av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn 2002. Utgifterna inom ramen för Sammanhållningsfonden i EU-10 har bromsats både på grund av svårigheter med att absorbera stödet i igångsättningsskedet och de relativt långa ledtiderna vid genomförandet av infrastrukturprojekt. Man räknar dock med en ökning av dessa utgifter i EU-10 under de kommande åren. Sista dag för genomförandet infaller i slutet av 2010 för de flesta projekten och huvudparten av avslutandena beräkas ske 2011 och 2012. Under programperioden 2007–2013 kommer projekt inom ramen för Sammanhållningsfonden att ha kortare tidsfrister för genomförande, eftersom de kommer att omfattas av n + 2/n + 3-regeln (se även revisonsrättens iakttagelse i punkt 3.14).

Image

”År n + 2-regeln” har lett till ett litet antal tillbakadragna åtaganden

| 3.13 | ”År n + 2-regeln” gäller för utestående åtaganden för strukturfonderna (men inte för Sammanhållningsfonden) och innebär att åtaganden skall dras tillbaka om de inte har lett till någon betalning vid utgången av det andra året efter det år då åtagandet gjordes. Medlemsstaterna varnas för risken för att åtagandena dras tillbaka, vilket borde bidra till att de fokuserar på de fall där genomförandet släpar efter. De totala åtaganden som drogs tillbaka enligt ”år n + 2-regeln” under 2006 uppgick till 217 miljoner euro (286 miljoner euro 2005). De tillbakadragna åtagandena är fortfarande små jämfört med de genomsnittliga årliga åtagandena (ungefär 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13

”År n + 2-regeln” gäller för utestående åtaganden för strukturfonderna (men inte för Sammanhållningsfonden) och innebär att åtaganden skall dras tillbaka om de inte har lett till någon betalning vid utgången av det andra året efter det år då åtagandet gjordes. Medlemsstaterna varnas för risken för att åtagandena dras tillbaka, vilket borde bidra till att de fokuserar på de fall där genomförandet släpar efter. De totala åtaganden som drogs tillbaka enligt ”år n + 2-regeln” under 2006 uppgick till 217 miljoner euro (286 miljoner euro 2005). De tillbakadragna åtagandena är fortfarande små jämfört med de genomsnittliga årliga åtagandena (ungefär 0,7 %).

| 3.13 | Syftet med n + 2-regeln är att förbättra genomförandet. Det faktum att det förekommer få tillbakadraganden visar att regeln fungerar som avsett. |
| --- | --- |

3.13

Syftet med n + 2-regeln är att förbättra genomförandet. Det faktum att det förekommer få tillbakadraganden visar att regeln fungerar som avsett.

Regeln har visat sig leda till en förbättrad ekonomisk förvaltning och till en minimering av förlusterna (tillbakadragna belopp) jämfört med det tidigare systemet med tillbakadragande först vid avslutandet.

| 3.14 | Revisionsrätten konstaterar att det införs en ändring i och med den nya programperioden 2007–2013, som innebär att några medlemsstater (7) kommer att få ett extra år (n + 3) på sig att begära ersättning för utgifter för motsvarande åtaganden. Samtidigt kommer ”år n + 2-regeln”/”år n + 3-regeln” att börja tillämpas på Sammanhållningsfonden. Den första ändringen kan leda till att de utestående budgetåtagandena ökar ännu mer, men denna effekt mildras sannolikt av effekten av den andra ändringen. |
| --- | --- |

3.14

Revisionsrätten konstaterar att det införs en ändring i och med den nya programperioden 2007–2013, som innebär att några medlemsstater (7) kommer att få ett extra år (n + 3) på sig att begära ersättning för utgifter för motsvarande åtaganden. Samtidigt kommer ”år n + 2-regeln”/”år n + 3-regeln” att börja tillämpas på Sammanhållningsfonden. Den första ändringen kan leda till att de utestående budgetåtagandena ökar ännu mer, men denna effekt mildras sannolikt av effekten av den andra ändringen.

Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen har förbättrats men nivån på informationen är ojämn

| 3.15 | Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen innehåller bättre information om det detaljerade budgetgenomförandet, om utestående åtaganden – inklusive indikatorer – och om orsakerna till ett lägre anslagsutnyttjande än beräknat. Till skillnad från i rapporten för 2005 finns dock ingen information om det ackumulerade genomförandet av stora fleråriga gemenskapsprogram, och man gör ingen skillnad mellan utgifter för EU-15 och EU-10. Dessutom är nivån på analysen i rapporten ibland ojämn. De förklaringar som ges till att anslagsutnyttjandet var lägre än beräknat är till exempel mer detaljerade för jordbruksområdet än för övriga områden. Att anslagen till strukturåtgärder utnyttjades i lägre grad än beräknat, vilket låg bakom ändringsbudgeten, analyseras inte i detalj (8). |
| --- | --- |

3.15

Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen innehåller bättre information om det detaljerade budgetgenomförandet, om utestående åtaganden – inklusive indikatorer – och om orsakerna till ett lägre anslagsutnyttjande än beräknat. Till skillnad från i rapporten för 2005 finns dock ingen information om det ackumulerade genomförandet av stora fleråriga gemenskapsprogram, och man gör ingen skillnad mellan utgifter för EU-15 och EU-10. Dessutom är nivån på analysen i rapporten ibland ojämn. De förklaringar som ges till att anslagsutnyttjandet var lägre än beräknat är till exempel mer detaljerade för jordbruksområdet än för övriga områden. Att anslagen till strukturåtgärder utnyttjades i lägre grad än beräknat, vilket låg bakom ändringsbudgeten, analyseras inte i detalj (8).

| 3.15 | Kommissionen noterar dessa synpunkter. Med hänsyn till tidsfristen för framläggandet av den rapport som föreskrivs i budgetförordningen (slutet av mars) gör att det är svårt att närmare analysera utgifterna för strukturåtgärderna. Dessa uppgifter kommer därför att presenteras i en separat rapport om strukturfonderna som offentliggörs i maj. |
| --- | --- |

3.15

Kommissionen noterar dessa synpunkter. Med hänsyn till tidsfristen för framläggandet av den rapport som föreskrivs i budgetförordningen (slutet av mars) gör att det är svårt att närmare analysera utgifterna för strukturåtgärderna. Dessa uppgifter kommer därför att presenteras i en separat rapport om strukturfonderna som offentliggörs i maj.

Denna rapport innehåller ett kapitel med en översikt över genomförandet av varje enskild rubrik i budgetplanen och ett separat kapitel med en analys för varje politikområde av huvudorsakerna till underutnyttjandet, som har till syfte att ge en samlad bild av budgetjusteringarna och genomförandet. Detta sker vanligtvis med hänvisning till de skäl som uppgivits för budgetmyndigheten.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 3.16 | Budgeten för 2006 var större än den för 2005 och utnyttjandegraderna låg kvar på en hög nivå. De ursprungliga betalningsbemyndigandena för strukturåtgärder visade sig dock vara betydligt större än nödvändigt och den slutliga budgeten fick minskas med 3,3 miljarder euro genom en ändringsbudget, som upphävde budgetökningen. |
| --- | --- |

3.16

Budgeten för 2006 var större än den för 2005 och utnyttjandegraderna låg kvar på en hög nivå. De ursprungliga betalningsbemyndigandena för strukturåtgärder visade sig dock vara betydligt större än nödvändigt och den slutliga budgeten fick minskas med 3,3 miljarder euro genom en ändringsbudget, som upphävde budgetökningen.

| 3.16 | Den slutliga budgeten fick reduceras på grund av att utbetalningarna till Spanien och Förenade kungariket fick minskas till följd av svagheter i dessa länders förvaltnings- och kontrollsystem och av att utgifterna i EU-10 blev lägre än förväntat. |
| --- | --- |

3.16

Den slutliga budgeten fick reduceras på grund av att utbetalningarna till Spanien och Förenade kungariket fick minskas till följd av svagheter i dessa länders förvaltnings- och kontrollsystem och av att utgifterna i EU-10 blev lägre än förväntat.

| 3.17 | Utestående budgetåtaganden som avsåg differentierade anslag ökade med 10,7 % till 130,5 miljarder euro. Detta belopp motsvarar 2,6 års betalningar, vilket innebär en ökning med 30 % jämfört med motsvarande tidpunkt i den föregående perioden (1999). Övergången från ”n + 2-regeln”till ”år n + 3-regeln” för vissa medlemsstater för den nya programperioden medför en risk för att de utestående budgetåtagandena ökar ytterligare, men denna effekt kommer sannolikt att mildras genom att ”år n + 2-regeln”/”år n + 3-regeln” börjar tillämpas på Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

3.17

Utestående budgetåtaganden som avsåg differentierade anslag ökade med 10,7 % till 130,5 miljarder euro. Detta belopp motsvarar 2,6 års betalningar, vilket innebär en ökning med 30 % jämfört med motsvarande tidpunkt i den föregående perioden (1999). Övergången från ”n + 2-regeln”till ”år n + 3-regeln” för vissa medlemsstater för den nya programperioden medför en risk för att de utestående budgetåtagandena ökar ytterligare, men denna effekt kommer sannolikt att mildras genom att ”år n + 2-regeln”/”år n + 3-regeln” börjar tillämpas på Sammanhållningsfonden.

| 3.17 | De utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena låg på en nivå motsvarande cirka 2 års åtaganden, vilket är normalt med hänsyn till n + 2-regeln. |
| --- | --- |

3.17

De utestående åtagandenas andel av de genomsnittliga årliga åtagandena låg på en nivå motsvarande cirka 2 års åtaganden, vilket är normalt med hänsyn till n + 2-regeln.

Det går inte att direkt jämföra 1999 med 2006, eftersom regelverket ändrats och unionen utvidgats (se punkt 3.9).

| 3.18 | Som revisionsrätten betonade 2005 (9) måste den redan höga utnyttjandegraden inom strukturfonderna (vilka utgör den största delen av de differentierade anslagen och de utestående åtagandena) ökas ytterligare under 2007 och 2008 för att tidsfristen för stödmottagarna att göra betalningar (vid utgången av 2008) skall hållas för 2000–2006 års program. Detta kommer att bli svårt eftersom utnyttjandegraden brukar minska i slutet av programperioden. Kommissionen och medlemsstaterna bör försöka motverka risken för att avslutningen av de nuvarande programmen försenas och att detta påverkar starten och genomförandet av programmen för perioden 2007–2013, såsom skedde i början av den nuvarande programperioden (10). |
| --- | --- |

3.18

Som revisionsrätten betonade 2005 (9) måste den redan höga utnyttjandegraden inom strukturfonderna (vilka utgör den största delen av de differentierade anslagen och de utestående åtagandena) ökas ytterligare under 2007 och 2008 för att tidsfristen för stödmottagarna att göra betalningar (vid utgången av 2008) skall hållas för 2000–2006 års program. Detta kommer att bli svårt eftersom utnyttjandegraden brukar minska i slutet av programperioden. Kommissionen och medlemsstaterna bör försöka motverka risken för att avslutningen av de nuvarande programmen försenas och att detta påverkar starten och genomförandet av programmen för perioden 2007–2013, såsom skedde i början av den nuvarande programperioden (10).

| 3.18 | Tidsfristen för stödmottagarna att göra betalningar (slutet av 2008) är inte att förväxla med tidsfristen för medlemsstaterna att inkomma med en ansökan om slutlig betalning (mars 2010). Betalning av utestående saldon kommer att ske i slutet av 2010/2011 för de flesta program. I syfte att förbereda avslutandet av programmen utfärdade kommissionen 2006 riktlinjer för avslutande. Den har även anordnat seminarier om avslutande för medlemsstaterna. Om stödmottagarna inte iakttar fristen för att göra betalningar kommer de outnyttjade medlen att dras tillbaka av kommissionen vid avslutandet. Tillgängliga uppgifter om genomförandetakten för programmen under programperioden 2000–2006 tyder inte på att det skulle förekommit någon betydande tendens till avmattning. Kommissionen vidtar i nära samarbete med medlemsstaterna åtgärder för att åstadkomma ett smidigt igångsättande av programmen under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

3.18

Tidsfristen för stödmottagarna att göra betalningar (slutet av 2008) är inte att förväxla med tidsfristen för medlemsstaterna att inkomma med en ansökan om slutlig betalning (mars 2010). Betalning av utestående saldon kommer att ske i slutet av 2010/2011 för de flesta program. I syfte att förbereda avslutandet av programmen utfärdade kommissionen 2006 riktlinjer för avslutande. Den har även anordnat seminarier om avslutande för medlemsstaterna. Om stödmottagarna inte iakttar fristen för att göra betalningar kommer de outnyttjade medlen att dras tillbaka av kommissionen vid avslutandet. Tillgängliga uppgifter om genomförandetakten för programmen under programperioden 2000–2006 tyder inte på att det skulle förekommit någon betydande tendens till avmattning. Kommissionen vidtar i nära samarbete med medlemsstaterna åtgärder för att åstadkomma ett smidigt igångsättande av programmen under programperioden 2007–2013.

| 3.19 | Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt Sammanhållningsfonden där underutnyttjandet har lett till en stor ökning av utestående budgetåtaganden. Läget kommer troligen att förvärras i och med att den nya programperioden inleds. |
| --- | --- |

3.19

Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt Sammanhållningsfonden där underutnyttjandet har lett till en stor ökning av utestående budgetåtaganden. Läget kommer troligen att förvärras i och med att den nya programperioden inleds.

| 3.19 | Kommissionen följer noga utvecklingen när det gäller Sammanhållningsfonden. Att utnyttjandegraden för Sammanhållningsfonden i EU-10 var lägre än förväntat berodde på de relativt långa ledtiderna vid genomförandet av infrastrukturprojekt och igångsättningsproblem (se punkt 3.12). Införandet av n + 2/n + 3-regeln för perioden 2007–2013 kommer att motverka en ackumulering av utestående budgetåtaganden. |
| --- | --- |

3.19

Kommissionen följer noga utvecklingen när det gäller Sammanhållningsfonden. Att utnyttjandegraden för Sammanhållningsfonden i EU-10 var lägre än förväntat berodde på de relativt långa ledtiderna vid genomförandet av infrastrukturprojekt och igångsättningsproblem (se punkt 3.12). Införandet av n + 2/n + 3-regeln för perioden 2007–2013 kommer att motverka en ackumulering av utestående budgetåtaganden.

| 3.20 | Som revisionsrätten tidigare har rekommenderat (11) bör kommissionen när den lägger fram förslag till betalningsbudgetar i högre grad ta hänsyn till medlemsstaternas kapacitet att utnyttja medlen och till den förväntade betalningsprofilen under programperioden. I detta sammanhang bör kommissionen även vara uppmärksam på riskerna för att den ekonomiska förvaltningen inte blir sund. |
| --- | --- |

3.20

Som revisionsrätten tidigare har rekommenderat (11) bör kommissionen när den lägger fram förslag till betalningsbudgetar i högre grad ta hänsyn till medlemsstaternas kapacitet att utnyttja medlen och till den förväntade betalningsprofilen under programperioden. I detta sammanhang bör kommissionen även vara uppmärksam på riskerna för att den ekonomiska förvaltningen inte blir sund.

| 3.20 | Kommissionens budgetplanering, som grundar sig på principen om en sund ekonomisk förvaltning, beaktar så långt som möjligt medlemsstaternas absorptionskapacitet, varvid särskild vikt läggs vid budgetgenomförandet under tidigare år, prognoser och vilken fas programgenomförandet befinner sig i. Oförutsedda händelser hanteras genom ändringsbudgetar. Genomförandegraden för slutbetalningar har stadigt ökat och uppgår nu till närmare 100 %. |
| --- | --- |

3.20

Kommissionens budgetplanering, som grundar sig på principen om en sund ekonomisk förvaltning, beaktar så långt som möjligt medlemsstaternas absorptionskapacitet, varvid särskild vikt läggs vid budgetgenomförandet under tidigare år, prognoser och vilken fas programgenomförandet befinner sig i. Oförutsedda händelser hanteras genom ändringsbudgetar. Genomförandegraden för slutbetalningar har stadigt ökat och uppgår nu till närmare 100 %.

| 3.21 | Den rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen som generaldirektoratet för budget har utarbetat innehåller bättre information, men detaljnivån är ojämn. Revisionsrätten rekommenderar att det inom alla de viktigaste budgetområdena görs en enhetlig analys av att anslagsutnyttjandet är lägre än beräknat. |
| --- | --- |

3.21

Den rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen som generaldirektoratet för budget har utarbetat innehåller bättre information, men detaljnivån är ojämn. Revisionsrätten rekommenderar att det inom alla de viktigaste budgetområdena görs en enhetlig analys av att anslagsutnyttjandet är lägre än beräknat.

| 3.21 | Kommissionen noterar dessa synpunkter (se även svaret till punkt 3.15). |
| --- | --- |

3.21

Kommissionen noterar dessa synpunkter (se även svaret till punkt 3.15).

---

(1)  Budgetöverskottet visar hur stor del av budgeten som inte har utnyttjats. Överskottet är inte en reserv och kan inte ackumuleras och utnyttjas kommande år till att finansiera utgifter. Den outnyttjade inkomst som överskottet utgör justeras mot de egna medel som skall uppbäras det följande året.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Samtidigt som de betalningar som avser inledningen av perioden 2007–2013.

(4)  Se punkt 2.12 i årsrapporten för budgetåret 2003.

(5)  Kommissionen kan göra betalningar till medlemsstaterna fram till avslutandet av de operativa programmen, under förutsättning att ansökningarna lämnats in till kommissionen senast i mars 2010. Dessa betalningar skall dock baseras på de betalningar som slutmottagarna gjort fram till utgången av 2008.

(6)  I mer allmänna ordalag uppgår den ackumulerade eftersläpningen av betalningar 2000–2006 till 29,6 miljarder euro. Källa: Commission Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds in 2006 (kommissionens analys av budgetgenomförandet inom strukturfonderna under 2006) maj 2007, s. 15.

(7)  ”År n + 3-regeln” gäller anslagsutnyttjande för perioden 2007–2013 under åren 2007–2010 för de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 2007, samt för Portugal och Grekland. Artikel 93 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006.

(8)  Ytterligare information ges emellertid om strukturfonderna i årsrapporten om budgetgenomförandet för strukturfonderna.

(9)  Se punkterna 3.10 och 3.16 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(10)  Som kommissionen anger i KOM(2002) 528 slutlig, s. 4: ”De administrativa och finansiella påfrestningarna i samband med avslutandet av programmen 1994–1999 bidrog i hög grad till att programmen för perioden 2000–2006 kom igång så sent”.

(11)  Se punkt 3.21 i årsrapporten för budgetåret 2005.

KAPITEL 4

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 4.1–4.2 | Inledning |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Särskild bedömning inför revisionsförklaringen |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Traditionella egna medel |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | Egna medel från moms och BNI |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Tillfällig budgetmässig kompensation och likviditetsfacilitet för nya medlemsstater |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Traditionella egna medel |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | Egna medel från moms och BNI |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Tillfällig budgetmässig kompensation och likviditetsfacilitet för nya medlemsstater |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | System för övervakning och kontroll |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Traditionella egna medel |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | Egna medel från moms |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | Egna medel från BNI |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Uppföljning av tidigare iakttagelser |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

4.34

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1
  ,
  diagram 4.1
  och
  diagram 4.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansieringen av budgetutgifter (94,4 %). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1
  ,
  diagram 4.1
  och
  diagram 4.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansieringen av budgetutgifter (94,4 %).

Tabell 4.1 – Inkomster budgetåren 2005 och 2006

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av inkomst och motsvarande budgetrubrik | Faktiska inkomster 2005 | Budgetens utveckling 2006 | Faktiska inkomster 2006 | Förändring i %
  (2005 till 2006) |
| Ursprunglig budget | Slutlig budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionella egna medel (netto efter 25 % avdrag för uppbördskostnader) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Jordbruksavgifter (kapitel 10) |

(miljoner euro)

Typ av inkomst och motsvarande budgetrubrik

Faktiska inkomster 2005

Budgetens utveckling 2006

Faktiska inkomster 2006

Förändring i %

(2005 till 2006)

Ursprunglig budget

Slutlig budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionella egna medel (netto efter 25 % avdrag för uppbördskostnader)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Jordbruksavgifter (kapitel 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11) |
| --- | --- |

—

Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Tullar (kapitel 12) |
| --- | --- |

—

Tullar (kapitel 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Egna medel från moms

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13) |
| --- | --- |

—

Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Saldon från tidigare år (kapitel 31) |
| --- | --- |

—

Saldon från tidigare år (kapitel 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

Egna medel från BNI

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14) |
| --- | --- |

—

Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Saldon från tidigare år (kapitel 32) |
| --- | --- |

—

Saldon från tidigare år (kapitel 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Saldon och justeringar

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15) |
| --- | --- |

—

Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35) |
| --- | --- |

—

Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Mellanliggande beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 36) |
| --- | --- |

—

Mellanliggande beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Övriga inkomster

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30) |
| --- | --- |

—

Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Diverse inkomster (avdelningarna 4 till 9) |
| --- | --- |

—

Diverse inkomster (avdelningarna 4 till 9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Totalsumma

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Källa: Budgetar och ändringsbudgetar för 2006; Europeiska gemenskapernas årsredovisning, 2006.

Image

Image

| 4.2 | Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (2) (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (14,0 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna (15,8 %) och egna medel som härleds från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (2) (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (14,0 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna (15,8 %) och egna medel som härleds från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (3) (64,6 %).

SÄRSKILD BEDÖMNING INFÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Revisionens omfattning och inriktning

Traditionella egna medel

| 4.3 | De största riskerna vid uppbärande av traditionella egna medel är att skattebetalaren undanhåller tullar och avgifter antingen genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, att det sker felräkningar eller att tullar och avgifter inte fastställs till följd av oupptäckta fel eller brister i tullmyndigheternas system och att det finns fel eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av fastställda tullar och avgifter. Revisionsrättens revision av räkenskapernas underliggande transaktioner kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

4.3

De största riskerna vid uppbärande av traditionella egna medel är att skattebetalaren undanhåller tullar och avgifter antingen genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, att det sker felräkningar eller att tullar och avgifter inte fastställs till följd av oupptäckta fel eller brister i tullmyndigheternas system och att det finns fel eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av fastställda tullar och avgifter. Revisionsrättens revision av räkenskapernas underliggande transaktioner kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning.

4.4

| 4.4 | Revisionsrätten granskade ett urval av underliggande transaktioner som utgjordes av medlemsstaternas redovisningar till kommissionen och bedömde systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Revisionsrätten granskade ett urval av underliggande transaktioner som utgjordes av medlemsstaternas redovisningar till kommissionen och bedömde systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna.

4.5

| 4.5 | Häri ingick en översiktlig granskning av hur tullens övervakning är organiserad och av de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel i sex medlemsstater (4) samt en bedömning av de gemensamma kommittéernas övervakningsroll (ACOR (5) och tullkodexkommittén (6)). |
| --- | --- |

Häri ingick en översiktlig granskning av hur tullens övervakning är organiserad och av de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel i sex medlemsstater (4) samt en bedömning av de gemensamma kommittéernas övervakningsroll (ACOR (5) och tullkodexkommittén (6)).

Egna medel från moms och BNI

| 4.6 | De största riskerna för dessa två medel hänger samman med sammanställningen av uppgifterna som används för nationalräkenskaperna, användningen av uppskattningar när statistiska uppgifter saknas och det komplexa rättsliga ramverket. |
| --- | --- |

4.6

De största riskerna för dessa två medel hänger samman med sammanställningen av uppgifterna som används för nationalräkenskaperna, användningen av uppskattningar när statistiska uppgifter saknas och det komplexa rättsliga ramverket.

4.7

| 4.7 | De egna medlen från moms och BNI återspeglar makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Revisionen av moms och BNI utgick därför från de makroekonomiska aggregat som har utarbetats av medlemsstaterna och tagits emot av kommissionen (antingen prognoser eller slutliga uppgifter), och det gjordes en bedömning av kommissionens system för hantering av uppgifterna tills dessa till slut förs in i de slutliga räkenskaperna. Revisionen omfattade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och dess genomförande när det gäller medlemsstaternas bidrag. I revisionen ingick även kommissionens system för övervakning och kontroll som skall garantera att EU:s inkomster fastställs och uppbärs på ett korrekt sätt samt ACOR:s (7) och BNI-kommittéernas (8) övervakningsroll. |
| --- | --- |

De egna medlen från moms och BNI återspeglar makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Revisionen av moms och BNI utgick därför från de makroekonomiska aggregat som har utarbetats av medlemsstaterna och tagits emot av kommissionen (antingen prognoser eller slutliga uppgifter), och det gjordes en bedömning av kommissionens system för hantering av uppgifterna tills dessa till slut förs in i de slutliga räkenskaperna. Revisionen omfattade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och dess genomförande när det gäller medlemsstaternas bidrag. I revisionen ingick även kommissionens system för övervakning och kontroll som skall garantera att EU:s inkomster fastställs och uppbärs på ett korrekt sätt samt ACOR:s (7) och BNI-kommittéernas (8) övervakningsroll.

Tillfällig budgetmässig kompensation och likviditetsfacilitet för nya medlemsstater

| 4.8 | Revisionsrättens revision gällde även tillämpningen av arrangemangen för att kompensera nya medlemsstater för obalanser i budgeten (9) i enlighet med artiklarna 29 och 30 i akten om villkoren för EU10-medlemsstaternas anslutning (10). Arrangemangen utgjordes av en tillfällig budgetmässig kompensation för Cypern, Malta, Slovenien och Tjeckien samt av en likviditetsfacilitet för alla tio anslutande stater vilket totalt uppgick till 3 386 miljoner euro i 1999 års priser att betalas under åren 2004–2006 såsom en utgift i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. |
| --- | --- |

4.8

Revisionsrättens revision gällde även tillämpningen av arrangemangen för att kompensera nya medlemsstater för obalanser i budgeten (9) i enlighet med artiklarna 29 och 30 i akten om villkoren för EU10-medlemsstaternas anslutning (10). Arrangemangen utgjordes av en tillfällig budgetmässig kompensation för Cypern, Malta, Slovenien och Tjeckien samt av en likviditetsfacilitet för alla tio anslutande stater vilket totalt uppgick till 3 386 miljoner euro i 1999 års priser att betalas under åren 2004–2006 såsom en utgift i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Traditionella egna medel

| 4.9 | Traditionella egna medel uppbärs av medlemsstaterna som bokför dem i den nationella finansmyndighetens redovisning (”A-räkenskaperna”) vilket innebär att medlen görs tillgängliga för gemenskaperna. När tullar och avgifter inte har betalats och ingen säkerhet har ställts, eller när säkerhet har ställts men invändningar har rests mot fastställda anspråk, får medlemsstaterna hålla inne dessa medel genom att bokföra dem på ett särskilt konto (”B-räkenskaperna” (11)). |
| --- | --- |

4.9

Traditionella egna medel uppbärs av medlemsstaterna som bokför dem i den nationella finansmyndighetens redovisning (”A-räkenskaperna”) vilket innebär att medlen görs tillgängliga för gemenskaperna. När tullar och avgifter inte har betalats och ingen säkerhet har ställts, eller när säkerhet har ställts men invändningar har rests mot fastställda anspråk, får medlemsstaterna hålla inne dessa medel genom att bokföra dem på ett särskilt konto (”B-räkenskaperna” (11)).

4.10

| 4.10 | Revisionsrätten konstaterade att de granskade underliggande transaktionerna generellt sett var lagliga och korrekta. Några fel och brister påträffades dock. |
| --- | --- |

Revisionsrätten konstaterade att de granskade underliggande transaktionerna generellt sett var lagliga och korrekta. Några fel och brister påträffades dock.

4.11

| 4.11 | Liksom tidigare år visade revisionsrättens revision och kommissionens kontrollbesök att B-räkenskaperna påverkades av återkommande bokföringsproblem. Sena eller felaktiga registreringar, utelämnanden och felaktiga återföringar konstaterades i ett antal medlemsstater (12). I två av dessa (13) hade icke ifrågasatta tullskulder med säkerhet systematiskt bokförts i B-räkenskaperna trots att de delar som omfattades av säkerheterna skulle ha gjorts tillgängliga. Vidare pågår fortfarande diskussioner med kommissionen om Tysklands betalning av ett saldo på 22,7 miljoner euro (14). |
| --- | --- |

Liksom tidigare år visade revisionsrättens revision och kommissionens kontrollbesök att B-räkenskaperna påverkades av återkommande bokföringsproblem. Sena eller felaktiga registreringar, utelämnanden och felaktiga återföringar konstaterades i ett antal medlemsstater (12). I två av dessa (13) hade icke ifrågasatta tullskulder med säkerhet systematiskt bokförts i B-räkenskaperna trots att de delar som omfattades av säkerheterna skulle ha gjorts tillgängliga. Vidare pågår fortfarande diskussioner med kommissionen om Tysklands betalning av ett saldo på 22,7 miljoner euro (14).

| 4.11 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att lösa dessa frågor. Belgien håller på att ändra sina nationella förfaranden så att belopp för vilka säkerhet ställts inte tas med i bokföringen, till följd av EG-domstolens dom i ett överträdelsemål som kommissionen väckt (15), och kommissionen håller på att följa upp den felaktiga behandlingen av belopp för vilka säkerhet ställts i Förenade kungariket till följd av resultaten av kommissionens egna kontroller. Vid en nyligen genomförd kontroll gav Tyskland kommissionen ytterligare information som på ett tillfredsställande sätt förklarar nästan samtliga ändringar i bokföringen som Tyskland hade gjort i sina B-räkenskaper. Kommissionen förväntar sig att de återstående punkterna kommer att avslutas inom kort. |
| --- | --- |

4.11

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att lösa dessa frågor. Belgien håller på att ändra sina nationella förfaranden så att belopp för vilka säkerhet ställts inte tas med i bokföringen, till följd av EG-domstolens dom i ett överträdelsemål som kommissionen väckt (15), och kommissionen håller på att följa upp den felaktiga behandlingen av belopp för vilka säkerhet ställts i Förenade kungariket till följd av resultaten av kommissionens egna kontroller. Vid en nyligen genomförd kontroll gav Tyskland kommissionen ytterligare information som på ett tillfredsställande sätt förklarar nästan samtliga ändringar i bokföringen som Tyskland hade gjort i sina B-räkenskaper. Kommissionen förväntar sig att de återstående punkterna kommer att avslutas inom kort.

| 4.12 | Medlemsstaterna skall också till kommissionen översända årliga beräkningar av de totala anspråksbelopp som sannolikt inte kommer att uppbäras (16). I fyra av de besökta medlemsstaterna (17) saknas skriftliga instruktioner för hur dessa beräkningar skall tas fram vilket kan påverka deras kvalitet liksom överensstämmelsen mellan de metoder som används olika år. |
| --- | --- |

4.12

Medlemsstaterna skall också till kommissionen översända årliga beräkningar av de totala anspråksbelopp som sannolikt inte kommer att uppbäras (16). I fyra av de besökta medlemsstaterna (17) saknas skriftliga instruktioner för hur dessa beräkningar skall tas fram vilket kan påverka deras kvalitet liksom överensstämmelsen mellan de metoder som används olika år.

| 4.12 | Kommissionen kommer att vidarebefordra revisionsrättens iakttagelser till de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.12

Kommissionen kommer att vidarebefordra revisionsrättens iakttagelser till de berörda medlemsstaterna.

| 4.13 | Säkerheter som ställs vid import eller export av jordbruksprodukter inom tullkvotssystemet som handläggs med import- eller exportlicens och som senare förverkas blir för närvarande en tillgång för den berörda medlemsstaten. Revisionsrätten anser att sådana säkerheter bör (18) ingå i gemenskapens egna medel och de aktuella beloppen ställas till kommissionens förfogande. Kommissionen uppmanas klargöra denna situation. Revisionsrätten har vidare vid flera tillfällen sedan december 2006 bett att få uppgifter om vilka belopp det handlar om; kommissionen har inte kunnat lämna tillförlitliga uppgifter (19). |
| --- | --- |

4.13

Säkerheter som ställs vid import eller export av jordbruksprodukter inom tullkvotssystemet som handläggs med import- eller exportlicens och som senare förverkas blir för närvarande en tillgång för den berörda medlemsstaten. Revisionsrätten anser att sådana säkerheter bör (18) ingå i gemenskapens egna medel och de aktuella beloppen ställas till kommissionens förfogande. Kommissionen uppmanas klargöra denna situation. Revisionsrätten har vidare vid flera tillfällen sedan december 2006 bett att få uppgifter om vilka belopp det handlar om; kommissionen har inte kunnat lämna tillförlitliga uppgifter (19).

| 4.13 | Kommissionen kommer att ta upp revisionsrättens övervägande i lämpligt forum för att klargöra frågan. |
| --- | --- |

4.13

Kommissionen kommer att ta upp revisionsrättens övervägande i lämpligt forum för att klargöra frågan.

Det framgår av en förfrågan ställd till medlemsstaterna att det preliminära delbeloppet för förverkade säkerheter för importlicenser inom ramen för tullkvoter uppgår till 1,05 miljon euro för budgetåret 2005–2006. Denna siffra kan fortfarande revideras av medlemsstaterna. Revisionsrätten kommer att underrättas så snart det finns uppgifter om ett uppdaterat belopp.

Egna medel från moms och BNI

| 4.14 | Vid revisionsrättens revision konstaterades att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och medlemsstaternas reglering av dem var lagliga och korrekta. Dock betonar revisionsrätten kommentarerna i punkterna 4.24–4.26. |
| --- | --- |

4.14

Vid revisionsrättens revision konstaterades att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och medlemsstaternas reglering av dem var lagliga och korrekta. Dock betonar revisionsrätten kommentarerna i punkterna 4.24–4.26.

Tillfällig budgetmässig kompensation och likviditetsfacilitet för nya medlemsstater

| 4.15 | När det gäller de kompensationer som nämns i punkt 4.8 uppdagades vid revisionen inga felaktigheter vid beräkningen och utbetalningen av de aktuella beloppen. |
| --- | --- |

4.15

När det gäller de kompensationer som nämns i punkt 4.8 uppdagades vid revisionen inga felaktigheter vid beräkningen och utbetalningen av de aktuella beloppen.

System för övervakning och kontroll

Traditionella egna medel

| 4.16 | Revisionsrätten har granskat de kontroller som utförts av kommissionen (20) och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades att kommissionens metod var välgrundad och dokumentationen god. Genom kontrollerna bekräftades att systemen för uppbärande av egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men vissa brister identifierades när det gäller transitförfarandet och hanteringen av B-räkenskaper. |
| --- | --- |

4.16

Revisionsrätten har granskat de kontroller som utförts av kommissionen (20) och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades att kommissionens metod var välgrundad och dokumentationen god. Genom kontrollerna bekräftades att systemen för uppbärande av egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men vissa brister identifierades när det gäller transitförfarandet och hanteringen av B-räkenskaper.

4.17

| 4.17 | Revisionsrättens revisioner på plats bekräftade att de granskade systemen för övervakning och kontroll av tullen och av räkenskaperna för traditionella egna medel generellt sätt fungerade tillfredsställande i de sex medlemsstater (21) som besöktes. Några brister konstaterades dock. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revisioner på plats bekräftade att de granskade systemen för övervakning och kontroll av tullen och av räkenskaperna för traditionella egna medel generellt sätt fungerade tillfredsställande i de sex medlemsstater (21) som besöktes. Några brister konstaterades dock.

4.18

| 4.18 | I gemenskapsbestämmelserna föreskrivs i allmänhet inga särskilda metoder, och det anges inte med vilken frekvens tullkontroller skall utföras. Medlemsstaterna skall dock genomföra kontroller som ger ett adekvat skydd för gemenskapens finansiella intressen (22). Vid revisionerna upptäcktes emellertid vissa brister när det gällde de kontroller som medlemsstaterna utför. I en medlemsstat (23) var till exempel den frekvens med vilken IT-systemet signalerade fysisk kontroll av importerat gods mycket låg jämfört med andra medlemsstater (24), i storleksordningen 1 på 7 000 (0,014 %). I en annan medlemsstat (25) kontrollerades i efterhand handlare som tillämpar förenklade förfaranden (26) med över tre års mellanrum trots att tidsgränsen för traditionella egna medel som har undanhållits är tre år. |
| --- | --- |

I gemenskapsbestämmelserna föreskrivs i allmänhet inga särskilda metoder, och det anges inte med vilken frekvens tullkontroller skall utföras. Medlemsstaterna skall dock genomföra kontroller som ger ett adekvat skydd för gemenskapens finansiella intressen (22). Vid revisionerna upptäcktes emellertid vissa brister när det gällde de kontroller som medlemsstaterna utför. I en medlemsstat (23) var till exempel den frekvens med vilken IT-systemet signalerade fysisk kontroll av importerat gods mycket låg jämfört med andra medlemsstater (24), i storleksordningen 1 på 7 000 (0,014 %). I en annan medlemsstat (25) kontrollerades i efterhand handlare som tillämpar förenklade förfaranden (26) med över tre års mellanrum trots att tidsgränsen för traditionella egna medel som har undanhållits är tre år.

| 4.18 | Förhållandet mellan användningen av kontroller före förtullning och senare revisionsbaserade kontroller vid tullkontroller varierar mellan medlemsstaterna. Jämförelser av den frekvens med vilken varje enskild del av tullkontrollerna tillämpas ger därför inte en fullständig bild. Kravet på en gemensam ram för riskhantering i samband med tullkontroll (27) förväntas få en positiv effekt när det gäller att skydda gemenskapens finansiella intressen, även om dess främsta syfte är att stärka skydd och säkerhet. Kommissionen kommer att diskutera revisionsrättens iakttagelser med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.18

Förhållandet mellan användningen av kontroller före förtullning och senare revisionsbaserade kontroller vid tullkontroller varierar mellan medlemsstaterna. Jämförelser av den frekvens med vilken varje enskild del av tullkontrollerna tillämpas ger därför inte en fullständig bild. Kravet på en gemensam ram för riskhantering i samband med tullkontroll (27) förväntas få en positiv effekt när det gäller att skydda gemenskapens finansiella intressen, även om dess främsta syfte är att stärka skydd och säkerhet. Kommissionen kommer att diskutera revisionsrättens iakttagelser med de berörda medlemsstaterna.

Egna medel från moms

| 4.19 | Kommissionen upprätthöll den tillfredsställande frekvensen och kvaliteten på sina inspektioner på plats under 2006. |
| --- | --- |

4.19

Kommissionen upprätthöll den tillfredsställande frekvensen och kvaliteten på sina inspektioner på plats under 2006.

4.20

| 4.20 | Reservationer är en möjlighet för kommissionen att hålla tveksamma delar i medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. Antalet reservationer är fortfarande betydande och ett fall går så långt tillbaka som till 1989 (se
  tabell 4.2
  ). I slutet av 2006 var 82 % av alla aktiva reservationer utfärdade efter 2002, och den genomsnittliga åldern på en reservation var 3,4 år. Ändringarna av momsbasen för EU-25 efter det arbete med reservationer som utfördes 2006 resulterade i en negativ justering av de aggregerade medlen från moms på cirka 14 miljoner euro. |
| --- | --- |

Reservationer är en möjlighet för kommissionen att hålla tveksamma delar i medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. Antalet reservationer är fortfarande betydande och ett fall går så långt tillbaka som till 1989 (se
  tabell 4.2
  ). I slutet av 2006 var 82 % av alla aktiva reservationer utfärdade efter 2002, och den genomsnittliga åldern på en reservation var 3,4 år. Ändringarna av momsbasen för EU-25 efter det arbete med reservationer som utfördes 2006 resulterade i en negativ justering av de aggregerade medlen från moms på cirka 14 miljoner euro.

| 4.20 | Kommissionen hoppas kunna häva de två äldsta reservationerna, från 1989 respektive 1993, inom kort. Ytterligare tre reservationer härrör från 1995. De flesta reservationer hävs vid det kontrollbesök som följer på det kontrollbesök då reservationerna utfärdades. |
| --- | --- |

4.20

Kommissionen hoppas kunna häva de två äldsta reservationerna, från 1989 respektive 1993, inom kort. Ytterligare tre reservationer härrör från 1995. De flesta reservationer hävs vid det kontrollbesök som följer på det kontrollbesök då reservationerna utfärdades.

Tabell 4.2 – Momsreservationer per den 31 december 2006

| Medlemsstater | Antalet utestående reservationer per den 31 december 2005 | Reservationer som gjorts 2006 | Reservationer som hävts 2006 | Antalet utestående reservationer per den 31 december 2006 | Tidigaste år som reservationerna gäller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Danmark | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Tyskland | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irland | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Grekland | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Spanien | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Frankrike | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italien | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nederländerna | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Österrike | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovakien | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finland | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Sverige | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Förenade Kungariket | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Totalt | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Medlemsstater

Antalet utestående reservationer per den 31 december 2005

Reservationer som gjorts 2006

Reservationer som hävts 2006

Antalet utestående reservationer per den 31 december 2006

Tidigaste år som reservationerna gäller

Belgien

6

2

0

8

1989

Danmark

1

1

1

1

1991

Tyskland

17

6

6

17

1999

Irland

10

4

2

12

1998

Grekland

13

4

1

16

1997

Spanien

6

0

1

5

1999

Frankrike

7

0

4

3

1993

Italien

11

3

1

13

1995

Luxemburg

1

0

0

1

1997

Nederländerna

1

1

1

1

2002

Österrike

8

0

0

8

1995

Portugal

5

8

3

10

1996

Slovakien

0

3

0

3

2004

Finland

7

2

3

6

1995

Sverige

11

1

1

11

1998

Förenade Kungariket

7

2

5

4

1995

Totalt

111

37

29

119

Egna medel från BNI

| 4.21 | I början av 2006 fanns 63 utestående specifika BNI-reservationer (28) som gällde perioden 1995–2001. Under året upphävdes 20 reservationer vilket innebar att 43 utestående reservationer återstod vid årets slut (se
  tabell 4.3
  ). Under 2006 utfärdades allmänna reservationer för åren 2002, 2003 och 2004 för alla EU15-medlemsstaterna i avvaktan på analysen av de uppdaterade förteckningarna (29). Kommissionen har för avsikt att ersätta de allmänna reservationerna med specifika reservationer under 2007 eller 2008 beroende på vilka framsteg som görs när det gäller den analys av förteckningar som planeras inledas under 2007. Ändringarna av BNP/BNI för EU15-medlemsstaterna (med undantag för Grekland) till följd av arbetet med specifika reservationer för perioden 1995–2001 ledde till en negativ justering av de aggregerade medlen från BNI på omkring 500 miljoner euro för hela perioden. Detta har beaktats vid medlemsstaternas betalningar av moms/BNI-saldon för 2004, 2005 och 2006. |
| --- | --- |

4.21

I början av 2006 fanns 63 utestående specifika BNI-reservationer (28) som gällde perioden 1995–2001. Under året upphävdes 20 reservationer vilket innebar att 43 utestående reservationer återstod vid årets slut (se
  tabell 4.3
  ). Under 2006 utfärdades allmänna reservationer för åren 2002, 2003 och 2004 för alla EU15-medlemsstaterna i avvaktan på analysen av de uppdaterade förteckningarna (29). Kommissionen har för avsikt att ersätta de allmänna reservationerna med specifika reservationer under 2007 eller 2008 beroende på vilka framsteg som görs när det gäller den analys av förteckningar som planeras inledas under 2007. Ändringarna av BNP/BNI för EU15-medlemsstaterna (med undantag för Grekland) till följd av arbetet med specifika reservationer för perioden 1995–2001 ledde till en negativ justering av de aggregerade medlen från BNI på omkring 500 miljoner euro för hela perioden. Detta har beaktats vid medlemsstaternas betalningar av moms/BNI-saldon för 2004, 2005 och 2006.

Tabell 4.3 – BNI-specifika reservationer per den 31 december 2006

| Medlemsstater | Antalet utestående reservationer per den 31 december 2005 | Reservationer som gjorts 2006 | Reservationer som hävts 2006 | Antalet utestående reservationer per den 31 december 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Danmark | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Tyskland | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irland | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Grekland | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Spanien | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Frankrike | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italien | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luxemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nederländerna | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Österrike | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugal | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finland | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Sveige | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Förenade Kungariket | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Totalt | 63 | 0 | 20 | 43 |

Medlemsstater

Antalet utestående reservationer per den 31 december 2005

Reservationer som gjorts 2006

Reservationer som hävts 2006

Antalet utestående reservationer per den 31 december 2006

Belgien

3

0

3

0

Danmark

5

0

2

3

Tyskland

3

0

3

0

Irland

4

0

0

4

Grekland

7

0

0

7

Spanien

5

0

0

5

Frankrike

8

0

5

3

Italien

4

0

0

4

Luxemburg

8

0

0

8

Nederländerna

2

0

2

0

Österrike

1

0

1

0

Portugal

4

0

4

0

Finland

3

0

0

3

Sveige

0

0

0

0

Förenade Kungariket

6

0

0

6

Totalt

63

0

20

43

| 4.22 | Före den 22 september varje år skall medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med siffror för aggregerad BNI och dess komponenter (BNI-enkäten) som omfattar det föregående året och eventuella ändringar som gjorts av siffrorna för tidigare år. Tillsammans med dessa siffror skall medlemsstaterna lämna en rapport om BNI-uppgifternas kvalitet (BNI-kvalitetsrapporten) med sådan information som krävs för att visa hur man kommit fram till aggregaten. Rapporten skall särskilt beskriva eventuella väsentliga ändringar i förfaranden och statistiska grunduppgifter samt förklara revideringar av tidigare BNI-uppskattningar (30). |
| --- | --- |

4.22

Före den 22 september varje år skall medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med siffror för aggregerad BNI och dess komponenter (BNI-enkäten) som omfattar det föregående året och eventuella ändringar som gjorts av siffrorna för tidigare år. Tillsammans med dessa siffror skall medlemsstaterna lämna en rapport om BNI-uppgifternas kvalitet (BNI-kvalitetsrapporten) med sådan information som krävs för att visa hur man kommit fram till aggregaten. Rapporten skall särskilt beskriva eventuella väsentliga ändringar i förfaranden och statistiska grunduppgifter samt förklara revideringar av tidigare BNI-uppskattningar (30).

4.23

| 4.23 | På grundval av de mottagna BNI-uppgifterna avger BNI-kommittén (31) ett yttrande om medlemsstaternas BNI-uppgifter lämpar sig som beräkningsgrund för egna medel (32). De BNI-uppgifter medlemsstaterna lämnat kan ge upphov till justeringar av de BNI-saldon som fastställts för tidigare år. |
| --- | --- |

På grundval av de mottagna BNI-uppgifterna avger BNI-kommittén (31) ett yttrande om medlemsstaternas BNI-uppgifter lämpar sig som beräkningsgrund för egna medel (32). De BNI-uppgifter medlemsstaterna lämnat kan ge upphov till justeringar av de BNI-saldon som fastställts för tidigare år.

4.24

| 4.24 | Den 22 september 2006 överlämnade Grekland BNI-enkäten för budgetåren från 1995 till 2005 till kommissionen. De reviderade grekiska BNP/BNI-uppgifterna (33) i enkäten visade ökningar på mellan 13 % och 26 %. Eftersom det inte finns någon laglig skyldighet om att sådana ökningar skall meddelas i förväg hade varken kommissionen eller BNI-kommittén förvarnats. |
| --- | --- |

Den 22 september 2006 överlämnade Grekland BNI-enkäten för budgetåren från 1995 till 2005 till kommissionen. De reviderade grekiska BNP/BNI-uppgifterna (33) i enkäten visade ökningar på mellan 13 % och 26 %. Eftersom det inte finns någon laglig skyldighet om att sådana ökningar skall meddelas i förväg hade varken kommissionen eller BNI-kommittén förvarnats.

4.25

| 4.25 | Som en följd av de specifika reservationer kommissionen utfärdade för åren 1995–2001 antog Grekland år 2000 som nytt referensår för sina reviderade BNI-siffror – det tidigare referensåret var 1988. Normalt gör de nationella statistikorganen större revideringar av de nationella räkenskapsuppgifterna ungefär vart femte år som återspeglar förbättrade källuppgifter och bättre metodik, och häri ingår en uppdatering av riktmärkesberäkningarna. |
| --- | --- |

Som en följd av de specifika reservationer kommissionen utfärdade för åren 1995–2001 antog Grekland år 2000 som nytt referensår för sina reviderade BNI-siffror – det tidigare referensåret var 1988. Normalt gör de nationella statistikorganen större revideringar av de nationella räkenskapsuppgifterna ungefär vart femte år som återspeglar förbättrade källuppgifter och bättre metodik, och häri ingår en uppdatering av riktmärkesberäkningarna.

4.26

| 4.26 | Vid sitt sammanträde den 25 och 26 oktober 2006 ansåg BNI-kommittén, när den ställdes inför en så stor revidering samt på grund av otillräcklig information om de reviderade siffrorna i Greklands kvalitetsrapport 2006, att de oreviderade grekiska BNP/BNI-uppgifterna borde användas som underlag för egna medel till dess att kommissionen har kontrollerat de nya uppgifterna utifrån den uppdaterade BNI-enkäten (34). En för låg redovisning av BNI för en specifik medlemsstat påverkar visserligen inte de sammanlagda medlen från BNI, men det får som effekt att bidragen från övriga medlemsstater ökar till dess att problemet identifierats och korrigerats. Vidare kan en för låg redovisning ge ytterligare en effekt genom att ett obefogat tak (35) sätts på momsbasen vilket leder till ytterligare för stora betalningar från övriga medlemsstater. Denna situation kommer inte att korrigeras förrän de grekiska BNI-siffrorna har godkänts av BNI-kommittén. Kommissionen måste därefter beräkna saldon och justeringar av saldon utifrån dessa siffror. |
| --- | --- |

Vid sitt sammanträde den 25 och 26 oktober 2006 ansåg BNI-kommittén, när den ställdes inför en så stor revidering samt på grund av otillräcklig information om de reviderade siffrorna i Greklands kvalitetsrapport 2006, att de oreviderade grekiska BNP/BNI-uppgifterna borde användas som underlag för egna medel till dess att kommissionen har kontrollerat de nya uppgifterna utifrån den uppdaterade BNI-enkäten (34). En för låg redovisning av BNI för en specifik medlemsstat påverkar visserligen inte de sammanlagda medlen från BNI, men det får som effekt att bidragen från övriga medlemsstater ökar till dess att problemet identifierats och korrigerats. Vidare kan en för låg redovisning ge ytterligare en effekt genom att ett obefogat tak (35) sätts på momsbasen vilket leder till ytterligare för stora betalningar från övriga medlemsstater. Denna situation kommer inte att korrigeras förrän de grekiska BNI-siffrorna har godkänts av BNI-kommittén. Kommissionen måste därefter beräkna saldon och justeringar av saldon utifrån dessa siffror.

4.27

| 4.27 | Medlemsstaterna skulle ha överlämnat sina uppdaterade eller nya BNI-förteckningar till kommissionen senast den 31 december 2006. Efter en inledande analys skulle kommissionen göra kontrollbesök på plats med början 2007. Sex medlemsstater (36) hade inte överlämnat sina fullständiga, nya eller uppdaterade BNI-förteckningar vid utgången av juni månad 2007. |
| --- | --- |

Medlemsstaterna skulle ha överlämnat sina uppdaterade eller nya BNI-förteckningar till kommissionen senast den 31 december 2006. Efter en inledande analys skulle kommissionen göra kontrollbesök på plats med början 2007. Sex medlemsstater (36) hade inte överlämnat sina fullständiga, nya eller uppdaterade BNI-förteckningar vid utgången av juni månad 2007.

| 4.27 | Kommissionen påminde vid upprepade tillfällen under 2006 medlemsstaterna om nödvändigheten av att hålla tidsfristen och gjorde ytterligare en påminnelse strax efter den 31 december 2006, liksom vid mötet med medlemsstaternas direktörer för nationalräkenskaperna den 31 januari och med BNI-kommittén den 26 april 2007. Vid BNI-kommitténs möte uppgav delegaterna från de medlemsstater som ännu inte hade skickat in sina BNI-förteckningar att dessa skulle skickas senast vid utgången av juni månad 2007. Kommissionen överväger ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

4.27

Kommissionen påminde vid upprepade tillfällen under 2006 medlemsstaterna om nödvändigheten av att hålla tidsfristen och gjorde ytterligare en påminnelse strax efter den 31 december 2006, liksom vid mötet med medlemsstaternas direktörer för nationalräkenskaperna den 31 januari och med BNI-kommittén den 26 april 2007. Vid BNI-kommitténs möte uppgav delegaterna från de medlemsstater som ännu inte hade skickat in sina BNI-förteckningar att dessa skulle skickas senast vid utgången av juni månad 2007. Kommissionen överväger ytterligare åtgärder.

Mot bakgrund av den arbetsinsats som krävs för analysen av förteckningarna och BNI-kontrollbesöken i 25 medlemsstater kommer kontrollbesöken att genomföras under en treårsperiod, nämligen under åren 2007–2009.

Slutsatser och rekommendationer

| 4.28 | Med vederbörlig hänsyn till dess omfattning och inriktning (se punkterna 4.3, 4.4 och 4.7) visade revisionsrättens revision av egna medel att de granskade transaktionerna över lag saknade väsentliga fel och att de granskade systemen för övervakning och kontroll som helhet fungerade tillfredsställande, med undantag för den låga kontrollfrekvens som beskrivs i punkt 4.18 och de problem som nämns i punkt 4.11 och som påverkar B-räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.28

Med vederbörlig hänsyn till dess omfattning och inriktning (se punkterna 4.3, 4.4 och 4.7) visade revisionsrättens revision av egna medel att de granskade transaktionerna över lag saknade väsentliga fel och att de granskade systemen för övervakning och kontroll som helhet fungerade tillfredsställande, med undantag för den låga kontrollfrekvens som beskrivs i punkt 4.18 och de problem som nämns i punkt 4.11 och som påverkar B-räkenskaperna.

| 4.28 | Kommissionen kommer att diskutera de resultat som revisionsrätten inte ansåg tillfredsställande med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.28

Kommissionen kommer att diskutera de resultat som revisionsrätten inte ansåg tillfredsställande med de berörda medlemsstaterna.

| 4.29 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen kontrollerar att frekvensen av de tullkontroller som medlemsstaterna utför på ett adekvat sätt skyddar gemenskapens finansiella intressen (se punkt 4.18). |
| --- | --- |

4.29

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen kontrollerar att frekvensen av de tullkontroller som medlemsstaterna utför på ett adekvat sätt skyddar gemenskapens finansiella intressen (se punkt 4.18).

| 4.29 | Kommissionen kontrollerar regelbundet att medlemsstaternas tullkontroller ger budgetmyndigheten garantier för att kontrollerna uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen och skyddar gemenskapens finansiella intressen. |
| --- | --- |

4.29

Kommissionen kontrollerar regelbundet att medlemsstaternas tullkontroller ger budgetmyndigheten garantier för att kontrollerna uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen och skyddar gemenskapens finansiella intressen.

| 4.30 | Revisionsrätten anser att de förverkade säkerheter som beskrivs i punkt 4.13 bör ställas till kommissionens förfogande och uppmanar kommissionen att klargöra denna fråga. |
| --- | --- |

4.30

Revisionsrätten anser att de förverkade säkerheter som beskrivs i punkt 4.13 bör ställas till kommissionens förfogande och uppmanar kommissionen att klargöra denna fråga.

| 4.30 | Kommissionen kommer att ta upp revisionsrättens övervägande i lämpligt forum för att klargöra frågan. |
| --- | --- |

4.30

Kommissionen kommer att ta upp revisionsrättens övervägande i lämpligt forum för att klargöra frågan.

| 4.31 | Eftersom kommissionen saknar effektiva medel för att se till att medlemsstaterna lämnar adekvat information i rätt tid som skulle göra det möjligt för den att häva reservationer avseende beräkningen av egna medel från moms, bör kommissionen undersöka vilka andra möjligheter som finns för att utöva tryck på de medlemsstater som sedan länge har utestående reservationer, så att problemet kan lösas (se punkt 4.20). |
| --- | --- |

4.31

Eftersom kommissionen saknar effektiva medel för att se till att medlemsstaterna lämnar adekvat information i rätt tid som skulle göra det möjligt för den att häva reservationer avseende beräkningen av egna medel från moms, bör kommissionen undersöka vilka andra möjligheter som finns för att utöva tryck på de medlemsstater som sedan länge har utestående reservationer, så att problemet kan lösas (se punkt 4.20).

| 4.31 | Fastän kommissionen redan pressar på för att enskilda medlemsstater utan dröjsmål ska lämna nödvändig information har den nu inlett kollektiva diskussioner med medlemsstaterna i den rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel om möjliga mekanismer för att uppnå detta mål. Kommissionen välkomnar att revisionsrätten fortsatt insisterar i denna fråga. |
| --- | --- |

4.31

Fastän kommissionen redan pressar på för att enskilda medlemsstater utan dröjsmål ska lämna nödvändig information har den nu inlett kollektiva diskussioner med medlemsstaterna i den rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel om möjliga mekanismer för att uppnå detta mål. Kommissionen välkomnar att revisionsrätten fortsatt insisterar i denna fråga.

| 4.32 | När det gäller kommissionens kontroller av BNI-uppgifter och de underliggande systemen rekommenderar revisionsrätten kommissionen att |
| --- | --- |

4.32

När det gäller kommissionens kontroller av BNI-uppgifter och de underliggande systemen rekommenderar revisionsrätten kommissionen att

| 4.32 | |
| --- | --- |

4.32

| a) | fastställa regler för hur medlemsstaterna skall meddela BNI-revideringar så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar (se punkt 4.24), |
| --- | --- |

a)

fastställa regler för hur medlemsstaterna skall meddela BNI-revideringar så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar (se punkt 4.24),

| a) | Fungerande kommunikation och nära samordning mellan medlemsstaternas policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter är av största vikt och har diskuterats med medlemsstater vid många tillfällen (37). Kommissionen har vidtagit flera åtgärder i denna fråga och kommer att fortsätta sitt nära samarbete med medlemsstaterna för att uppnå bättre kommunikation och samordning. |
| --- | --- |

a)

Fungerande kommunikation och nära samordning mellan medlemsstaternas policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter är av största vikt och har diskuterats med medlemsstater vid många tillfällen (37). Kommissionen har vidtagit flera åtgärder i denna fråga och kommer att fortsätta sitt nära samarbete med medlemsstaterna för att uppnå bättre kommunikation och samordning.

| b) | införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning (se punkt 4.25), |
| --- | --- |

b)

införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning (se punkt 4.25),

| b) | Kommissionen diskuterade på nytt revidering av nationella räkenskapsuppgifter med BNI-kommittén den 26 april 2007. De flesta medlemsstaterna stödde principen om bättre kommunikation om och samordning av alla större revideringar, däribland regelbunden riktmärkning, t.ex. vart femte år. Flera medlemsstater pekade på stora praktiska svårigheter beroende på skillnader när det gäller de statistiska systemen, uppgiftskällor och undersökningar samt intervallerna för dessa i de olika länderna. Kommissionen kommer att fortsätta diskussionerna med medlemsstaterna i dessa frågor. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen diskuterade på nytt revidering av nationella räkenskapsuppgifter med BNI-kommittén den 26 april 2007. De flesta medlemsstaterna stödde principen om bättre kommunikation om och samordning av alla större revideringar, däribland regelbunden riktmärkning, t.ex. vart femte år. Flera medlemsstater pekade på stora praktiska svårigheter beroende på skillnader när det gäller de statistiska systemen, uppgiftskällor och undersökningar samt intervallerna för dessa i de olika länderna. Kommissionen kommer att fortsätta diskussionerna med medlemsstaterna i dessa frågor.

| c) | se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007 (se punkt 4.26). |
| --- | --- |

c)

se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007 (se punkt 4.26).

| c) | Kommissionen avslutade sin skrivbordsgranskning av Greklands uppdaterade BNI-förteckning som skickades till Eurostat i februari 2007 och genomförde BNI-kontrollbesök i Grekland den 20–26 juni 2007. Utöver detta kontrollbesök kommer Eurostat att fortsätta sina diskussioner med de grekiska myndigheterna. Kommissionen räknar med att nå fram till slutsatser om de lämpliga nivåerna för de grekiska BNI-siffrorna i tid före den officiella kungörelsen av BNI-siffror den 22 september 2007, vilka används i 2007 års budgetförfaranden. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen avslutade sin skrivbordsgranskning av Greklands uppdaterade BNI-förteckning som skickades till Eurostat i februari 2007 och genomförde BNI-kontrollbesök i Grekland den 20–26 juni 2007. Utöver detta kontrollbesök kommer Eurostat att fortsätta sina diskussioner med de grekiska myndigheterna. Kommissionen räknar med att nå fram till slutsatser om de lämpliga nivåerna för de grekiska BNI-siffrorna i tid före den officiella kungörelsen av BNI-siffror den 22 september 2007, vilka används i 2007 års budgetförfaranden.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

| 4.33 | Resultaten av revisionsrättens uppföljning av tidigare iakttagelser i de senaste årsrapporterna finns i
  bilaga 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33

Resultaten av revisionsrättens uppföljning av tidigare iakttagelser i de senaste årsrapporterna finns i
  bilaga 4.1
  .

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 4.34 | Särskild rapport nr 11/2006 om gemenskapens transiteringssystem (EUT C 44, 27.2.2007, s. 1). |
| --- | --- |

4.34

Särskild rapport nr 11/2006 om gemenskapens transiteringssystem (EUT C 44, 27.2.2007, s. 1).

(1)  Innehåller överskott från det föregående budgetåret och diverse inkomster.

---

Källa: Europeiska gemenskapernas [preliminära] årsredovisning, 2006.

(2)  De traditionella egna medlen uppbärs av medlemsstaterna för Europeiska unionens räkning och medlemsstaterna behåller 25 % för att täcka uppbördskostnader.

(3)  De egna medlen från moms och BNI är bidrag som härrör från tillämpningen av enhetliga procentsatser på medlemsstaternas harmoniserade bedömningsunderlag för moms eller på medlemsstaternas BNI som beräknats i enlighet med gemenskapens regler.

(4)  Belgien, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Slovakien och Ungern. Dessutom granskades Finlands system för redovisning av traditionella egna medel.

(5)  Rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel som nämns artikel 20 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1), ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (EUT L 352, 27.11.2004, s. 1). Kommittén består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen och är sambandsorgan mellan kommissionen och medlemsstaterna i frågor som gäller egna medel. Den behandlar frågor om tillämpningen av systemet för egna medel liksom beräkningarna av egna medel.

(6)  Artiklarna 247–249 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

(7)  Se fotnot 4.

(8)  BNI-kommittén nämns i artikel 4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1). Kommittén består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. Varje år granskar kommittén de BNI-uppgifter som medlemsstaterna rapporterat och avger ett yttrande om huruvida dessa uppgifter är lämpliga som beräkningsgrund för egna medel med avseende på tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet. Kommittén rådfrågas av kommissionen när det gäller den senares förslag för att förbättra BNI-beräkningarna och den hanterar också frågor som gäller använda metoder för sammanställningen av BNI, revidering av BNI-uppgifterna och problemet med BNI:s fullständighet.

(9)  Europeiska rådet i Fontainebleau den 25 och 26 juni 1984 erkände att varje medlemsstat som bär en för tung budgetbörda i förhållande till sitt relativa välstånd vid lämplig tidpunkt kan beviljas korrigering. Det påpekade också att utgiftspolitiken ytterst är det främsta medlet för att lösa frågan om obalanser i budgeten.

(10)  Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33).

(11)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 av den 16 november 2004 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel.

(12)  Belgien, Frankrike, Italien, Ungern, Slovakien, Finland och Förenade kungariket.

(13)  Belgien och Förenade kungariket.

(14)  Se bilaga 4.1 – Uppföljning av revisionsrättens senaste iakttagelser.

(15)  Dom av den 5 oktober 2006 i mål C-377/03.

(16)  Artikel 6.4 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004.

(17)  Belgien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket.

(18)  Baserat på artikel 2.1 a i det gällande beslutet om egna medel 2000/597/EG, Euratom (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42).

(19)  Enligt artikel 31 i den ändrade förordningen (EEG) nr 2220/85 (EGT L 205, 3.8.1985, s. 5) skall ”medlemsstaterna [...] varje år lämna uppgifter till kommissionen om det antal säkerheter som har förverkats under det föregående året samt det belopp de uppgår till”.

(20)  Artikel 18 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004.

(21)  Belgien, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Slovakien och Ungern.

(22)  Artikel 2.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1) samt artiklarna 17 och 18 i förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004.

(23)  Förenade kungariket.

(24)  Vid revisionsrättens revision konstaterades frekvenser för fysiska kontroller i andra medlemsstater på åtminstone 0,3 %.

(25)  Frankrike.

(26)  Som anges i artikel 76 i förordning (EEG) nr 2913/92. Eftersom formaliteter och förfaranden har reducerats innebär dessa förfaranden hög risk.

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13), särskilt dess tillämpningsföreskrifter.

(28)  Reservationerna avseende BNI rör de källor och metoder som medlemsstaterna använder för att sammanställa nationalräkenskapsaggregaten, och de möjliggör justeringar av BNI-aggregaten efter tidsfristen på fyra år som fastställts i gemenskapslagstiftningen. En allmän reservation gäller samliga data från en medlemsstat medan en specifik reservation gäller specifika källor och metoder.

(29)  Hittills har ingen reservation utfärdats för EU10-medlemsstaterna eftersom deras BNI-uppgifter för 2004 kan revideras med avseende på beräkning av egna medel fram till september 2008.

(30)  Artikel 2.2 och 2.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003.

(31)  Se fotnot 7.

(32)  Artikel 5 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003.

(33)  BNP användes fram till 2001. BNI har använts sedan 2002.

(34)  Detta är ett dokument som medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen och som beskriver de förfaranden och statistika grunduppgifter som använts för att beräkna BNI och dess komponenter i enlighet med ESA 95.

(35)  Enligt artikel 2.1 c i beslut 2000/597/EG, Euratom får det beräkningsunderlag som skall användas för beräkningen av medlemsstaternas bidrag från moms inte överstiga 50 % av BNP/BNI för varje medlemsstat.

(36)  Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Luxemburg och Förenade kungariket.

(37)  Exempelvis har kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik föreslagit riktlinjer för bättre kommunikation av större revideringar av nationalräkenskaper. I riktlinjerna ingår förvarning om revideringar med, när så är möjligt, angivelser om deras möjliga verkningar, lämplig dokumentation om skälen till revideringarna och deras inverkan på större aggregat samt en tidsplan för ytterligare revideringar. De föreslagna riktlinjerna omfattar också samordning och kommunikation om större revideringar till följd av ändrade begrepp, definitioner och klassifikationer i Europeiska unionen. Riktlinjerna diskuterades ytterligare i kommittén för det statistiska programmet den 24 maj 2007.

BILAGA 4.1

Uppföljning av revisionsrättens senaste iakttagelser

| Revisionsrättens iakttagelser | Situationen 2006 | Ytterligare åtgärder krävs | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionella egna medel: Tullkvoter på jordbruksområdet |
| Punkt 3.16 i årsrapporten för budgetåret 2003 beskrev hur vissa kvoter tillåter att ett stort antal importörer, som alla är knutna till en huvudoperatör, lämnar in egna kvotansökningar för att se till att kvottilldelningen blir så stor som möjligt. | Revisionsrättens revision visade att under 2006 hade flera importörer, alla knutna till en huvudoperatör, kunnat lämna in egna kvotansökningar.
  Detta snedvrider konkurrensen och lägger en stor börda på förvaltningsavdelningarna både vid kommissionen och i medlemsstaten. | Även om kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra lagstiftningsramen genom kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (som träder i kraft den 1 januari 2007) löser inte detta helt problemet. Revisionsrätten anser att kommissionen bör genomföra ytterligare åtgärder för att förhindra att flera operatörer som är knutna till en huvudoperatör lämnar in mer än en ansökan för samma period. | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser har bestämmelserna för att ansöka om licenser stärkts och harmoniserats, bland annat i syfte att förhindra att ansökningar lämnas in av operatörer som inte bedriver utrikeshandel i den berörda sektorn. Enligt artikel 5 i förordningen måste en operatör lämna intyg på att de har bedrivit handel med tredjeländer i den berörda sektorn. Dessa bestämmelser gäller också dotterbolag om de uppfyller ovanstående krav.


  Parallellt med detta har kommissionens enheter fortsatt arbetet med att rationalisera och harmonisera de bestämmelser som fastställs i de förordningar genom vilka importtullkvoter öppnas i de olika marknadsorganisationerna. Effekterna kommer att utvärderas under de kommande månaderna. Vid behov kommer ytterligare åtgärder att övervägas i detta sammanhang. |
| Potentiella tullar som diskuteras av kommissionen och Tyskland |
| I punkt 3.23 i årsrapporten för budgetåret 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.
  År 2005 angav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar. | Saldot på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande under 2006. | Tyskland bör lägga fram de bevis som krävs för att kommissionen skall kunna avsluta ärendet. | Kommissionen har fått ytterligare förklaringar och bevis från Tyskland som på ett tillfredsställande sätt förklarar nästan alla korrigeringar som gjorts. De återstående korrigeringarna undersöks ytterligare. |
| Egna medel från moms: Ekonomisk effekt av utestående reservationer |
| I punkt 4.14 i årsrapporten för budgetåret 2005 noterade revisionsrätten att den ekonomiska effekten av utestående reservationer inte hade kvantifierats och rekommenderade att kommissionen, när så är möjligt, försöker beräkna effekten av dessa reservationer. | Eftersom den ekonomiska effekten av reservationerna sällan är enkel att beräkna rekommenderade revisionsrätten i samband med 2006 års revision att reservationsmekanismen förklaras i en not i årsredovisningen så att läsaren uppmärksammas på den osäkerhet som råder om beloppet för egna medel från moms. Denna rekommendation godtogs av kommissionen och en sådan not har införts i årsredovisningen 2006. | Inga. | I syfte att minska antalet reservationer med synbarligen mindre ekonomisk effekt kommer kommissionen att påminna medlemsstaterna om att de kan ansöka om tillstånd att antingen inte ta hänsyn till vissa transaktioner eller att använda approximativa värden i de fall där en exakt beräkning sannolikt skulle innebära en omotiverat tung administrativ börda i förhållande till effekterna på momsbasen. |
| Egna medel från BNI: Kvalitetsrapporter |
| I punkt 4.17 i årsrapporten för budgetåret 2005 noterade revisionsrätten att medlemsstaterna fortfarande inte i kvalitetsrapporterna 2005 rapporterade om resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter. | Analysen av kvalitetsrapporter som överlämnats 2006 visade att medlemsstaterna med två undantag hade åtgärdat denna punkt som en följd av diskussionen i BNI-kommittén den 3 juli 2006. | Kommissionen bör se till att alla medlemsstater utan undantag lämnar den begärda informationen. | Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete för att säkerställa att samtliga medlemsstater uppfyller kraven i denna bestämmelse om BNI-kvalitetsrapporterna. |
| Egna medel från BNI: Direkt kontroll |
| I punkt 3.35 i årsrapporten för budgetåret 2004, liksom i punkt 4.16 i årsrapporten för budgetåret 2005, påpekade revisionsrätten att kommissionens kontroll av BNI-uppgifterna ännu inte är tillräcklig (1). | Frågan diskuterades av BNI-kommittén i juli 2006 och kommissionens slutsats var att man skulle fundera över vilka delar av de underliggande nationalräkenskaperna, som ligger till grund för de siffror som redovisas i BNI-enkäterna, som skulle kunna kontrolleras mer direkt (2). Ingenting av detta genomfördes emellertid under 2006 och i kommissionens svar på punkt 4.16 angavs att man inte skulle återuppta kontrollbesöken i medlemsstaterna förrän de nya förteckningarna föreligger och har analyserats 2008. | Kommissionen bör utföra fler direktkontroller i samband med kontrollen av BNI-förteckningarna och enkäterna under 2007. | Efter en fullständig omgång kontrollbesök på grundval av förteckningarna från 2001 uppmanades medlemsstaterna att senast vid utgången av 2006 lämna in nya förteckningar där de senaste större revideringarna av de nationella räkenskapsuppgifterna beaktas. Flertalet förteckningar lämnades in i december 2006. Vissa kommer att lämnas in 2007. Därför kunde inte några kontrollbesök angående dessa förteckningar genomföras 2006.


  Kommissionen kommer efter att ha analyserat de nya förteckningarna att återuppta sina kontrollbesök i medlemsstaterna under 2007 och utföra direktkontroller i den mening som anges av revisionsrätten på utvalda områden, med beaktande av resursbegränsningar både i kommissionen och i medlemsstaterna. Kommissionen kommer liksom tidigare att hålla revisionsrätten underrättad om sina aktiviteter på detta område. |
| Egna medel från BNI Ekonomisk effekt av utestående reservationer |
| I punkt 91 i särskild rapport nr 17/2000 påpekade revisionsrätten att det är nödvändigt att kommissionen kvantifierar konsekvenserna av de förbehåll (nu reservationer) den gjort avseende beräkningen av BNI. | Eftersom den ekonomiska effekten av reservationerna sällan är enkel att beräkna rekommenderade revisionsrätten i samband med 2006 års revision att reservationsmekanismen förklaras i en not i årsredovisningen så att läsaren uppmärksammas på den osäkerhet som råder om beloppet för egna medel från moms. Denna rekommendation godtogs av kommissionen och en sådan not har införts i årsredovisningen 2006. | Inga. | |

Revisionsrättens iakttagelser

Situationen 2006

Ytterligare åtgärder krävs

Kommissionens svar

Traditionella egna medel: Tullkvoter på jordbruksområdet

Punkt 3.16 i årsrapporten för budgetåret 2003 beskrev hur vissa kvoter tillåter att ett stort antal importörer, som alla är knutna till en huvudoperatör, lämnar in egna kvotansökningar för att se till att kvottilldelningen blir så stor som möjligt.

Revisionsrättens revision visade att under 2006 hade flera importörer, alla knutna till en huvudoperatör, kunnat lämna in egna kvotansökningar.

Detta snedvrider konkurrensen och lägger en stor börda på förvaltningsavdelningarna både vid kommissionen och i medlemsstaten.

Även om kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra lagstiftningsramen genom kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (som träder i kraft den 1 januari 2007) löser inte detta helt problemet. Revisionsrätten anser att kommissionen bör genomföra ytterligare åtgärder för att förhindra att flera operatörer som är knutna till en huvudoperatör lämnar in mer än en ansökan för samma period.

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser har bestämmelserna för att ansöka om licenser stärkts och harmoniserats, bland annat i syfte att förhindra att ansökningar lämnas in av operatörer som inte bedriver utrikeshandel i den berörda sektorn. Enligt artikel 5 i förordningen måste en operatör lämna intyg på att de har bedrivit handel med tredjeländer i den berörda sektorn. Dessa bestämmelser gäller också dotterbolag om de uppfyller ovanstående krav.

Parallellt med detta har kommissionens enheter fortsatt arbetet med att rationalisera och harmonisera de bestämmelser som fastställs i de förordningar genom vilka importtullkvoter öppnas i de olika marknadsorganisationerna. Effekterna kommer att utvärderas under de kommande månaderna. Vid behov kommer ytterligare åtgärder att övervägas i detta sammanhang.

Potentiella tullar som diskuteras av kommissionen och Tyskland

I punkt 3.23 i årsrapporten för budgetåret 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.

År 2005 angav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar.

Saldot på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande under 2006.

Tyskland bör lägga fram de bevis som krävs för att kommissionen skall kunna avsluta ärendet.

Kommissionen har fått ytterligare förklaringar och bevis från Tyskland som på ett tillfredsställande sätt förklarar nästan alla korrigeringar som gjorts. De återstående korrigeringarna undersöks ytterligare.

Egna medel från moms: Ekonomisk effekt av utestående reservationer

I punkt 4.14 i årsrapporten för budgetåret 2005 noterade revisionsrätten att den ekonomiska effekten av utestående reservationer inte hade kvantifierats och rekommenderade att kommissionen, när så är möjligt, försöker beräkna effekten av dessa reservationer.

Eftersom den ekonomiska effekten av reservationerna sällan är enkel att beräkna rekommenderade revisionsrätten i samband med 2006 års revision att reservationsmekanismen förklaras i en not i årsredovisningen så att läsaren uppmärksammas på den osäkerhet som råder om beloppet för egna medel från moms. Denna rekommendation godtogs av kommissionen och en sådan not har införts i årsredovisningen 2006.

Inga.

I syfte att minska antalet reservationer med synbarligen mindre ekonomisk effekt kommer kommissionen att påminna medlemsstaterna om att de kan ansöka om tillstånd att antingen inte ta hänsyn till vissa transaktioner eller att använda approximativa värden i de fall där en exakt beräkning sannolikt skulle innebära en omotiverat tung administrativ börda i förhållande till effekterna på momsbasen.

Egna medel från BNI: Kvalitetsrapporter

I punkt 4.17 i årsrapporten för budgetåret 2005 noterade revisionsrätten att medlemsstaterna fortfarande inte i kvalitetsrapporterna 2005 rapporterade om resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter.

Analysen av kvalitetsrapporter som överlämnats 2006 visade att medlemsstaterna med två undantag hade åtgärdat denna punkt som en följd av diskussionen i BNI-kommittén den 3 juli 2006.

Kommissionen bör se till att alla medlemsstater utan undantag lämnar den begärda informationen.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete för att säkerställa att samtliga medlemsstater uppfyller kraven i denna bestämmelse om BNI-kvalitetsrapporterna.

Egna medel från BNI: Direkt kontroll

I punkt 3.35 i årsrapporten för budgetåret 2004, liksom i punkt 4.16 i årsrapporten för budgetåret 2005, påpekade revisionsrätten att kommissionens kontroll av BNI-uppgifterna ännu inte är tillräcklig (1).

Frågan diskuterades av BNI-kommittén i juli 2006 och kommissionens slutsats var att man skulle fundera över vilka delar av de underliggande nationalräkenskaperna, som ligger till grund för de siffror som redovisas i BNI-enkäterna, som skulle kunna kontrolleras mer direkt (2). Ingenting av detta genomfördes emellertid under 2006 och i kommissionens svar på punkt 4.16 angavs att man inte skulle återuppta kontrollbesöken i medlemsstaterna förrän de nya förteckningarna föreligger och har analyserats 2008.

Kommissionen bör utföra fler direktkontroller i samband med kontrollen av BNI-förteckningarna och enkäterna under 2007.

Efter en fullständig omgång kontrollbesök på grundval av förteckningarna från 2001 uppmanades medlemsstaterna att senast vid utgången av 2006 lämna in nya förteckningar där de senaste större revideringarna av de nationella räkenskapsuppgifterna beaktas. Flertalet förteckningar lämnades in i december 2006. Vissa kommer att lämnas in 2007. Därför kunde inte några kontrollbesök angående dessa förteckningar genomföras 2006.

Kommissionen kommer efter att ha analyserat de nya förteckningarna att återuppta sina kontrollbesök i medlemsstaterna under 2007 och utföra direktkontroller i den mening som anges av revisionsrätten på utvalda områden, med beaktande av resursbegränsningar både i kommissionen och i medlemsstaterna. Kommissionen kommer liksom tidigare att hålla revisionsrätten underrättad om sina aktiviteter på detta område.

Egna medel från BNI Ekonomisk effekt av utestående reservationer

I punkt 91 i särskild rapport nr 17/2000 påpekade revisionsrätten att det är nödvändigt att kommissionen kvantifierar konsekvenserna av de förbehåll (nu reservationer) den gjort avseende beräkningen av BNI.

Eftersom den ekonomiska effekten av reservationerna sällan är enkel att beräkna rekommenderade revisionsrätten i samband med 2006 års revision att reservationsmekanismen förklaras i en not i årsredovisningen så att läsaren uppmärksammas på den osäkerhet som råder om beloppet för egna medel från moms. Denna rekommendation godtogs av kommissionen och en sådan not har införts i årsredovisningen 2006.

Inga.

---

(1)  I artikel 5 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 krävs att kommissionen kontrollerar de källor och metoder som medlemsstaterna använder när de beräknar BNI, särskilt när det gäller jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet.

(2)  En BNI-enkät överlämnas av varje medlemsstat och innehåller siffror för den aggregerade BNI och dess komponenter.

KAPITEL 5

Den gemensamma jordbrukspolitiken

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 5.1–5.5 | Inledning |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Situationen i Grekland |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Systemet med samlat gårdsstöd |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Systemet för enhetlig arealersättning |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Landsbygdens utveckling |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Utgifter från garantisektionen |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Efterhandskontroller av betalningar till ekonomiska aktörer och förädlingsföretag |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Exportbidrag |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Kommissionens avslutning av räkenskaperna |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Uppföljning av tidigare iakttagelser |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Återvinning av felaktiga utbetalningar |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Olivolja |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Särskilda rapporter |
| --- | --- |

5.85

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1 | Detta kapitel handlar om revisionsrättens revision av utgifter från garantifonden som gäller jordbruk och landsbygdsutveckling. Utgifterna uppgick till totalt 49 799 miljoner euro 2006 (2005: 48 466 miljoner euro (1)) (för detaljerade uppgifter se
  diagram 5.1
  ). Enligt fördraget har Europeiska kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. Så gott som samtliga jordbruksutgifter genomförs med delad förvaltning. Detta innebär att betalningar till slutmottagare (jordbrukare, privata företag, ekonomiska aktörer, sammanslutningar eller offentliga enheter) görs av utbetalningsställen som har godkänts av medlemsstaterna. Mindre än 1 % av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1

Detta kapitel handlar om revisionsrättens revision av utgifter från garantifonden som gäller jordbruk och landsbygdsutveckling. Utgifterna uppgick till totalt 49 799 miljoner euro 2006 (2005: 48 466 miljoner euro (1)) (för detaljerade uppgifter se
  diagram 5.1
  ). Enligt fördraget har Europeiska kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. Så gott som samtliga jordbruksutgifter genomförs med delad förvaltning. Detta innebär att betalningar till slutmottagare (jordbrukare, privata företag, ekonomiska aktörer, sammanslutningar eller offentliga enheter) görs av utbetalningsställen som har godkänts av medlemsstaterna. Mindre än 1 % av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen.

Image

| 5.2 | De utgifter som medlemsstaterna redovisar skall behandlas i flera kontrollsystem: |
| --- | --- |

5.2

De utgifter som medlemsstaterna redovisar skall behandlas i flera kontrollsystem:

| a) | Kontroll av att jordbrukarnas betalningsansökningar är korrekta genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (3). |
| --- | --- |

a)

Kontroll av att jordbrukarnas betalningsansökningar är korrekta genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (3).

| b) | Sektorspecifika kontroller, till exempel för olivolja och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

b)

Sektorspecifika kontroller, till exempel för olivolja och landsbygdsutveckling.

| c) | Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksvaror (4). |
| --- | --- |

c)

Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksvaror (4).

| d) | Efterhandskontroller av betalningar, där affärshandlingar hos ekonomiska aktörer och förädlingsföretag som hanterar jordbruksprodukter granskas (5). |
| --- | --- |

d)

Efterhandskontroller av betalningar, där affärshandlingar hos ekonomiska aktörer och förädlingsföretag som hanterar jordbruksprodukter granskas (5).

| e) | Förfarandet för avslutning av räkenskaper, som omfattar alla redovisade utgifter i fråga om årsredovisningens fullständighet och korrekthet (det finansiella beslutet) och, på flerårig basis, utgifternas laglighet och korrekthet (beslut om överensstämmelse). |
| --- | --- |

e)

Förfarandet för avslutning av räkenskaper, som omfattar alla redovisade utgifter i fråga om årsredovisningens fullständighet och korrekthet (det finansiella beslutet) och, på flerårig basis, utgifternas laglighet och korrekthet (beslut om överensstämmelse).

5.3

| 5.3 | För att uppnå säkerhet om att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten dessa system för övervakning och kontroll och testade slumpvis utvalda betalningar från 30 utbetalningsställens utgifter (som tillsammans stod för 68 % av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken) (se
  tabell 5.1
  ). |
| --- | --- |

För att uppnå säkerhet om att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten dessa system för övervakning och kontroll och testade slumpvis utvalda betalningar från 30 utbetalningsställens utgifter (som tillsammans stod för 68 % av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken) (se
  tabell 5.1
  ).

Tabell 5.1 – Utbetalningsställen fördelade enligt redovisade utgifter 2006

| Nr | Medlemsstat | Utbetalningsställe | Redovisade belopp i miljoner euro (6) | % av tot. bel. | Intyg med reservation (7) | Avskilda räkenskaper (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frankrike | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italien | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Grekland | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Förenade kungariket | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Polen | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Spanien | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irland | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Frankrike | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Tyskland | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Danmark | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Frankrike | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Spanien | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Tyskland | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Ungern | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugal | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finland | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Förenade kungariket | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Spanien | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italien | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italien | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Spanien | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgien | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Litauen | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Tyskland | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgien | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Spanien | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| Utbetalningsställen som ingick i revisionsförklaringen 2006 | Delsumma | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Österrike | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Frankrike | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Spanien | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Frankrike | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Sverige | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Spanien | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italien | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Tyskland | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Tjeckien | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nederländerna | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Frankrike | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Tyskland | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italien | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nederländerna | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Tyskland | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Förenade kungariket | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Spanien | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Förenade kungariket | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgien | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovakien | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Tyskland | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nederländerna | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italien | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Frankrike | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Tyskland | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Poland | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Spanien | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovenien | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Frankrike | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Spanien | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Lettland | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Spanien | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italien | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Frankrike | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Frankrike | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Spanien | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italien | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Spain | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Spanien | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estland | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Frankrike | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nederländerna | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Frankrike | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugal | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Spanien | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nederländerna | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Frankrike | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Cypern | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luxemburg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Spanien | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Spanien | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nederländerna | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Österrike | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Spanien | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Tyskland | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Förenade kungariket | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Tyskland | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italien | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Frankrike | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Tyskland | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Förenade kungariket | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Tyskland | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Spanien | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irland | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Delsumma | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Summa | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2006. |

Nr

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Redovisade belopp i miljoner euro (6)

% av tot. bel.

Intyg med reservation (7)

Avskilda räkenskaper (8)

1

Frankrike

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italien

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Grekland

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Förenade kungariket

RPA

2 925,2

5,8

5

Polen

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Spanien

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Irland

DAF

1 723,3

3,4

8

Frankrike

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Tyskland

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Danmark

DFFE

1 163,3

2,3

11

Frankrike

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Spanien

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Tyskland

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Ungern

MVH

890,2

1,8

15

Portugal

INGA

879,8

1,8

×

16

Finland

MMM

824,4

1,6

17

Förenade kungariket

SERAD

679,5

1,4

18

Spanien

Aragón

560,2

1,1

19

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italien

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italien

AGREA

426,8

0,9

×

22

Spanien

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgien

BIRB

393,5

0,8

24

Tyskland

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Tyskland

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Litauen

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Tyskland

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgien

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Tyskland

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Spanien

Galicia

175,4

0,4

Utbetalningsställen som ingick i revisionsförklaringen 2006

Delsumma

34 013,8

68,0

31

Österrike

AMA

1 234,6

2,5

32

Frankrike

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Spanien

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Frankrike

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Sverige

SJV

918,3

1,8

36

Spanien

Extremadura

686,9

1,4

37

Italien

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Tyskland

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Tjeckien

SAIF

497,5

1,0

40

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nederländerna

PZ

447,4

0,9

42

Frankrike

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Tyskland

Brandenburg

443,7

0,9

44

Tyskland

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italien

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nederländerna

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Tyskland

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Förenade kungariket

DARD

350,3

0,7

49

Spanien

FEGA

333,8

0,7

50

Förenade kungariket

NAW

333,5

0,7

51

Belgien

ALV

277,2

0,6

52

Slovakien

APA

266,1

0,5

×

×

53

Tyskland

Hessen

249,7

0,5

54

Nederländerna

HPA

233,5

0,5

55

Italien

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Frankrike

AUP

208,1

0,4

×

57

Tyskland

BLE

178,0

0,4

58

Poland

ARR

175,3

0,4

59

Spanien

Valencia

174,6

0,3

60

Slovenien

AAMRD

159,1

0,3

61

Frankrike

FIRS

153,9

0,3

62

Spanien

Navarra

137,1

0,3

63

Lettland

RSS

136,6

0,3

64

Spanien

Murcia

125,5

0,3

65

Italien

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Frankrike

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Frankrike

ONIVINS

108,6

0,2

68

Spanien

Canarias

99,0

0,2

69

Italien

SAISA

91,4

0,2

70

Spain

Asturias

85,2

0,2

×

71

Spanien

País Vasco

75,9

0,2

72

Estland

PRIA

75,3

0,2

73

Frankrike

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nederländerna

PT

72,4

0,1

75

Frankrike

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugal

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Spanien

Madrid

58,4

0,1

78

Nederländerna

PVE

54,3

0,1

79

Frankrike

ONILAIT

52,1

0,1

80

Cypern

CAPO

48,5

0,1

81

Luxemburg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Spanien

La Rioja

45,9

0,1

83

Spanien

Cantabria

44,2

0,1

84

Nederländerna

DLG

44,0

0,1

85

Österrike

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Spanien

Baleares

34,4

0,1

87

Tyskland

Saarland

23,1

0,0

88

Förenade kungariket

FC

18,5

0,0

89

Tyskland

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italien

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Frankrike

OFIMER

8,9

0,0

93

Tyskland

Hamburg

7,2

0,0

94

Förenade kungariket

CCW

5,3

0,0

95

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Tyskland

Bremen

3,6

0,0

97

Spanien

FROM

2,4

0,0

98

Irland

DCMNR

0,6

0,0

Delsumma

16 033,4

32,0

Summa

50 047,2

100,0

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2006.

| 5.4 | Utöver detta granskade revisionsrätten de system som inrättats för genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd (se punkt 5.15) där omkring 14 200 miljoner euro betalades ut till mottagare 2006 (10). Revisionsrätten utförde ingen revision av systemet för enhetlig arealersättning (se punkt 5.40) eftersom det var för tidigt att se förbättringar i de medlemsstater som tidigare hade granskats. Revisionsrätten tog dock med dessa medlemsstater vid sina direkta kontroller av transaktioner. |
| --- | --- |

5.4

Utöver detta granskade revisionsrätten de system som inrättats för genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd (se punkt 5.15) där omkring 14 200 miljoner euro betalades ut till mottagare 2006 (10). Revisionsrätten utförde ingen revision av systemet för enhetlig arealersättning (se punkt 5.40) eftersom det var för tidigt att se förbättringar i de medlemsstater som tidigare hade granskats. Revisionsrätten tog dock med dessa medlemsstater vid sina direkta kontroller av transaktioner.

5.5

| 5.5 | Med tanke på oron när det gäller lagligheten och korrektheten hos betalningar inom system som inte direkt omfattas av IACS utförde revisionsrätten särskilda revisioner av produktionsstöd för olivolja (som även omfattade tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) (se punkt 5.82) och torkade druvor (se punkt 5.12). |
| --- | --- |

Med tanke på oron när det gäller lagligheten och korrektheten hos betalningar inom system som inte direkt omfattas av IACS utförde revisionsrätten särskilda revisioner av produktionsstöd för olivolja (som även omfattade tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) (se punkt 5.82) och torkade druvor (se punkt 5.12).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

| 5.6 | IACS är det centrala förvaltnings- och kontrollverktyget för systemet med samlat gårdsstöd (se punkt 5.15), systemet för enhetlig arealersättning (se punkt 5.39) och alla arealstöds- och djurbidragssystem. Det täcker nästan 70 % av garantifondens budget. |
| --- | --- |

5.6

IACS är det centrala förvaltnings- och kontrollverktyget för systemet med samlat gårdsstöd (se punkt 5.15), systemet för enhetlig arealersättning (se punkt 5.39) och alla arealstöds- och djurbidragssystem. Det täcker nästan 70 % av garantifondens budget.

5.7

| 5.7 | IACS består i varje medlemsstat av en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och registrering av djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, dubbelkontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och inspektioner på plats på gårdar i en utsträckning om minst 5 %. |
| --- | --- |

IACS består i varje medlemsstat av en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och registrering av djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, dubbelkontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och inspektioner på plats på gårdar i en utsträckning om minst 5 %.

5.8

| 5.8 | Resultaten av de IACS-inspektioner som utbetalningsställena rapporterar till kommissionen gäller lagligheten och korrektheten i betalningarna till jordbrukare men revisionsrätten anser att de bör granskas och godkännas av ett oberoende organ. Fel som har inträffat i beräkningen av stödrättigheterna framgår inte av inspektionsresultaten från IACS trots att de påverkar betalningarnas laglighet och korrekthet. De fel som påträffats vid utbetalningsställenas inspektioner korrigeras dock före utbetalning. |
| --- | --- |

Resultaten av de IACS-inspektioner som utbetalningsställena rapporterar till kommissionen gäller lagligheten och korrektheten i betalningarna till jordbrukare men revisionsrätten anser att de bör granskas och godkännas av ett oberoende organ. Fel som har inträffat i beräkningen av stödrättigheterna framgår inte av inspektionsresultaten från IACS trots att de påverkar betalningarnas laglighet och korrekthet. De fel som påträffats vid utbetalningsställenas inspektioner korrigeras dock före utbetalning.

| 5.8 | I syfte att ytterligare förbättra den säkerhet som kan uppnås med IACS-kontroller vad gäller kontrollsystemens effektivitet har kommissionen tillämpat revisionsrättens rekommendationer om att de attesterande organen bör göra större insatser för att verifiera och godkänna kontrollstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar. Enligt kommissionens riktlinjer måste de attesterande organen från och med budgetåret 2007 analysera och rapportera resultaten av kontroller på platsen och kontrollstatistiken. |
| --- | --- |

5.8

I syfte att ytterligare förbättra den säkerhet som kan uppnås med IACS-kontroller vad gäller kontrollsystemens effektivitet har kommissionen tillämpat revisionsrättens rekommendationer om att de attesterande organen bör göra större insatser för att verifiera och godkänna kontrollstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar. Enligt kommissionens riktlinjer måste de attesterande organen från och med budgetåret 2007 analysera och rapportera resultaten av kontroller på platsen och kontrollstatistiken.

| 5.9 | Enligt denna statistik (se
  tabell 5.2
  och
  diagram 5.2
  ) förekom det för alla medlemsstater sammantaget fel i 28,9 % (40 % förra året) av de ansökningar om arealstöd som kontrollerades under 2005 och som gav upphov till betalningar under budgetåret 2006. Dessa fel motsvarar 1,4 % av den areal som kontrollerats av utbetalningsställena. För EU-15 minskade den senare procentandelen från 2,0 % år 2004 till 1,2 % år 2005. Den lägre felfrekvensen hänger samman med införandet av systemet för samlat gårdsstöd i tio av medlemsstaterna i EU-15 (11) där felfrekvensen har minskat till 0,7 %. I de övriga fem medlemsstaterna är felfrekvensen fortfarande 1,8 % och detsamma gäller för de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.9

Enligt denna statistik (se
  tabell 5.2
  och
  diagram 5.2
  ) förekom det för alla medlemsstater sammantaget fel i 28,9 % (40 % förra året) av de ansökningar om arealstöd som kontrollerades under 2005 och som gav upphov till betalningar under budgetåret 2006. Dessa fel motsvarar 1,4 % av den areal som kontrollerats av utbetalningsställena. För EU-15 minskade den senare procentandelen från 2,0 % år 2004 till 1,2 % år 2005. Den lägre felfrekvensen hänger samman med införandet av systemet för samlat gårdsstöd i tio av medlemsstaterna i EU-15 (11) där felfrekvensen har minskat till 0,7 %. I de övriga fem medlemsstaterna är felfrekvensen fortfarande 1,8 % och detsamma gäller för de nya medlemsstaterna.

| 5.10 | I de tio medlemsstater som har frikopplat alla eller delar av djurbidragen har antalet djur som fortfarande kontrolleras minskat med mellan 35 % och 67 % beroende på vilket stödsystem det gäller, och felfrekvensen har minskat betydligt. När det gäller det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 5.3
  och
  diagram 5.3
  ), konstaterade medlemsstaterna att 0,7 % av de djur som uppgivits i betalningsansökningarna inte fanns eller inte berättigade till stöd (1,56 % år 2004). För det särskilda nötköttsbidraget var det 1,23 % (2,53 % år 2004) och för får- och getbidragen sjönk det till 3,6 % från 6,3 % år 2004. |
| --- | --- |

5.10

I de tio medlemsstater som har frikopplat alla eller delar av djurbidragen har antalet djur som fortfarande kontrolleras minskat med mellan 35 % och 67 % beroende på vilket stödsystem det gäller, och felfrekvensen har minskat betydligt. När det gäller det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 5.3
  och
  diagram 5.3
  ), konstaterade medlemsstaterna att 0,7 % av de djur som uppgivits i betalningsansökningarna inte fanns eller inte berättigade till stöd (1,56 % år 2004). För det särskilda nötköttsbidraget var det 1,23 % (2,53 % år 2004) och för får- och getbidragen sjönk det till 3,6 % från 6,3 % år 2004.

| 5.9–5.10 | Kommissionen vill betona denna positiva trend mot lägre felfrekvenser när det gäller ansökningar och för höga redovisningar av arealer och djur, och anser att detta är en mycket positiv konsekvens av de nyligen gjorda reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

5.9–5.10

Kommissionen vill betona denna positiva trend mot lägre felfrekvenser när det gäller ansökningar och för höga redovisningar av arealer och djur, och anser att detta är en mycket positiv konsekvens av de nyligen gjorda reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Tabell 5.2 – Arealstöd, grovfoderarealer och andra grödor – Ansökningar som kontrollerats på plats under 2005 (betalningsår 2006)

| Medlemsstater | Inlämnade ansökningar | Kontrollerade ansökningar | Ansökningar med fel | Slumpvis utvalda inspektioner | Slumpvis utvalda inspektioner med fel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Antal | % | Areal (ha) | % | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Danmark | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Tyskland | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irland | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italien | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luxemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Österrike | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugal | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Sverige | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Förenade kungariket | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Totalt 2005 EU-10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Totalt 2004 EU-10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Grekland | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Spanien | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Frankrike | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nederländerna | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finland | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovenien | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Totalt 2005 EU-7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Totalt 2005 EU-17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Totalt 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Totalt 2003 EU-15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Totalt 2002 EU-15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Tjeckien | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estland | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Cypern | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Lettland | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Litauen | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Ungern | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Polen | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovakien | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Totalt 2005 EU-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Totalt 2004 EU-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Totalt 2005 EU-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Totalt 2004 EU-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera ansökningar inom IACS.

  Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N+1.

  Källor: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.
  Årlig verksamhetsrapport 2006 – GD Jordbruk. |

Medlemsstater

Inlämnade ansökningar

Kontrollerade ansökningar

Ansökningar med fel

Slumpvis utvalda inspektioner

Slumpvis utvalda inspektioner med fel

Antal

Areal (ha)

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Antal

%

Areal (ha)

%

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Danmark

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Tyskland

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irland

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italien

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luxemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Österrike

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugal

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Sverige

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Förenade kungariket

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Totalt 2005 EU-10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Totalt 2004 EU-10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Grekland

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Spanien

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Frankrike

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nederländerna

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finland

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovenien

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Totalt 2005 EU-7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Totalt 2005 EU-17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Totalt 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Totalt 2003 EU-15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Totalt 2002 EU-15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Tjeckien

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estland

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Cypern

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Lettland

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Litauen

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Ungern

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Polen

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovakien

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Totalt 2005 EU-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Totalt 2004 EU-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Totalt 2005 EU-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Totalt 2004 EU-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera ansökningar inom IACS.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N+1.

Källor: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Årlig verksamhetsrapport 2006 – GD Jordbruk.

Image

Tabell 5.3 – IACS-inspektioner av am- och dikobidrag – Resultat av kontroller på plats 2005 (betalningsår 2006)

| Medlemsstater | Totalt antal djur | Kontrollerade djur för vilka stödet delvis avslagits | Kontrollerade djur för vilka stödet avslagits | Kontrollerade djur
  (slumpmässigt urval) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Djur för vilka stöd begärts | Kontrollerade | % | Antal | Andel i procent av djur för vilka stöd begärts | Antal | Andel i procent av djur för vilka stöd begärts | Antal | Andel i procent av totala antalet kontrollerade djur | Andel i procent av totala antalet djur för vilka stöd begärts | Delvis avslag | Andel i procent som delvis avslagits | Avslag | Andel i procent som avslagits |
| Belgien | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Grekland | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Spanien | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Frankrike | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nederländerna | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Österrike | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugal | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finland | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenien | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Källor: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.
  Årlig verksamhetsrapport – GD Jordbruk. |

Medlemsstater

Totalt antal djur

Kontrollerade djur för vilka stödet delvis avslagits

Kontrollerade djur för vilka stödet avslagits

Kontrollerade djur

(slumpmässigt urval)

Djur för vilka stöd begärts

Kontrollerade

%

Antal

Andel i procent av djur för vilka stöd begärts

Antal

Andel i procent av djur för vilka stöd begärts

Antal

Andel i procent av totala antalet kontrollerade djur

Andel i procent av totala antalet djur för vilka stöd begärts

Delvis avslag

Andel i procent som delvis avslagits

Avslag

Andel i procent som avslagits

Belgien

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Grekland

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Spanien

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Frankrike

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nederländerna

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Österrike

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugal

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finland

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovenien

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Källor: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Årlig verksamhetsrapport – GD Jordbruk.

Image

Situationen i Grekland

| 5.11 | För femte året i rad innehåller generaldirektörens förklaring en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. För 2006 har revisionsrätten bekräftat fortsatta brister i genomförandet av följande nyckelkontroller: hanteringen av stödansökningar, inspektionsförfaranden, djurdatabasens integritet och systemet för identifiering av jordbruksskiften. Omkring 850 miljoner euro per år betalas ut till jordbrukare under dessa otillfredsställande kontrollvillkor. För perioden 1996–2005 har kommissionen gjort korrigeringar om totalt 479 miljoner euro, vilket motsvarar omkring 6 % av de deklarerade utgifterna. Korrigeringar har också gjorts när det gäller torkade druvor. |
| --- | --- |

5.11

För femte året i rad innehåller generaldirektörens förklaring en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. För 2006 har revisionsrätten bekräftat fortsatta brister i genomförandet av följande nyckelkontroller: hanteringen av stödansökningar, inspektionsförfaranden, djurdatabasens integritet och systemet för identifiering av jordbruksskiften. Omkring 850 miljoner euro per år betalas ut till jordbrukare under dessa otillfredsställande kontrollvillkor. För perioden 1996–2005 har kommissionen gjort korrigeringar om totalt 479 miljoner euro, vilket motsvarar omkring 6 % av de deklarerade utgifterna. Korrigeringar har också gjorts när det gäller torkade druvor.

| 5.11 | Vad gäller budgetåret 2006 (ansökningsåret 2005) bekräftar revisionerna att det fortfarande förekommer betydande brister i Grekland rörande de centrala IACS-elementens funktion. Detta gäller ansökningsförfaranden, kvaliteten på kontrollerna på platsen, kvaliteten på djurdatabasen och i synnerhet systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS, Land Parcel Identification System). |
| --- | --- |

5.11

Vad gäller budgetåret 2006 (ansökningsåret 2005) bekräftar revisionerna att det fortfarande förekommer betydande brister i Grekland rörande de centrala IACS-elementens funktion. Detta gäller ansökningsförfaranden, kvaliteten på kontrollerna på platsen, kvaliteten på djurdatabasen och i synnerhet systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS, Land Parcel Identification System).

I syfte att skydda gemenskapens finansiella intressen fortsätter kommissionen med ett intensivt revisionsprogram och kommer att så länge det är nödvändigt ålägga Grekland finansiella korrigeringar.

Kommissionen genomför dessutom en nära uppföljning och övervakning av den grekiska handlingsplanen som de grekiska myndigheterna har upprättat på uttrycklig begäran av och i nära samarbete med kommissionen i syfte att avhjälpa de ovan nämnda bristerna. Handlingsplanen innehåller strikta tidsfrister för att genomföra de olika åtgärderna, vilket bör ge resultat från och med budgetåret 2007 (ansökningsåret 2006).

| 5.12 | Inom stödsystemet för torkade druvor krävs att odlarna producerar en lägsta kvantitet av torkade druvor per hektar (dvs. de måste uppnå en minimiavkastning). Nästan hela stödet (omkring 115 miljoner euro) betalas ut i Grekland. |
| --- | --- |

5.12

Inom stödsystemet för torkade druvor krävs att odlarna producerar en lägsta kvantitet av torkade druvor per hektar (dvs. de måste uppnå en minimiavkastning). Nästan hela stödet (omkring 115 miljoner euro) betalas ut i Grekland.

5.13

| 5.13 | Vid revisionsrättens revisioner inför revisionsförklaringen under de senaste åren samt vid en särskild revision 2006 har det konstaterats att de grekiska nationella myndigheterna sedan 1999 felaktigt har tillämpat reduktioner i kraven på minimiavkastning för både russin och korinter som utgör den största delen av utgiftsområdet torkade druvor. Endast 2002–2003, då hårt väder drabbade stora delar av Grekland, grundades reduktionerna på skadebedömningar gjorda av försäkringsbolag och stämde då med reglerna. Andra år beslutades flertalet av reduktionerna av de nationella myndigheterna, av anledningar som inte hängde samman med naturkatastrofer (15). Detta har lett till att betalningar har gjorts till odlare som inte uppfyllde minimikraven på avkastning (i synnerhet när det gäller russin – omkring 50 % av den totala produktionen) och som inte hade drabbats av en naturkatastrof. |
| --- | --- |

Vid revisionsrättens revisioner inför revisionsförklaringen under de senaste åren samt vid en särskild revision 2006 har det konstaterats att de grekiska nationella myndigheterna sedan 1999 felaktigt har tillämpat reduktioner i kraven på minimiavkastning för både russin och korinter som utgör den största delen av utgiftsområdet torkade druvor. Endast 2002–2003, då hårt väder drabbade stora delar av Grekland, grundades reduktionerna på skadebedömningar gjorda av försäkringsbolag och stämde då med reglerna. Andra år beslutades flertalet av reduktionerna av de nationella myndigheterna, av anledningar som inte hängde samman med naturkatastrofer (15). Detta har lett till att betalningar har gjorts till odlare som inte uppfyllde minimikraven på avkastning (i synnerhet när det gäller russin – omkring 50 % av den totala produktionen) och som inte hade drabbats av en naturkatastrof.

| 5.13 | Kommissionen har under de senaste åren genomfört flera kontroller rörande stödsystemet för torkade druvor i Grekland och är medveten om den utveckling som beskrivs. De senaste åren har de grekiska myndigheterna beviljat allmänna undantag i form av enhetliga minskningar av de obligatoriska produktionsmängderna för hela Grekland och motiverat undantagen med hänvisning till naturkatastrofer och, i mindre utsträckning, till andra orsaker. |
| --- | --- |

5.13

Kommissionen har under de senaste åren genomfört flera kontroller rörande stödsystemet för torkade druvor i Grekland och är medveten om den utveckling som beskrivs. De senaste åren har de grekiska myndigheterna beviljat allmänna undantag i form av enhetliga minskningar av de obligatoriska produktionsmängderna för hela Grekland och motiverat undantagen med hänvisning till naturkatastrofer och, i mindre utsträckning, till andra orsaker.

Kommissionen anser att detta inte är förenligt med gemenskapens lagstiftning och som resultat av kommissionens kontroller på plats har förfaranden för bedömning av överensstämmelse inletts.

| 5.14 | Kommissionen har gjort schablonmässiga korrigeringar för brister i nyckelkontrollerna för perioden 1997–2002 (40 miljoner euro). Korrigeringar har ännu inte föreslagits för de efterföljande åren och kommissionen har inte fastställt omfattningen av oberättigade betalningar som när det gäller russin kan vara väsentlig. |
| --- | --- |

5.14

Kommissionen har gjort schablonmässiga korrigeringar för brister i nyckelkontrollerna för perioden 1997–2002 (40 miljoner euro). Korrigeringar har ännu inte föreslagits för de efterföljande åren och kommissionen har inte fastställt omfattningen av oberättigade betalningar som när det gäller russin kan vara väsentlig.

| 5.14 | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse pågår i fråga om de återstående åren, och med tanke på integrationen i systemet med samlat gårdsstöd från 2008 avser kommissionen att föreslå finansiella korrigeringar i två ”paket” – ett paket för de år som ännu inte har korrigerats (dvs. 2003–2005) och, efter behov, ett andra paket för den återstående perioden i vilket särskilt beaktas att undantagen från kraven på minimiavkastning under de senaste åren uppenbarligen inte har beviljats i enlighet med gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

5.14

Förfaranden för bedömning av överensstämmelse pågår i fråga om de återstående åren, och med tanke på integrationen i systemet med samlat gårdsstöd från 2008 avser kommissionen att föreslå finansiella korrigeringar i två ”paket” – ett paket för de år som ännu inte har korrigerats (dvs. 2003–2005) och, efter behov, ett andra paket för den återstående perioden i vilket särskilt beaktas att undantagen från kraven på minimiavkastning under de senaste åren uppenbarligen inte har beviljats i enlighet med gemenskapens lagstiftning.

Systemet med samlat gårdsstöd

Vad är det och hur fungerar det?

| 5.15 | Inom systemet med samlat gårdsstöd betalas inte jordbrukarna utifrån vad de producerar eller antalet djur de håller (16). Istället skall de vidta följande åtgärder för att ta emot fullt stöd: |
| --- | --- |

5.15

Inom systemet med samlat gårdsstöd betalas inte jordbrukarna utifrån vad de producerar eller antalet djur de håller (16). Istället skall de vidta följande åtgärder för att ta emot fullt stöd:

| a) | Ansökan om stödrättigheter för första året (och samma år ansökan om utbetalning (samlad ansökan) åtföljd av deklarationen om stödberättigande hektar). |
| --- | --- |

a)

Ansökan om stödrättigheter för första året (och samma år ansökan om utbetalning (samlad ansökan) åtföljd av deklarationen om stödberättigande hektar).

| b) | När stödrättigheterna väl har fastställts, samlad ansökan (varje år) med uppgivande av alla hektar och i synnerhet de hektar som berättigar till stöd från systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

b)

När stödrättigheterna väl har fastställts, samlad ansökan (varje år) med uppgivande av alla hektar och i synnerhet de hektar som berättigar till stöd från systemet med samlat gårdsstöd.

| c) | Jordbrukaren måste hålla sin mark i god jordbrukshävd och bevara miljön samt uppfylla ett antal särskilda miljökrav (tvärvillkor). |
| --- | --- |

c)

Jordbrukaren måste hålla sin mark i god jordbrukshävd och bevara miljön samt uppfylla ett antal särskilda miljökrav (tvärvillkor).

5.16

| 5.16 | För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få stödrättigheter (17). Nationella myndigheter väljer en av de modeller som fastställs i EU-lagstiftningen (se
  tabell 5.4
  ) och räknar ut antal och värde på varje jordbrukares stödrättigheter. Med den historiska modellen baseras varje jordbrukares stödrättigheter på det genomsnittliga stödbelopp som har mottagits och den genomsnittliga areal som använts för jordbruk under referensperioden 2000–2002. Med regionmodellen har alla stödrättigheter inom en region samma schablonvärde och jordbrukaren beviljas en stödrättighet för varje stödberättigande hektar som uppgivits det första ansökningsåret. Blandmodellen är en kombination av en historisk del och ett schablonmässigt belopp och om den är dynamisk minskar den historiska delen varje år tills modellen blir ett övervägande schablonbaserat system. |
| --- | --- |

För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få stödrättigheter (17). Nationella myndigheter väljer en av de modeller som fastställs i EU-lagstiftningen (se
  tabell 5.4
  ) och räknar ut antal och värde på varje jordbrukares stödrättigheter. Med den historiska modellen baseras varje jordbrukares stödrättigheter på det genomsnittliga stödbelopp som har mottagits och den genomsnittliga areal som använts för jordbruk under referensperioden 2000–2002. Med regionmodellen har alla stödrättigheter inom en region samma schablonvärde och jordbrukaren beviljas en stödrättighet för varje stödberättigande hektar som uppgivits det första ansökningsåret. Blandmodellen är en kombination av en historisk del och ett schablonmässigt belopp och om den är dynamisk minskar den historiska delen varje år tills modellen blir ett övervägande schablonbaserat system.

| 5.16 | Enligt reglerna för systemet med samlat gårdsstöd har medlemsstaterna en betydande självbestämmandegrad när det gäller att anpassa systemet enligt medlemsstaternas specifika behov och syften. Detta gäller det grundläggande valet av modell, där regionmodellen togs fram som ett alternativ till den historiska modellen, liksom också etablerandet av specifika regler för hur den valda modellen skall genomföras. |
| --- | --- |

5.16

Enligt reglerna för systemet med samlat gårdsstöd har medlemsstaterna en betydande självbestämmandegrad när det gäller att anpassa systemet enligt medlemsstaternas specifika behov och syften. Detta gäller det grundläggande valet av modell, där regionmodellen togs fram som ett alternativ till den historiska modellen, liksom också etablerandet av specifika regler för hur den valda modellen skall genomföras.

Tabell 5.4 – Modeller inom systemet med samlat gårdsstöd som antagits av de granskade medlemsstaterna

| Medlemsstat | Tillämpad modell | Mottagare av EU:s direktstöd ansökningsåret 2004 (18) | Inlämnade ansökningar om samlat gårdsstöd 2005 (19) | 2005 i % av 2004 (avrundat) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal
  (1 000 ha) | Antal (20) | Areal
  (1 000 ha) (21) | Antal
  (%) | Area (%) |
| Danmark | Dynamisk blandad | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Tyskland | Dynamisk blandad | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luxemburg | Statisk blandad | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Sverige | Statisk blandad | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Förenade kungariket |
| UK – England | Dynamisk blandad | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| UK – Skottland | Historisk | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| UK – Wales | Historisk | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| UK – N. Irland | Statisk blandad | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Totalt | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Medlemsstat

Tillämpad modell

Mottagare av EU:s direktstöd ansökningsåret 2004 (18)

Inlämnade ansökningar om samlat gårdsstöd 2005 (19)

2005 i % av 2004 (avrundat)

Antal

Areal

(1 000 ha)

Antal (20)

Areal

(1 000 ha) (21)

Antal

(%)

Area (%)

Danmark

Dynamisk blandad

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Tyskland

Dynamisk blandad

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luxemburg

Statisk blandad

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Sverige

Statisk blandad

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Förenade kungariket

UK – England

Dynamisk blandad

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

UK – Skottland

Historisk

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

UK – Wales

Historisk

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

UK – N. Irland

Statisk blandad

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Totalt

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17 | Medlemsstaterna skall upprätta en nationell reserv (22) från vilken de kan tilldela stödrättigheter till nya jordbrukare eller till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation eller som omfattas av omstrukturerings- och utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

5.17

Medlemsstaterna skall upprätta en nationell reserv (22) från vilken de kan tilldela stödrättigheter till nya jordbrukare eller till jordbrukare som befinner sig i en särskild situation eller som omfattas av omstrukturerings- och utvecklingsprogram.

Revisionens mål

| 5.18 | Revisionsrätten granskade systemen för upprättande av stödrättigheter i de 10 medlemsstater (23) som införde systemet med samlat gårdsstöd 2005 (betalningar 2006, budgettak 15 088 miljoner euro (24), 27 % av de totala jordbruksutgifterna) (25). |
| --- | --- |

5.18

Revisionsrätten granskade systemen för upprättande av stödrättigheter i de 10 medlemsstater (23) som införde systemet med samlat gårdsstöd 2005 (betalningar 2006, budgettak 15 088 miljoner euro (24), 27 % av de totala jordbruksutgifterna) (25).

De främsta målen för revisionen var att bedöma om

| a) | de nationella bestämmelser som medlemsstaterna antagit överensstämmer med EU-lagstiftningen och om stödrättigheterna har beräknats korrekt, |
| --- | --- |

a)

de nationella bestämmelser som medlemsstaterna antagit överensstämmer med EU-lagstiftningen och om stödrättigheterna har beräknats korrekt,

| b) | om medlemsstaterna har infört tillräckliga administrativa förfaranden och en tillförlitlig intern kontroll för att korrekt, fullständigt och riktigt kunna fastställa och förvalta stödrättigheter, |
| --- | --- |

b)

om medlemsstaterna har infört tillräckliga administrativa förfaranden och en tillförlitlig intern kontroll för att korrekt, fullständigt och riktigt kunna fastställa och förvalta stödrättigheter,

| c) | om medlemsstaterna har infört ett tillförlitligt förvaltnings- och kontrollsystem för behandlingen av ansökningar om samlat gårdsstöd (26). |
| --- | --- |

c)

om medlemsstaterna har infört ett tillförlitligt förvaltnings- och kontrollsystem för behandlingen av ansökningar om samlat gårdsstöd (26).

Beräkning och tilldelning av stödrättigheter

| 5.19 | Korrekt beräkning och tilldelning av stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar av det samlade gårdsstödet. Inkorrekt fastställda stödrättigheter leder till att för mycket eller för lite stöd betalas under det första året och under alla följande år om det inte upptäcks. |
| --- | --- |

5.19

Korrekt beräkning och tilldelning av stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar av det samlade gårdsstödet. Inkorrekt fastställda stödrättigheter leder till att för mycket eller för lite stöd betalas under det första året och under alla följande år om det inte upptäcks.

Bristande efterlevnad av bestämmelserna

Tiomånadersregeln

| 5.20 | I gemenskapslagstiftningen fastställs att mark som uppgivits för samlat gårdsstöd måste stå till den sökandes förfogande under en period om minst 10 månader varje år. I strid med detta tilldelades i Förenade kungariket stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd, och stöd betalades ut, till markägare som inte bedrev jordbruk utan som arrenderade ut sin mark under största delen av året och därför inte uppfyllde kraven. I Nordirland till exempel tilldelades över 176 000 stödrättigheter (värda 13,8 miljoner euro) till sådana markägare (27). |
| --- | --- |

5.20

I gemenskapslagstiftningen fastställs att mark som uppgivits för samlat gårdsstöd måste stå till den sökandes förfogande under en period om minst 10 månader varje år. I strid med detta tilldelades i Förenade kungariket stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd, och stöd betalades ut, till markägare som inte bedrev jordbruk utan som arrenderade ut sin mark under största delen av året och därför inte uppfyllde kraven. I Nordirland till exempel tilldelades över 176 000 stödrättigheter (värda 13,8 miljoner euro) till sådana markägare (27).

| 5.20 | Den allmänna principen om frikoppling bör beaktas. |
| --- | --- |

5.20

Den allmänna principen om frikoppling bör beaktas.

I artikel 33 i förordning (EG) nr 1782/2003 fastställs att endast jordbrukare som uppfyller definitionen i artikel 2 a i förordningen har rätt till samlat gårdsstöd.

Enligt regionmodellen, som på begäran av flera medlemsstater antogs som ett undantag till den historiska modellen, är det tillåtet att verkställa betalningar på grundval av den totala jordbruksareal som har deklarerats det första ansökningsåret. Denna utökning gällde främst vall- och betesmark samt frukter och grönsaker. Modellen medför således att nya stödmottagare, som tidigare inte erhöll direkt stöd, blev stödberättigade bl.a. om marken står till deras förfogande, om GAEC (goda jordbruks- och miljömässiga förhållanden) tillämpas och om mottagarna bedriver jordbruksverksamhet på marken enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 1782/2003. Detta kan inbegripa markägare men endast om de bedriver jordbruksverksamhet.

Den sökande bör enligt sin deklaration ha förfogat över marken under minst 10 månader. Om marken i de fall som revisionsrätten beskriver har stått till ägarens förfogande under mindre än 10 månader är marken inte stödberättigande. Kommissionen kommer att vidta åtgärder genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

| 5.21 | Myndigheterna i Förenade kungariket anser att markägare, beroende på hur arrendeavtalet ser ut, kan vara berättigade till samlat gårdsstöd och/eller landsbygdsutvecklingsstöd för mark som arrenderas och brukas av en arrendator. Enligt EU-lagstiftningen är dock endast jordbrukaren, dvs. den person som förfogar över marken och där bedriver jordbruksverksamhet, berättigad till betalningar från systemet med samlat gårdsstöd och landsbygdsutvecklingsstöd. |
| --- | --- |

5.21

Myndigheterna i Förenade kungariket anser att markägare, beroende på hur arrendeavtalet ser ut, kan vara berättigade till samlat gårdsstöd och/eller landsbygdsutvecklingsstöd för mark som arrenderas och brukas av en arrendator. Enligt EU-lagstiftningen är dock endast jordbrukaren, dvs. den person som förfogar över marken och där bedriver jordbruksverksamhet, berättigad till betalningar från systemet med samlat gårdsstöd och landsbygdsutvecklingsstöd.

| 5.21 | Kommissionen delar revisionsrättens tolkning om relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

5.21

Kommissionen delar revisionsrättens tolkning om relevant EU-lagstiftning.

Ett villkor för rätt till stöd är att den sökande bedriver jordbruksverksamhet.

Medlemsstaterna måste identifiera vem som anses vara en aktiv jordbrukare (dvs. som har stödrättigheter). Om en markägare bär den ekonomiska risken för jordbruksverksamheten är det inte uteslutet att anse att markägaren ”bedriver jordbruksverksamhet”.

Konsolidering av stödrättigheter

| 5.22 | Enligt EU-lagstiftningen skall referensbelopp fastställas för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör offentlig intervention i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena. Om en jordbrukare har förlorat jordbruksmark på detta sätt och inte längre kan utnyttja alla sina stödrättigheter kan de konsolideras, dvs. bytas ut mot ett mindre antal med högre värde. |
| --- | --- |

5.22

Enligt EU-lagstiftningen skall referensbelopp fastställas för jordbrukare i områden som är föremål för omstrukturerings- och/eller utvecklingsprogram som rör offentlig intervention i syfte att undvika nedläggning av jordbruksmark och/eller i syfte att uppväga specifika nackdelar för jordbrukare i de områdena. Om en jordbrukare har förlorat jordbruksmark på detta sätt och inte längre kan utnyttja alla sina stödrättigheter kan de konsolideras, dvs. bytas ut mot ett mindre antal med högre värde.

5.23

| 5.23 | Vissa medlemsstater/länder (Österrike, Irland, Wales och Skottland) följde inte EU-lagstiftningen. De tillämpade denna bestämmelse på alla fall (28) där en jordbrukare år 2005 hade färre hektar än stödrättigheter. Konsolidering beviljades för att jordbrukarens referensbelopp skulle koncentreras till ett antal stödrättigheter motsvarande det antal hektar jordbrukaren hade och därmed också för att göra det möjligt för jordbrukaren att utnyttja alla sina stödrättigheter. I Wales och Skottland tillämpades denna inkorrekta konsolidering endast under det första året med samlat gårdsstöd medan bruket fortsätter i Österrike och Irland. Under 2005 konsoliderades över 200 000 ha på detta sätt. Effekten bedöms vara 60 miljoner euro per år (29). |
| --- | --- |

Vissa medlemsstater/länder (Österrike, Irland, Wales och Skottland) följde inte EU-lagstiftningen. De tillämpade denna bestämmelse på alla fall (28) där en jordbrukare år 2005 hade färre hektar än stödrättigheter. Konsolidering beviljades för att jordbrukarens referensbelopp skulle koncentreras till ett antal stödrättigheter motsvarande det antal hektar jordbrukaren hade och därmed också för att göra det möjligt för jordbrukaren att utnyttja alla sina stödrättigheter. I Wales och Skottland tillämpades denna inkorrekta konsolidering endast under det första året med samlat gårdsstöd medan bruket fortsätter i Österrike och Irland. Under 2005 konsoliderades över 200 000 ha på detta sätt. Effekten bedöms vara 60 miljoner euro per år (29).

| 5.23 | Det förfaringssätt som revisionsrätten beskriver har redan konstaterats av kommissionen och följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.23

Det förfaringssätt som revisionsrätten beskriver har redan konstaterats av kommissionen och följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

| 5.24 | I Nordirland och England, som tillämpar blandmodellen, uppstod en konsolideringseffekt när jordbrukare i strid med gemenskapsbestämmelserna (30) tilläts att begränsa tilldelningen av stödrättigheter till vissa delar av den stödberättigande areal som de hade uppgivit i sin betalningsansökan 2005. Genom detta kunde jordbrukare sprida sina historiska referensbelopp över färre hektar, dvs. de tilldelades färre stödrättigheter med högre värde, och markägare kunde begära stöd i eget namn för mark som de arrenderade ut till jordbrukare. |
| --- | --- |

5.24

I Nordirland och England, som tillämpar blandmodellen, uppstod en konsolideringseffekt när jordbrukare i strid med gemenskapsbestämmelserna (30) tilläts att begränsa tilldelningen av stödrättigheter till vissa delar av den stödberättigande areal som de hade uppgivit i sin betalningsansökan 2005. Genom detta kunde jordbrukare sprida sina historiska referensbelopp över färre hektar, dvs. de tilldelades färre stödrättigheter med högre värde, och markägare kunde begära stöd i eget namn för mark som de arrenderade ut till jordbrukare.

| 5.24 | Frågan kommer att följas upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.24

Frågan kommer att följas upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Nya stödmottagare

| 5.25 | Tillgång till systemet med samlat gårdsstöd har, enligt EU-lagstiftningen (31), en jordbrukare som definieras som en fysisk eller juridisk person vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium och som bedriver jordbruksverksamhet – produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön. |
| --- | --- |

5.25

Tillgång till systemet med samlat gårdsstöd har, enligt EU-lagstiftningen (31), en jordbrukare som definieras som en fysisk eller juridisk person vars jordbruksföretag ligger inom gemenskapens territorium och som bedriver jordbruksverksamhet – produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön.

5.26

| 5.26 | Även om sökande kan kvalificera för samlat gårdsstöd enbart genom att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön tillämpades inte villkoren för tillgång till systemet på ett enhetligt sätt inom hela gemenskapen. Till exempel i Luxemburg begränsades tilldelningen av stödrättigheter till sökande som faktiskt driver jordbruksföretag med alla de maskiner och all utrustning som behövs för oberoende drift. Alla andra medlemsstater som tillämpar regionmodellen eller blandmodellen godtog betalningsansökningar från markägare som åtog sig att hålla, eller låta hålla, sin mark i god jordbrukshävd och med bevarande av miljön, även om de inte hade maskiner eller utrustning för jordbruksdrift. |
| --- | --- |

Även om sökande kan kvalificera för samlat gårdsstöd enbart genom att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön tillämpades inte villkoren för tillgång till systemet på ett enhetligt sätt inom hela gemenskapen. Till exempel i Luxemburg begränsades tilldelningen av stödrättigheter till sökande som faktiskt driver jordbruksföretag med alla de maskiner och all utrustning som behövs för oberoende drift. Alla andra medlemsstater som tillämpar regionmodellen eller blandmodellen godtog betalningsansökningar från markägare som åtog sig att hålla, eller låta hålla, sin mark i god jordbrukshävd och med bevarande av miljön, även om de inte hade maskiner eller utrustning för jordbruksdrift.

| 5.26 | Enligt subsidiaritetsprincipen är det medlemsstaterna som svarar för det konkreta genomförandet av goda jordbruks- och miljömässiga förhållanden (GAEC). Genomförandet är därför inte enhetligt inom EU. Luxemburg har valt striktare regler som landet bedömde som lämpliga, men dessa regler är inte obligatoriska i de övriga medlemsstaterna. Kommissionen motsätter sig inte en sådan lösning. |
| --- | --- |

5.26

Enligt subsidiaritetsprincipen är det medlemsstaterna som svarar för det konkreta genomförandet av goda jordbruks- och miljömässiga förhållanden (GAEC). Genomförandet är därför inte enhetligt inom EU. Luxemburg har valt striktare regler som landet bedömde som lämpliga, men dessa regler är inte obligatoriska i de övriga medlemsstaterna. Kommissionen motsätter sig inte en sådan lösning.

| 5.27 | I
  tabell 5.4
  visas att antalet mottagare av direktstöd har ökat markant. I synnerhet inom den regionala modellen där all gräsmark och mark som brukas för frukt och grönsaker blev stödberättigande har systemet med samlat gårdsstöd lett till ett väsentligt ökat antal hektar för vilka direktstöd betalas och stödmottagare. Revisionsrätten har även bland stödmottagarna noterat järnvägsbolag (England), ridklubbar/hästavelsklubbar (Tyskland och Sverige) och golfklubbar/fritidsklubbar (Danmark och England). |
| --- | --- |

5.27

I
  tabell 5.4
  visas att antalet mottagare av direktstöd har ökat markant. I synnerhet inom den regionala modellen där all gräsmark och mark som brukas för frukt och grönsaker blev stödberättigande har systemet med samlat gårdsstöd lett till ett väsentligt ökat antal hektar för vilka direktstöd betalas och stödmottagare. Revisionsrätten har även bland stödmottagarna noterat järnvägsbolag (England), ridklubbar/hästavelsklubbar (Tyskland och Sverige) och golfklubbar/fritidsklubbar (Danmark och England).

| 5.27 | Stödmottagaren måste uppfylla kriterierna för tilldelning av stödrättigheter. För att en stödrättighet skall uppstå måste således mottagaren ha stödberättigande jordbruksmark till förfogande och bedriva jordbruksverksamhet på denna mark. Om en fysisk eller juridisk person uppfyller alla villkor för stödberättigande för den mark som personen förfogar över och har deklarerat, är marken stödberättigande. Golfbanor är i sig inte stödberättigande. Det står även klart att t.ex. mark som används för golf eller för andra fritidsaktiviteter utesluts, och att endast mark som används för jordbruksverksamhet är stödberättigande. Kommissionen kommer att följa upp de fall som pekats ut av revisionsrätten. |
| --- | --- |

5.27

Stödmottagaren måste uppfylla kriterierna för tilldelning av stödrättigheter. För att en stödrättighet skall uppstå måste således mottagaren ha stödberättigande jordbruksmark till förfogande och bedriva jordbruksverksamhet på denna mark. Om en fysisk eller juridisk person uppfyller alla villkor för stödberättigande för den mark som personen förfogar över och har deklarerat, är marken stödberättigande. Golfbanor är i sig inte stödberättigande. Det står även klart att t.ex. mark som används för golf eller för andra fritidsaktiviteter utesluts, och att endast mark som används för jordbruksverksamhet är stödberättigande. Kommissionen kommer att följa upp de fall som pekats ut av revisionsrätten.

Sidoeffekter av systemet med samlat gårdsstöd

| 5.28 | Stödrättigheter tilldelade till markägare som inte bedriver jordbruk är inom blandmodellen endast baserade på det schablonmässiga regionala inslaget i systemet med samlat gårdsstöd. Med den dynamiska versionen av modellen startar dessa stödrättigheter på ett lågt värde, men får mot slutet av den dynamiska fasen ett mycket högre värde och i slutändan kommer alla stödrättigheter att ha samma värde. Man kommer att få en tydlig omfördelningseffekt på EU:s direktstöd från dem som faktiskt bedriver jordbruk till markägare som kommer att se värdet på sina stödrättigheter fyrdubblas i Danmark och Tyskland och tiodubblas i England. I England var den schablonmässiga delen av stödrättigheterna värd 28,20 euro per hektar år 2005 medan alla stödrättigheter kommer att ha ett nominellt värde på omkring 280 euro per hektar år 2012 (32). |
| --- | --- |

5.28

Stödrättigheter tilldelade till markägare som inte bedriver jordbruk är inom blandmodellen endast baserade på det schablonmässiga regionala inslaget i systemet med samlat gårdsstöd. Med den dynamiska versionen av modellen startar dessa stödrättigheter på ett lågt värde, men får mot slutet av den dynamiska fasen ett mycket högre värde och i slutändan kommer alla stödrättigheter att ha samma värde. Man kommer att få en tydlig omfördelningseffekt på EU:s direktstöd från dem som faktiskt bedriver jordbruk till markägare som kommer att se värdet på sina stödrättigheter fyrdubblas i Danmark och Tyskland och tiodubblas i England. I England var den schablonmässiga delen av stödrättigheterna värd 28,20 euro per hektar år 2005 medan alla stödrättigheter kommer att ha ett nominellt värde på omkring 280 euro per hektar år 2012 (32).

| 5.28 | Se även kommissionens svar på punkt 5.20 vad gäller begreppet regionmodell och dess betydelse för bevarandeändamål. |
| --- | --- |

5.28

Se även kommissionens svar på punkt 5.20 vad gäller begreppet regionmodell och dess betydelse för bevarandeändamål.

För det första gäller att valet av modell faller på medlemsstaten. Den modell som beskrivs här omfattar också en omfördelningseffekt eftersom, utifrån att alla stödberättigande jordbruksområden får ett schablonbelopp, 1. täckningen utökas till de områden som tidigare inte kunde få stöd, 2. vissa individuella historiska rättigheter (som varierar per mottagare och per hektar) tillkommer och fördelas jämnt över (det utökade) området.

En fysisk eller juridisk person som uppfyllde stödrättighetsvillkoret hade rätt att få ett schablonbelopp.

Omfördelningseffekt

| 5.29 | Medlemsstater kan tillämpa den så kallade regeln om icke förutsebara vinster (33) genom vilken en jordbrukare som har sålt eller i sex år eller mer arrenderat ut hela eller en del av sitt jordbruksföretag efter referensperioden får det antal stödrättigheter han/hon har rätt till, baserat på stödet under referensperioden (34), minskat med upp till 90 %. Dessa avdrag krediteras den nationella reserven. Endast Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Sverige valde att tillämpa denna regel (35). I de övriga medlemsstaterna tillåts jordbrukarna att behålla alla sina stödrättigheter. Icke förutsebara vinster har inte bara ökat alla jordbrukares medverkan till den nationella reserven utan också lett till en ojämlik behandling av jordbrukare inom EU. |
| --- | --- |

5.29

Medlemsstater kan tillämpa den så kallade regeln om icke förutsebara vinster (33) genom vilken en jordbrukare som har sålt eller i sex år eller mer arrenderat ut hela eller en del av sitt jordbruksföretag efter referensperioden får det antal stödrättigheter han/hon har rätt till, baserat på stödet under referensperioden (34), minskat med upp till 90 %. Dessa avdrag krediteras den nationella reserven. Endast Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Sverige valde att tillämpa denna regel (35). I de övriga medlemsstaterna tillåts jordbrukarna att behålla alla sina stödrättigheter. Icke förutsebara vinster har inte bara ökat alla jordbrukares medverkan till den nationella reserven utan också lett till en ojämlik behandling av jordbrukare inom EU.

| 5.29 | Medlemsstaterna kan välja att under vissa omständigheter återföra rättigheterna till den nationella reserven. Fyra medlemsstater utnyttjade denna möjlighet, medan de övriga medlemsstaterna inte gjorde det. |
| --- | --- |

5.29

Medlemsstaterna kan välja att under vissa omständigheter återföra rättigheterna till den nationella reserven. Fyra medlemsstater utnyttjade denna möjlighet, medan de övriga medlemsstaterna inte gjorde det.

När denna möjlighet utnyttjas måste vissa villkor tillämpas (se artikel 42.9 i förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 10 i förordning (EG) nr 795/2004). Medlemsstaterna kan välja om de använder regeln om oväntade vinster eller inte. Antalet situationer med oväntade vinster har ofta reducerats i väsentlig mån genom klausuler i privata kontrakt eftersom det är omöjligt för säljarna att utan mark aktivera en stödrättighet.

| 5.30 | Revisionsrätten har konstaterat att de anslag som tilldelats inom de nya jordbrukar- och investeringssystemen har skapat stora, onormala vinster som både omfattas och inte omfattas av regeln om icke förutsebara vinster. |
| --- | --- |

5.30

Revisionsrätten har konstaterat att de anslag som tilldelats inom de nya jordbrukar- och investeringssystemen har skapat stora, onormala vinster som både omfattas och inte omfattas av regeln om icke förutsebara vinster.

5.31

| 5.31 | Enligt EU-lagstiftningen (36) får medlemsstaterna använda den nationella reserven till att bevilja referensbelopp till nya jordbrukare som inleder sin jordbruksverksamhet efter referensperioden (37). I Skottland gavs flera nya jordbrukare stödrättigheter när de sökande inte uppfyllde kriterierna för systemet för nyetablerade jordbrukare (38). I ett fall övertog jordbrukare A ett jordbruksföretag i maj 2004 för vilket den tidigare jordbrukare B hade tilldelats 602 stödrättigheter värda 287 000 euro 2005. Jordbrukare A ansökte med framgång inom systemet för nyetablerade jordbrukare i den nationella reserven och fick sina stödrättigheter värda 111 000 euro för vilka han fick full utbetalning 2005. Jordbrukare B deklarerade 410 (39) av sina 602 stödrättigheter med 410 hektar naturlig betesmark som arrenderades mer än 300 kilometer bort i de skotska högländerna (40) där han höll 85 får. För denna nya jordbruksverksamhet betalades han 182 000 euro 2005. Jordbrukarna A och B var båda två juridiska personer som tillsammans hade drivit företaget i fråga fram till mars 2004. |
| --- | --- |

Enligt EU-lagstiftningen (36) får medlemsstaterna använda den nationella reserven till att bevilja referensbelopp till nya jordbrukare som inleder sin jordbruksverksamhet efter referensperioden (37). I Skottland gavs flera nya jordbrukare stödrättigheter när de sökande inte uppfyllde kriterierna för systemet för nyetablerade jordbrukare (38). I ett fall övertog jordbrukare A ett jordbruksföretag i maj 2004 för vilket den tidigare jordbrukare B hade tilldelats 602 stödrättigheter värda 287 000 euro 2005. Jordbrukare A ansökte med framgång inom systemet för nyetablerade jordbrukare i den nationella reserven och fick sina stödrättigheter värda 111 000 euro för vilka han fick full utbetalning 2005. Jordbrukare B deklarerade 410 (39) av sina 602 stödrättigheter med 410 hektar naturlig betesmark som arrenderades mer än 300 kilometer bort i de skotska högländerna (40) där han höll 85 får. För denna nya jordbruksverksamhet betalades han 182 000 euro 2005. Jordbrukarna A och B var båda två juridiska personer som tillsammans hade drivit företaget i fråga fram till mars 2004.

| 5.31 | Såsom beskrivet, uppfyllde jordbrukare A inte villkoren för att kunna klassificeras som en nyetablerad jordbrukare och därför måste tilldelningen från den nationella reserven verifieras. |
| --- | --- |

5.31

Såsom beskrivet, uppfyllde jordbrukare A inte villkoren för att kunna klassificeras som en nyetablerad jordbrukare och därför måste tilldelningen från den nationella reserven verifieras.

Det beskrivna förfaringssättet följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

| 5.32 | En enkel överföring av ett jordbruksföretag mellan familjemedlemmar under eller efter referensperioden räckte för att öka antalet och värdet på stödrättigheter som tilldelats företaget. I Irland arrenderade en jordbrukare som år 2002 upphörde med jordbruksverksamhet ut sitt jordbruksföretag till sin son. Fadern hade tilldelats stödrättigheter värda 38 000 euro på grundval av bidrag betalda 2000 och 2001. Sonen godkändes som nyetablerad jordbrukare och tilldelades stödrättigheter värda 87 000 euro på grundval av bidrag betalda 2002. År 2005 förde fadern utan kostnad över sin mark och sina stödrättigheter till sin son som därmed innehade stödrättigheter värda 125 000 euro. Om inte överföringen hade ägt rum skulle jordbruksföretaget ha tilldelats stödrättigheter värda 67 800 euro. |
| --- | --- |

5.32

En enkel överföring av ett jordbruksföretag mellan familjemedlemmar under eller efter referensperioden räckte för att öka antalet och värdet på stödrättigheter som tilldelats företaget. I Irland arrenderade en jordbrukare som år 2002 upphörde med jordbruksverksamhet ut sitt jordbruksföretag till sin son. Fadern hade tilldelats stödrättigheter värda 38 000 euro på grundval av bidrag betalda 2000 och 2001. Sonen godkändes som nyetablerad jordbrukare och tilldelades stödrättigheter värda 87 000 euro på grundval av bidrag betalda 2002. År 2005 förde fadern utan kostnad över sin mark och sina stödrättigheter till sin son som därmed innehade stödrättigheter värda 125 000 euro. Om inte överföringen hade ägt rum skulle jordbruksföretaget ha tilldelats stödrättigheter värda 67 800 euro.

| 5.32 | Om en överlåtelse har skett under referensperioden genererar samma mark två stödrättigheter. Situationen beror på att referensperioden (2000–2002) är ofullständig för far och son, och under denna period kunde båda få stödrättigheter för samma markareal. |
| --- | --- |

5.32

Om en överlåtelse har skett under referensperioden genererar samma mark två stödrättigheter. Situationen beror på att referensperioden (2000–2002) är ofullständig för far och son, och under denna period kunde båda få stödrättigheter för samma markareal.

Det beskrivna förfaringssättet följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Ökade stödrättigheter på grund av investeringar

| 5.33 | Stödrättigheter från den nationella reserven kan tilldelas jordbrukare som har gjort investeringar i produktionskapacitet eller köpt mark. I Skottland stod tilldelningen för investeringar inte i proportion till de investeringar som gjorts. Till exempel hade en jordbrukare investerat i 1 802 ha mark som låg i ett svårt missgynnat område men investeringstilldelningen beräknades på grundval av det mycket högre regionala genomsnittsvärdet för annan mark. Han fick stödrättigheter värda 417 966 euro. I Nordirland tilldelades en jordbrukare stödrättigheter värda 109 000 euro. Efter referensperioden överförde han fler än 600 kreatur till en familjemedlems jordbruksföretag som tilldelades 140 000 euro för samma djur inom investeringsstödsystemet. |
| --- | --- |

5.33

Stödrättigheter från den nationella reserven kan tilldelas jordbrukare som har gjort investeringar i produktionskapacitet eller köpt mark. I Skottland stod tilldelningen för investeringar inte i proportion till de investeringar som gjorts. Till exempel hade en jordbrukare investerat i 1 802 ha mark som låg i ett svårt missgynnat område men investeringstilldelningen beräknades på grundval av det mycket högre regionala genomsnittsvärdet för annan mark. Han fick stödrättigheter värda 417 966 euro. I Nordirland tilldelades en jordbrukare stödrättigheter värda 109 000 euro. Efter referensperioden överförde han fler än 600 kreatur till en familjemedlems jordbruksföretag som tilldelades 140 000 euro för samma djur inom investeringsstödsystemet.

| 5.33 | Medlemsstaterna har ett mått av självbestämmande när de genomför investeringsklausulen för tilldelning av stödrättigheter. Tilldelningen av stödrättigheter måste basera sig på objektiva kriterier, och en jämlik behandling av alla jordbrukare bör säkerställas. |
| --- | --- |

5.33

Medlemsstaterna har ett mått av självbestämmande när de genomför investeringsklausulen för tilldelning av stödrättigheter. Tilldelningen av stödrättigheter måste basera sig på objektiva kriterier, och en jämlik behandling av alla jordbrukare bör säkerställas.

Det beskrivna förfaringssättet följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

| 5.34 | Vid mitten av 2003 hade reformens olika delar blivit allmänt kända, även att det fanns ett system där investerare kunde få anslag. I Förenade kungariket ansågs en inkomstökning på 10 % vara tillräckligt bevis på att en investering hade gjorts. Paradoxalt nog kunde jordbrukare uppfylla detta investeringskriterium genom att öka antalet djur som gick till slakt under 2002 (dvs. lageruttag). Följaktligen var det allmän rusning efter nötköttsbidrag. I Nordirland, till exempel, var det antal djur som uppgivits i stödansökningarna till det särskilda nötköttsbidragssystemet och till slaktbidragssystemet över 20 % högre 2004 än genomsnittet för 2000–2002. Till följd av detta tilldelades över 82 % (10,5 miljoner euro) av anslagen från den nationella reserven till investerare. Samma fenomen iakttogs i Skottland och England (85 % [34,4 miljoner euro] respektive 78 % [94 miljoner euro]). Denna rusning efter bidrag och det faktum att regeln om icke förutsebara vinster inte tillämpades förklarar varför graden av medverkan till den nationella reserven var över 3 %. |
| --- | --- |

5.34

Vid mitten av 2003 hade reformens olika delar blivit allmänt kända, även att det fanns ett system där investerare kunde få anslag. I Förenade kungariket ansågs en inkomstökning på 10 % vara tillräckligt bevis på att en investering hade gjorts. Paradoxalt nog kunde jordbrukare uppfylla detta investeringskriterium genom att öka antalet djur som gick till slakt under 2002 (dvs. lageruttag). Följaktligen var det allmän rusning efter nötköttsbidrag. I Nordirland, till exempel, var det antal djur som uppgivits i stödansökningarna till det särskilda nötköttsbidragssystemet och till slaktbidragssystemet över 20 % högre 2004 än genomsnittet för 2000–2002. Till följd av detta tilldelades över 82 % (10,5 miljoner euro) av anslagen från den nationella reserven till investerare. Samma fenomen iakttogs i Skottland och England (85 % [34,4 miljoner euro] respektive 78 % [94 miljoner euro]). Denna rusning efter bidrag och det faktum att regeln om icke förutsebara vinster inte tillämpades förklarar varför graden av medverkan till den nationella reserven var över 3 %.

| 5.34 | Medlemsstaterna har ett mått av självbestämmande när det gäller att genomföra investeringsregeln. Den beskrivna tolkningen av ”investering” omfattas dock inte av motsvarande gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

5.34

Medlemsstaterna har ett mått av självbestämmande när det gäller att genomföra investeringsregeln. Den beskrivna tolkningen av ”investering” omfattas dock inte av motsvarande gemenskapslagstiftning.

I EU-lagstiftningen hänvisas till ökad produktionskapacitet och markanskaffning. Ökade inkomster återspeglar i vissa fall (såsom beskrivet) inte nödvändigtvis en ökning av produktionskapaciteten.

Se också kommissionens svar på punkt 5.29 om när regeln om oväntade vinster inte tillämpas.

Fallet följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Utnyttjandet av stödrättigheter och betalningar

Rimlig allmän kvalitet på förvaltnings- och kontrollsystem

| 5.35 | Tre stora förändringar påverkade under 2005 de förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna tillämpar för att behandla jordbrukarnas stödansökningar: införandet av ett obligatoriskt geografiskt informationssystem (GIS), ett nytt system för identifiering och registrering av stödrättigheter och obligatoriska kontroller av tvärvillkor. Revisionsrättens revision omfattade de första två av dessa förändringar. För detaljerade iakttagelser och den övergripande utvecklingen se
  bilaga 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35

Tre stora förändringar påverkade under 2005 de förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna tillämpar för att behandla jordbrukarnas stödansökningar: införandet av ett obligatoriskt geografiskt informationssystem (GIS), ett nytt system för identifiering och registrering av stödrättigheter och obligatoriska kontroller av tvärvillkor. Revisionsrättens revision omfattade de första två av dessa förändringar. För detaljerade iakttagelser och den övergripande utvecklingen se
  bilaga 5.2
  .

5.36

| 5.36 | I Skottland är systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter ofullständigt eftersom det inte på ett korrekt sätt registrerar överföringar av stödrättigheter eller övervakar minimikraven på utnyttjande (41). I flera medlemsstater var beräkningen av utbetalningar inkorrekt i fall där den areal som fastställts efter kontroll inte var tillräckligt stor för att jordbrukaren skulle kunna utnyttja alla de stödrättigheter som uppgivits. |
| --- | --- |

I Skottland är systemet för identifiering och registrering av stödrättigheter ofullständigt eftersom det inte på ett korrekt sätt registrerar överföringar av stödrättigheter eller övervakar minimikraven på utnyttjande (41). I flera medlemsstater var beräkningen av utbetalningar inkorrekt i fall där den areal som fastställts efter kontroll inte var tillräckligt stor för att jordbrukaren skulle kunna utnyttja alla de stödrättigheter som uppgivits.

| 5.36 | Kommissionen kommer att följa upp dessa påstådda brister genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.36

Kommissionen kommer att följa upp dessa påstådda brister genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Stora förseningar i fastställandet av stödrättigheter och effektuerandet av utbetalningar

| 5.37 | I alla de medlemsstater som besöktes (förutom Portugal och Belgien) tilldelades definitiva stödrättigheter fullt ut eller delvis efter den lagstadgade tidsfristen den 31 december 2005 (värde: över 8,3 miljarder euro). Vissa medlemsstater kunde följaktligen inte betala alla jordbrukare innan tidsfristen den 30 juni 2006. Detta var i synnerhet ett problem i England. |
| --- | --- |

5.37

I alla de medlemsstater som besöktes (förutom Portugal och Belgien) tilldelades definitiva stödrättigheter fullt ut eller delvis efter den lagstadgade tidsfristen den 31 december 2005 (värde: över 8,3 miljarder euro). Vissa medlemsstater kunde följaktligen inte betala alla jordbrukare innan tidsfristen den 30 juni 2006. Detta var i synnerhet ett problem i England.

| 5.37 | I allmänhet ledde det sena fastställandet inte till försenade utbetalningar av samlat gårdsstöd till jordbrukarna. I fall av underlåtelse tillämpas reglerna i förordning (EG) nr 883/2006, särskilt artikel 9. Reduktioner på grund av sena betalningar under 2006 kommer endast att tillämpas i England. |
| --- | --- |

5.37

I allmänhet ledde det sena fastställandet inte till försenade utbetalningar av samlat gårdsstöd till jordbrukarna. I fall av underlåtelse tillämpas reglerna i förordning (EG) nr 883/2006, särskilt artikel 9. Reduktioner på grund av sena betalningar under 2006 kommer endast att tillämpas i England.

För stora utbetalningar

| 5.38 | Vid revisionsrättens revision på slutmottagarnivå av 54 (24 %) slumpvis utvalda betalningar konstaterades 13 fall där felaktig areal och/eller ej stödberättigande areal hade legat till grund för beräkningen av antalet stödrättigheter. Differenserna i areal låg på mellan 0,35 % och 6,92 % men den totala ekonomiska effekten är begränsad. Det skall dock påpekas att även mycket små fel kan ha stor återverkan på framtida betalningar inom den dynamiska modellen (se punkt 5.28). |
| --- | --- |

5.38

Vid revisionsrättens revision på slutmottagarnivå av 54 (24 %) slumpvis utvalda betalningar konstaterades 13 fall där felaktig areal och/eller ej stödberättigande areal hade legat till grund för beräkningen av antalet stödrättigheter. Differenserna i areal låg på mellan 0,35 % och 6,92 % men den totala ekonomiska effekten är begränsad. Det skall dock påpekas att även mycket små fel kan ha stor återverkan på framtida betalningar inom den dynamiska modellen (se punkt 5.28).

| 5.38 | Revisionsrätten godtar att utformandet och genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd begränsar risken med oriktiga betalningar (se punkt 5.66). |
| --- | --- |

5.38

Revisionsrätten godtar att utformandet och genomförandet av systemet med samlat gårdsstöd begränsar risken med oriktiga betalningar (se punkt 5.66).

Systemet för enhetlig arealersättning

| 5.39 | Den största skillnaden mellan systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd är att det inom det förstnämnda inte fastställs några ”stödrättigheter”. Ett lika stort belopp betalas ut för varje hektar stödberättigande mark. Så småningom kommer de åtta medlemsstater som tillämpar enhetlig arealersättning (42) att bli tvungna att anta systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

5.39

Den största skillnaden mellan systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd är att det inom det förstnämnda inte fastställs några ”stödrättigheter”. Ett lika stort belopp betalas ut för varje hektar stödberättigande mark. Så småningom kommer de åtta medlemsstater som tillämpar enhetlig arealersättning (42) att bli tvungna att anta systemet med samlat gårdsstöd.

5.40

| 5.40 | Under 2006 slutfördes undersökningen av systemet med enhetlig arealersättning genom besök i de återstående tre medlemsstater som tillämpar systemet (Estland, Cypern och Lettland) (43) och i tre medlemsstater för andra gången (Litauen, Ungern och Polen). Sammanlagt 24 betalningar granskades genom stickprov på slutmottagarnivå. |
| --- | --- |

Under 2006 slutfördes undersökningen av systemet med enhetlig arealersättning genom besök i de återstående tre medlemsstater som tillämpar systemet (Estland, Cypern och Lettland) (43) och i tre medlemsstater för andra gången (Litauen, Ungern och Polen). Sammanlagt 24 betalningar granskades genom stickprov på slutmottagarnivå.

5.41

| 5.41 | I Estland hade de fyra stödmottagare som granskades fått betalt för en större areal än den som uppmättes på plats (i genomsnitt 4,6 %) och de estniska myndigheterna kunde inte visa underlag för sifferuppgifterna för beräkningen av den minskningskoefficient de tillämpade (3,51 %) (44). I Cypern finns bestående brister i fastighetsregistersystemet (det är från 1926 och de förändringar av fältens naturliga gränser som har ägt rum sedan dess framgår inte) vilket förklarar de två relativt stora differenserna i areal som konstaterades (7,26 % och 18,7 %). I Ungern var minskningskoefficienten felaktigt beräknad, vilket ledde till att man systematiskt betalade ut belopp som var 1,62 % för höga. |
| --- | --- |

I Estland hade de fyra stödmottagare som granskades fått betalt för en större areal än den som uppmättes på plats (i genomsnitt 4,6 %) och de estniska myndigheterna kunde inte visa underlag för sifferuppgifterna för beräkningen av den minskningskoefficient de tillämpade (3,51 %) (44). I Cypern finns bestående brister i fastighetsregistersystemet (det är från 1926 och de förändringar av fältens naturliga gränser som har ägt rum sedan dess framgår inte) vilket förklarar de två relativt stora differenserna i areal som konstaterades (7,26 % och 18,7 %). I Ungern var minskningskoefficienten felaktigt beräknad, vilket ledde till att man systematiskt betalade ut belopp som var 1,62 % för höga.

| 5.41 | I fråga om Estland genomförde kommissionen 2005 en granskning av IACS varvid inga större brister uppdagades. |
| --- | --- |

5.41

I fråga om Estland genomförde kommissionen 2005 en granskning av IACS varvid inga större brister uppdagades.

Revisionsrättens slutsatser överensstämmer med den felfrekvens som Estland rapporterade till kommissionen.

I fråga om Cypern delar kommissionen revisionsrättens oro. Bristerna följs upp genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Efter granskningen 2005 planeras en extra granskning av IACS på Cypern för andra hälften av 2007. Dessutom har kommissionen, med tanke på bristernas karaktär, uppmanat de cypriotiska myndigheterna att vidta omedelbara åtgärder för att rätta till dessa brister.

I fråga om Ungern kommer kommissionen att granska revisionsrättens slutsatser mot bakgrund av Ungerns svar och vid behov följa upp dem genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Landsbygdens utveckling

Utgifter från garantisektionen

| 5.42 | Utgifterna från EUGFJ-garanti för landsbygdens utveckling uppgick till 5 623 miljoner euro 2006 (45). Däri ingår utgifter för ett stort antal åtgärder såsom miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.42

Utgifterna från EUGFJ-garanti för landsbygdens utveckling uppgick till 5 623 miljoner euro 2006 (45). Däri ingår utgifter för ett stort antal åtgärder såsom miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden.

5.43

| 5.43 | Revisionsrättens revision omfattade de administrativa förfarandena och kontrollförfarandena liksom granskning av 25 betalningar på slutmottagarnivå i åtta medlemsstater. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revision omfattade de administrativa förfarandena och kontrollförfarandena liksom granskning av 25 betalningar på slutmottagarnivå i åtta medlemsstater.

5.44

| 5.44 | Vid revisionsrättens revision konstaterades en hög förekomst av fel, både när det gäller slag och belopp, i stödsystemen för miljövänligt jordbruk. Utbetalningar från dessa system är beroende av att (ofta komplexa) villkor uppfylls, till exempel iakttagelse av god jordbrukarsed. Revisionsrätten konstaterade att jordbrukarna i sju av åtta granskade fall inte hade uppfyllt sina åtaganden eller att vissa villkor inte hade kontrollerats på ett ändamålsenligt sätt av myndigheterna. |
| --- | --- |

Vid revisionsrättens revision konstaterades en hög förekomst av fel, både när det gäller slag och belopp, i stödsystemen för miljövänligt jordbruk. Utbetalningar från dessa system är beroende av att (ofta komplexa) villkor uppfylls, till exempel iakttagelse av god jordbrukarsed. Revisionsrätten konstaterade att jordbrukarna i sju av åtta granskade fall inte hade uppfyllt sina åtaganden eller att vissa villkor inte hade kontrollerats på ett ändamålsenligt sätt av myndigheterna.

| 5.44 | Kommissionen anser att den höga felfrekvens som revisionsrätten fann inom åtgärder rörande miljövänligt jordbruk inte är representativ för de totala utgifterna för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

5.44

Kommissionen anser att den höga felfrekvens som revisionsrätten fann inom åtgärder rörande miljövänligt jordbruk inte är representativ för de totala utgifterna för landsbygdsutveckling.

I fråga om åtgärder rörande miljövänligt jordbruk anser kommissionen att kontrollen av dessa åtgärder är något komplex, men att åtgärdernas mål, dvs. att bygga in miljöhänsyn i jordbruket, och åtgärdernas mervärde har ett omfattande erkännande.

När det gäller de sju av åtta fall som revisionsrätten tog upp hade åtagandet om miljövänligt jordbruk oftast endast delvis negligerats eller så var konsekvenserna begränsade.

Kommissionen har inrättat ett omfattande program för granskning av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för åtgärder rörande miljövänligt jordbruk.

| 5.45 | Revisionsrätten kunde inte avge ett uttalande i två fall eftersom det inte fanns tillräckligt underlag som styrkte betalningen till stödmottagarna. I det ena fallet gick det inte att verifiera om investeringen verkligen hade gjorts och i det andra gick det inte att fastställa kopplingen mellan de deklarerade utgifterna (räntesubventioner för lån) och den ekonomiska fördelen för jordbrukarna. |
| --- | --- |

5.45

Revisionsrätten kunde inte avge ett uttalande i två fall eftersom det inte fanns tillräckligt underlag som styrkte betalningen till stödmottagarna. I det ena fallet gick det inte att verifiera om investeringen verkligen hade gjorts och i det andra gick det inte att fastställa kopplingen mellan de deklarerade utgifterna (räntesubventioner för lån) och den ekonomiska fördelen för jordbrukarna.

| 5.45 | Kommissionen kommer att följa upp dessa fall genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.45

Kommissionen kommer att följa upp dessa fall genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

| 5.46 | Stöd till landsbygdens utveckling i EU-10 för perioden 2004–2006 ges genom ”det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling” från vilket ett belopp på 2 116 miljoner euro betalades 2006. Revisionsrätten utförde systemrevisioner i två medlemsstater: Lettland och Ungern. Inga problem påträffades i Lettland. |
| --- | --- |

5.46

Stöd till landsbygdens utveckling i EU-10 för perioden 2004–2006 ges genom ”det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling” från vilket ett belopp på 2 116 miljoner euro betalades 2006. Revisionsrätten utförde systemrevisioner i två medlemsstater: Lettland och Ungern. Inga problem påträffades i Lettland.

5.47

| 5.47 | Vid revisionen av den största åtgärden, miljövänligt jordbruk (72,6 miljoner euro), i Ungern konstaterades bland annat följande brister i systemet för kontroll och förvaltning: kontroller på plats gjordes inte löpande under 2005 utan efter huvudskörden (följaktligen verifierades många villkor inte alls), jordbruksskiften kunde inte alltid identifieras ett och ett på ett tillförlitligt sätt och villkoret för maximal djurtäthetsfaktor kontrollerades inte vid dubbelkontrollerna (mot databaser över djur) inom IACS. |
| --- | --- |

Vid revisionen av den största åtgärden, miljövänligt jordbruk (72,6 miljoner euro), i Ungern konstaterades bland annat följande brister i systemet för kontroll och förvaltning: kontroller på plats gjordes inte löpande under 2005 utan efter huvudskörden (följaktligen verifierades många villkor inte alls), jordbruksskiften kunde inte alltid identifieras ett och ett på ett tillförlitligt sätt och villkoret för maximal djurtäthetsfaktor kontrollerades inte vid dubbelkontrollerna (mot databaser över djur) inom IACS.

| 5.47 | Kommissionen har vid sina granskningar i Ungern konstaterat liknande svagheter. Konsekvenserna av de uppdagade svagheterna har analyserats inom ramen för förfarandet för bedömning av överensstämmelse och i fall där en risk för fonden har konstaterats har finansiella korrigeringar tillämpats. |
| --- | --- |

5.47

Kommissionen har vid sina granskningar i Ungern konstaterat liknande svagheter. Konsekvenserna av de uppdagade svagheterna har analyserats inom ramen för förfarandet för bedömning av överensstämmelse och i fall där en risk för fonden har konstaterats har finansiella korrigeringar tillämpats.

Efterhandskontroller av betalningar till ekonomiska aktörer och förädlingsföretag

| 5.48 | Medlemsstaterna skall genomföra årliga program för efterhandskontroller av betalningar då de kontrollerar affärshandlingar som gäller exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag samt vissa landsbygdsutvecklingsstöd. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna verkligen har genomförts och verkställts på ett riktigt sätt och vidta åtgärder för att återvinna belopp som gått förlorade till följd av oegentligheter eller oaktsamhet. Dessa kontroller utförs i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

5.48

Medlemsstaterna skall genomföra årliga program för efterhandskontroller av betalningar då de kontrollerar affärshandlingar som gäller exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag samt vissa landsbygdsutvecklingsstöd. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna verkligen har genomförts och verkställts på ett riktigt sätt och vidta åtgärder för att återvinna belopp som gått förlorade till följd av oegentligheter eller oaktsamhet. Dessa kontroller utförs i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89.

5.49

| 5.49 | Kommissionen har en övervakande och samordnande roll i det att den ser till att medlemsstaternas program för riskanalys och kontroll är lämpliga. I detta ingår analys av relevanta rapporter och andra dokument som medlemsstaterna tillhandahåller, och det kan även innebära besök i medlemsstaterna där genomförandet av förordningarna kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

Kommissionen har en övervakande och samordnande roll i det att den ser till att medlemsstaternas program för riskanalys och kontroll är lämpliga. I detta ingår analys av relevanta rapporter och andra dokument som medlemsstaterna tillhandahåller, och det kan även innebära besök i medlemsstaterna där genomförandet av förordningarna kontrolleras på plats.

5.50

| 5.50 | År 2006 utförde kommissionen särskilda granskningsbesök i åtta medlemsstater. I 35 granskningar av överensstämmelse (46) ingick en översyn av minst en efterhandskontroll av betalningar i det utförda arbetet. När det gäller vissa åtgärder införde kommissionen också i slutet av december 2006 nya harmoniserade metoder för granskning av aspekter av förordningen i samband med granskningar av överensstämmelse (47). Detta bör utsträckas till alla inblandade åtgärder för att garantera att förfaranden och omfattning standardiseras. År 2006 utfördes inga granskningar omfattande aspekter av förordningen av den avdelning som ansvarar för granskningar av överensstämmelse på landsbygdsutvecklingsområdet trots att detta område står för 16 % av de potentiella oriktigheter som rapporteras av medlemsstaterna. På de övriga områdena utfördes både sektorsövergripande granskningar och granskningar av överensstämmelse. |
| --- | --- |

År 2006 utförde kommissionen särskilda granskningsbesök i åtta medlemsstater. I 35 granskningar av överensstämmelse (46) ingick en översyn av minst en efterhandskontroll av betalningar i det utförda arbetet. När det gäller vissa åtgärder införde kommissionen också i slutet av december 2006 nya harmoniserade metoder för granskning av aspekter av förordningen i samband med granskningar av överensstämmelse (47). Detta bör utsträckas till alla inblandade åtgärder för att garantera att förfaranden och omfattning standardiseras. År 2006 utfördes inga granskningar omfattande aspekter av förordningen av den avdelning som ansvarar för granskningar av överensstämmelse på landsbygdsutvecklingsområdet trots att detta område står för 16 % av de potentiella oriktigheter som rapporteras av medlemsstaterna. På de övriga områdena utfördes både sektorsövergripande granskningar och granskningar av överensstämmelse.

| 5.50 | Under 2006 genomförde enheten för landsbygdsutveckling främst granskningar av åtgärder som inte omfattas av förordningen, såsom åtgärder rörande miljövänligt jordbruk. Den enhet som har det sektorsövergripande ansvaret undersökte dock 21 kontroller av landsbygdsutveckling, dvs. 19 % av alla kontroller som enheten granskade. Landsbygdsutveckling står för 8 % av de utgifter som omfattas av förordningen. |
| --- | --- |

5.50

Under 2006 genomförde enheten för landsbygdsutveckling främst granskningar av åtgärder som inte omfattas av förordningen, såsom åtgärder rörande miljövänligt jordbruk. Den enhet som har det sektorsövergripande ansvaret undersökte dock 21 kontroller av landsbygdsutveckling, dvs. 19 % av alla kontroller som enheten granskade. Landsbygdsutveckling står för 8 % av de utgifter som omfattas av förordningen.

| 5.51 | Trots att det i förordning (EG) nr 40/2006 infördes ett krav på rapportering av faktiskt kontrollerade utgifter kunde inte alla medlemsstater tillhandahålla denna information 2006. Kontroller av mindre uppköpare av mjölk, offentlig lagring och fleråriga landsbygdsutvecklingsprojekt och vad som utgör en avslutad kontroll ger fortfarande upphov till olika tolkningar och tillämpningar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.51

Trots att det i förordning (EG) nr 40/2006 infördes ett krav på rapportering av faktiskt kontrollerade utgifter kunde inte alla medlemsstater tillhandahålla denna information 2006. Kontroller av mindre uppköpare av mjölk, offentlig lagring och fleråriga landsbygdsutvecklingsprojekt och vad som utgör en avslutad kontroll ger fortfarande upphov till olika tolkningar och tillämpningar i medlemsstaterna.

| 5.51 | Kommissionen är medveten om dessa skillnader i kontrollmetoder i medlemsstaterna, men skillnaderna innebär inte att medlemsstaterna skulle underlåta att uppfylla sina skyldigheter enligt förordningen. |
| --- | --- |

5.51

Kommissionen är medveten om dessa skillnader i kontrollmetoder i medlemsstaterna, men skillnaderna innebär inte att medlemsstaterna skulle underlåta att uppfylla sina skyldigheter enligt förordningen.

| 5.52 | Revisionsrätten kritiserade i sin årsrapport för budgetåret 2005 kommissionen för att den inte kunde mäta hur framgångsrika kontrollerna var när det gäller att upptäcka och återvinna felaktiga utbetalningar. I slutet av november 2006 efterfrågade kommissionen information från medlemsstaterna om återvinning men med begränsad framgång – sex medlemsstater har svarat hittills. Kommissionen vet därför fortfarande inte hur många av de potentiella felaktigheter som ursprungligen rapporterades i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ledde till återvinning eller varför de inte gjorde det. |
| --- | --- |

5.52

Revisionsrätten kritiserade i sin årsrapport för budgetåret 2005 kommissionen för att den inte kunde mäta hur framgångsrika kontrollerna var när det gäller att upptäcka och återvinna felaktiga utbetalningar. I slutet av november 2006 efterfrågade kommissionen information från medlemsstaterna om återvinning men med begränsad framgång – sex medlemsstater har svarat hittills. Kommissionen vet därför fortfarande inte hur många av de potentiella felaktigheter som ursprungligen rapporterades i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ledde till återvinning eller varför de inte gjorde det.

| 5.52 | Framgången med förordning (EEG) nr 4045/89 beror på och mäts med antalet och värdet på potentiella oegentligheter som uppdagas vid efterhandskontrollen av betalningar. Kommissionen har försett revisionsrätten med exakta uppgifter om detta. |
| --- | --- |

5.52

Framgången med förordning (EEG) nr 4045/89 beror på och mäts med antalet och värdet på potentiella oegentligheter som uppdagas vid efterhandskontrollen av betalningar. Kommissionen har försett revisionsrätten med exakta uppgifter om detta.

Kommissionen förväntar sig att fram till slutet av året få reda på hur många oriktiga betalningar som har återvunnits i alla medlemsstater.

Uppföljningen av de uppdagade oegentligheterna granskas systematiskt vid kommissionens besök i medlemsstaterna. I de fall som ingår i kontrollurvalet 2006 har de vidtagna åtgärderna och motiveringarna i regel konstaterats vara godtagbara.

Enligt kommissionens nya riktlinjer förutsätts dessutom att de attesterande organen från och med budgetåret 2007 verifierar att utbetalningsställena gör en tillbörlig uppföljning av alla potentiella oegentligheter som uppdagas vid tillämpning av förordning (EEG) nr 4045/89.

| 5.53 | Eftersläpningen i slutförandet av efterhandskontroller av betalningar för 2004/2005 och tidigare år kvarstod i Tyskland (Niedersachsen), Italien (Ministero Politiche Agricole) och Spanien (Andalusien) vid den tidpunkt då medlemsstaterna lämnade in sina årsrapporter per den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

5.53

Eftersläpningen i slutförandet av efterhandskontroller av betalningar för 2004/2005 och tidigare år kvarstod i Tyskland (Niedersachsen), Italien (Ministero Politiche Agricole) och Spanien (Andalusien) vid den tidpunkt då medlemsstaterna lämnade in sina årsrapporter per den 1 januari 2007.

| 5.53 | Eftersläpningen hos Ministerio Politiche Agricole och hos Niedersachsen har en begränsad finansiell betydelse, som dessutom stadigt minskar. Kommissionen följer utvecklingen noga. |
| --- | --- |

5.53

Eftersläpningen hos Ministerio Politiche Agricole och hos Niedersachsen har en begränsad finansiell betydelse, som dessutom stadigt minskar. Kommissionen följer utvecklingen noga.

Vid kommissionens kontroll i Spanien den 11–15 juni 2007 konstaterades att eftersläpningen från 2004/05 och tidigare år har åtgärdats i sin helhet.

Exportbidrag

| 5.54 | De exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna. Under 2006 uppgick utbetalningarna till 2 493 miljoner euro. Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att se till att den har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. De skall också göra kontroller på den plats där godset lämnar EU om detta sker på en annan plats än den där godset visades upp för fysisk kontroll (kontroller beträffande utbyte) (48). Kommissionen övervakar kontrollernas antal och kvalitet. |
| --- | --- |

5.54

De exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna. Under 2006 uppgick utbetalningarna till 2 493 miljoner euro. Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att se till att den har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. De skall också göra kontroller på den plats där godset lämnar EU om detta sker på en annan plats än den där godset visades upp för fysisk kontroll (kontroller beträffande utbyte) (48). Kommissionen övervakar kontrollernas antal och kvalitet.

| 5.54 | Kommissionens övervakning av inspektionerna inbegriper kontroller på platsen samt systematisk sammanställning och granskning av årsstatistiken från medlemsstaterna, som innehåller få oegentligheter. |
| --- | --- |

5.54

Kommissionens övervakning av inspektionerna inbegriper kontroller på platsen samt systematisk sammanställning och granskning av årsstatistiken från medlemsstaterna, som innehåller få oegentligheter.

| 5.55 | Medlemsstaterna skall förse kommissionen med uppgifter om utgifter i och information om EUGFJ:s garantisektion för avslutningen av räkenskaperna samt för bevakning och utarbetande av prognoser (49). En analys som revisionsrätten gjorde av dessa uppgifter för 2004/2005 visar att den information som överförts om fysiska kontroller och utbyteskontroller inte är tillförlitlig. Det konstaterades vidare att Grekland inte har lämnat in några sådana uppgifter. När det gäller Nederländerna konstaterades att den definition av ”fysiska kontroller” som tillämpades av ett utbetalningsställe inbegrep kontroller av dokument, vilket ledde till att det registrerade antalet kontroller var alldeles för högt. |
| --- | --- |

5.55

Medlemsstaterna skall förse kommissionen med uppgifter om utgifter i och information om EUGFJ:s garantisektion för avslutningen av räkenskaperna samt för bevakning och utarbetande av prognoser (49). En analys som revisionsrätten gjorde av dessa uppgifter för 2004/2005 visar att den information som överförts om fysiska kontroller och utbyteskontroller inte är tillförlitlig. Det konstaterades vidare att Grekland inte har lämnat in några sådana uppgifter. När det gäller Nederländerna konstaterades att den definition av ”fysiska kontroller” som tillämpades av ett utbetalningsställe inbegrep kontroller av dokument, vilket ledde till att det registrerade antalet kontroller var alldeles för högt.

| 5.55 | Förordning (EG) nr 2390/1999 gäller räkenskapsuppgifter vars primära syfte är att tillhandahålla detaljer om enskilda transaktioner som ligger till grund för medlemsstatens utgifter men som också ger annan information som är känd vid tidpunkten då transaktionen bokförs. Kommissionen är medveten om att informationen av denna orsak ibland är ofullständig. Uppgifterna är dock användbara för analys- och revisionsändamål även om de inte används för övervakning av antalet fysiska kontroller. |
| --- | --- |

5.55

Förordning (EG) nr 2390/1999 gäller räkenskapsuppgifter vars primära syfte är att tillhandahålla detaljer om enskilda transaktioner som ligger till grund för medlemsstatens utgifter men som också ger annan information som är känd vid tidpunkten då transaktionen bokförs. Kommissionen är medveten om att informationen av denna orsak ibland är ofullständig. Uppgifterna är dock användbara för analys- och revisionsändamål även om de inte används för övervakning av antalet fysiska kontroller.

Av mycket större betydelse för detta ändamål är den detaljerade statistik som årligen lämnas till kommissionen. Denna statistik är föremål för systematiska skrivbordskontroller hos kommissionen och kontroller på platsen, och anses utgöra ett mycket tillförlitligt övervakningsverktyg.

Frågan om brister i betalningsuppgifterna togs upp med Grekland redan genom en skrivelse av den 19 oktober 2005. Grekland inbegrep denna information i uppgifterna från 2005/06.

Beträffande Nederländerna väntar kommissionen på svar från medlemsstaten.

Kommissionens avslutning av räkenskaperna

| 5.56 | Medlemsstaterna och kommissionen delar i stort sett på förvaltningen av jordbruksutgifterna. Stödet betalas ut av medlemsstaterna som sedan får ersättning från kommissionen. Dessa ersättningar betraktas som förskott till dess att kommissionen ”avslutar” räkenskaperna. Det nuvarande system för avslutning som används i detta syfte har två steg: ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse, samtliga fattade av kommissionen. |
| --- | --- |

5.56

Medlemsstaterna och kommissionen delar i stort sett på förvaltningen av jordbruksutgifterna. Stödet betalas ut av medlemsstaterna som sedan får ersättning från kommissionen. Dessa ersättningar betraktas som förskott till dess att kommissionen ”avslutar” räkenskaperna. Det nuvarande system för avslutning som används i detta syfte har två steg: ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse, samtliga fattade av kommissionen.

Finansiellt godkännande

| 5.57 | I det finansiella beslutet för 2006 (50)”avslutade” kommissionen räkenskaperna för 91 av de 98 utbetalningsställena (se
  tabell 5.1
  ). Besluten grundas på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ) som enbart gäller fullständigheten, korrektheten och trovärdigheten i utbetalningsställenas räkenskaper. Kontroll av de underliggande betalningarnas laglighet och korrekthet (”överensstämmelse”) anges inte uttryckligen i förordningarna och kommissionen kräver inte att de attesterande organen skall utföra sådana. Därför kan man inte förlita sig på deras intyg för att uppnå säkerhet på dessa områden. |
| --- | --- |

5.57

I det finansiella beslutet för 2006 (50)”avslutade” kommissionen räkenskaperna för 91 av de 98 utbetalningsställena (se
  tabell 5.1
  ). Besluten grundas på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ) som enbart gäller fullständigheten, korrektheten och trovärdigheten i utbetalningsställenas räkenskaper. Kontroll av de underliggande betalningarnas laglighet och korrekthet (”överensstämmelse”) anges inte uttryckligen i förordningarna och kommissionen kräver inte att de attesterande organen skall utföra sådana. Därför kan man inte förlita sig på deras intyg för att uppnå säkerhet på dessa områden.

| 5.57 | Enligt den relevanta lagstiftningen skall intyget från det attesterande organet visa om det finns rimlig säkerhet om att den redovisning som har lämnats till kommissionen är sann, fullständig och korrekt. Intyget grundar sig bl.a. på en granskning av de förfaranden som används för att kontrollera att utbetalningsställets administrativa struktur är sådan att man kan säkerställa att förenligheten med gemenskapsreglerna kontrolleras före en utbetalning. Intyget utgör en del av ett omfattande system för förvaltning och kontroll av den gemensamma jordbrukspolitikens utgifter och bidrar som sådant till att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Dessutom förutsätts från och med budgetåret 2007 att de attesterande organen också lämnar ett uttalande om de interna kontrollsystemens effektivitet, dvs. huruvida det kontrollsystem som betalningsstället har infört ger en rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

5.57

Enligt den relevanta lagstiftningen skall intyget från det attesterande organet visa om det finns rimlig säkerhet om att den redovisning som har lämnats till kommissionen är sann, fullständig och korrekt. Intyget grundar sig bl.a. på en granskning av de förfaranden som används för att kontrollera att utbetalningsställets administrativa struktur är sådan att man kan säkerställa att förenligheten med gemenskapsreglerna kontrolleras före en utbetalning. Intyget utgör en del av ett omfattande system för förvaltning och kontroll av den gemensamma jordbrukspolitikens utgifter och bidrar som sådant till att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Dessutom förutsätts från och med budgetåret 2007 att de attesterande organen också lämnar ett uttalande om de interna kontrollsystemens effektivitet, dvs. huruvida det kontrollsystem som betalningsstället har infört ger en rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 5.58 | De attesterande organen skulle granska systemet med samlat gårdsstöd för första gången 2006. Kommissionen specificerade inte hur omfattande och ingående detta arbete skulle vara. De italienska attesterande organen, till exempel, uteslöt verifiering av stödrättigheter från sitt arbete och nämnde detta i sina intyg. Kommissionen godtog detta utan kommentarer. |
| --- | --- |

5.58

De attesterande organen skulle granska systemet med samlat gårdsstöd för första gången 2006. Kommissionen specificerade inte hur omfattande och ingående detta arbete skulle vara. De italienska attesterande organen, till exempel, uteslöt verifiering av stödrättigheter från sitt arbete och nämnde detta i sina intyg. Kommissionen godtog detta utan kommentarer.

| 5.58 | De attesterande organen skall förvissa sig om att betalningsställets förfaranden för verifiering av stödrättigheter fungerar effektivt. Däremot behöver de inte göra en direkt verifiering av varje mottagares stödrättigheter genom kontroll av lagligheten och korrektheten hos den underliggande betalningen till varje mottagare i urvalet. Under 2006 uppfyllde alla attesterande organ detta krav i och med att de granskade betalningsställenas förfaranden för verifiering av rättigheterna till samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

5.58

De attesterande organen skall förvissa sig om att betalningsställets förfaranden för verifiering av stödrättigheter fungerar effektivt. Däremot behöver de inte göra en direkt verifiering av varje mottagares stödrättigheter genom kontroll av lagligheten och korrektheten hos den underliggande betalningen till varje mottagare i urvalet. Under 2006 uppfyllde alla attesterande organ detta krav i och med att de granskade betalningsställenas förfaranden för verifiering av rättigheterna till samlat gårdsstöd.

Omfattningen och djupet av insatserna på systemet med samlade gårdsbetalningar har specificerats i kommissionens nya riktlinjer om den modellrapport som skall användas från och med budgetåret 2007.

| 5.59 | Kommissionen förlitar sig huvudsakligen på skrivbordsgranskningar av de attesterande organens intyg och rapporter. Revisionsrätten konstaterade att den korta tidsfristen och antalet inblandade språk gjorde att omfattningen och djupet i kommissionens granskning begränsades (51). För 7 av de 30 intyg och rapporter som revisionsrätten granskade (52) kunde revisionsrätten inte med den tillgängliga informationen dra en slutsats om huruvida det förekom väsentliga fel i utbetalningsställets räkenskaper eller inte. |
| --- | --- |

5.59

Kommissionen förlitar sig huvudsakligen på skrivbordsgranskningar av de attesterande organens intyg och rapporter. Revisionsrätten konstaterade att den korta tidsfristen och antalet inblandade språk gjorde att omfattningen och djupet i kommissionens granskning begränsades (51). För 7 av de 30 intyg och rapporter som revisionsrätten granskade (52) kunde revisionsrätten inte med den tillgängliga informationen dra en slutsats om huruvida det förekom väsentliga fel i utbetalningsställets räkenskaper eller inte.

| 5.59 | Kommissionen genomför de granskningar som krävs för att uppnå en rimlig säkerhet (på grundval av lämnad information) om att utbetalningsställenas räkenskaper är sanna, fullständiga och korrekta, dvs. att de inte innehåller väsentliga anomalier. När kommissionen inte kan nå en positiv slutsats används avskiljningar. Jämfört med förfarandet för bedömning av överensstämmelse är detta en särskild och separat mekanism vars syfte är att från gemenskapens finansiering utesluta sådana kostnader som inte är förenliga med gemenskapens regler. |
| --- | --- |

5.59

Kommissionen genomför de granskningar som krävs för att uppnå en rimlig säkerhet (på grundval av lämnad information) om att utbetalningsställenas räkenskaper är sanna, fullständiga och korrekta, dvs. att de inte innehåller väsentliga anomalier. När kommissionen inte kan nå en positiv slutsats används avskiljningar. Jämfört med förfarandet för bedömning av överensstämmelse är detta en särskild och separat mekanism vars syfte är att från gemenskapens finansiering utesluta sådana kostnader som inte är förenliga med gemenskapens regler.

Kommissionen kunde konstatera att det inte förekom väsentliga fel i totalutgifterna i de räkenskaper som kommissionen har avslutat. Detta inbegriper de sju räkenskaper som revisionsrätten har hänvisat till.

| 5.60 | Revisionsrätten besökte sju attesterande organ för att granska deras arbete (53). De viktigaste bristerna som konstaterades gällde de detaljerade stickprovernas omfattning och djup, de delegerade organens arbete inklusive kontroller på plats och kontroller av fullständigheten i räkenskaperna över fordringar. Dessa brister bör avhjälpas så att det går att uppnå en högre grad av säkerhet från de attesterande organens arbete. År 2006 besökte kommissionens avdelningar de attesterande organen för fyra andra utbetalningsställen (54). Den övergripande slutsatsen begränsades till konstaterandet att det attesterande organets revisionsmetod verkade ge tillräcklig säkerhet för beslutet om finansiellt godkännande. |
| --- | --- |

5.60

Revisionsrätten besökte sju attesterande organ för att granska deras arbete (53). De viktigaste bristerna som konstaterades gällde de detaljerade stickprovernas omfattning och djup, de delegerade organens arbete inklusive kontroller på plats och kontroller av fullständigheten i räkenskaperna över fordringar. Dessa brister bör avhjälpas så att det går att uppnå en högre grad av säkerhet från de attesterande organens arbete. År 2006 besökte kommissionens avdelningar de attesterande organen för fyra andra utbetalningsställen (54). Den övergripande slutsatsen begränsades till konstaterandet att det attesterande organets revisionsmetod verkade ge tillräcklig säkerhet för beslutet om finansiellt godkännande.

| 5.60 | Vad gäller räckvidden och djupet hos de attesterande organens insatser förutsätts enligt den tillämpliga lagstiftningen att dessa organ endast granskar att betalningsställenas administrativa struktur är sådan att man kan säkerställa att betalningarna är förenliga med gemenskapens regler innan de betalas ut. Detta är tillräckligt för avslutandet av räkenskaperna och skall inte ses som en svaghet. |
| --- | --- |

5.60

Vad gäller räckvidden och djupet hos de attesterande organens insatser förutsätts enligt den tillämpliga lagstiftningen att dessa organ endast granskar att betalningsställenas administrativa struktur är sådan att man kan säkerställa att betalningarna är förenliga med gemenskapens regler innan de betalas ut. Detta är tillräckligt för avslutandet av räkenskaperna och skall inte ses som en svaghet.

De revisionsförrättningar som kommissionen genomförde 2006 bekräftar (genom en bedömning av de använda metoderna och de genomförda testningarna) att de attesterande organens rapporter och intyg i grunden är tillförlitliga, även om det inom vissa områden finns utrymme för förbättringar. Alla frågor som har omnämnts kommer att ges tillbörlig vikt i kommissionens nya riktlinjer om modellrapporten. De attesterande organen kommer att förväntas omfatta dessa frågor på ett djupare plan och presentera sina slutsatser på ett tydligare sätt.

| 5.61 | Kommissionen har infört ett nytt återkravsförfarande (55) med tabeller där fordringarna skall redovisas, men de slutliga riktlinjerna för hur tabellerna skall färdigställas meddelades inte förrän i november 2006. Efter att ha granskat tillförlitligheten i dessa redovisningar av fordringar ifrågasätter revisionsrätten tabellernas fullständighet. Uttalandena i intygen och viktiga granskningsresultat i rapporterna är begränsade, vissa av de attesterande organen har utfört ett begränsat arbete och informationen i några av deras rapporter är otillräcklig. Dessutom ledde kommissionens avstämning av tabellerna till vissa förändringar i tabeller som redan hade intygats vara korrekta. |
| --- | --- |

5.61

Kommissionen har infört ett nytt återkravsförfarande (55) med tabeller där fordringarna skall redovisas, men de slutliga riktlinjerna för hur tabellerna skall färdigställas meddelades inte förrän i november 2006. Efter att ha granskat tillförlitligheten i dessa redovisningar av fordringar ifrågasätter revisionsrätten tabellernas fullständighet. Uttalandena i intygen och viktiga granskningsresultat i rapporterna är begränsade, vissa av de attesterande organen har utfört ett begränsat arbete och informationen i några av deras rapporter är otillräcklig. Dessutom ledde kommissionens avstämning av tabellerna till vissa förändringar i tabeller som redan hade intygats vara korrekta.

| 5.61 | De tabeller (56) som revisionsrätten hänvisar till har som syfte att förse kommissionen med den information som behövs för att tillämpa de nya mekanismerna för beslut rörande oegentligheter enligt det som fastställs i artiklarna 32 och 33 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005. Det finns en tydlig koppling mellan dessa tabeller och utbetalningsställenas fordringsregister, och enligt kommissionens nya riktlinjer om den modellrapport som de attesterande organen skall tillämpa från 2007 förutsätts att organen jämför fordringsregistret med tabellerna och lämnar förklaringar på alla eventuella avvikelser. |
| --- | --- |

5.61

De tabeller (56) som revisionsrätten hänvisar till har som syfte att förse kommissionen med den information som behövs för att tillämpa de nya mekanismerna för beslut rörande oegentligheter enligt det som fastställs i artiklarna 32 och 33 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005. Det finns en tydlig koppling mellan dessa tabeller och utbetalningsställenas fordringsregister, och enligt kommissionens nya riktlinjer om den modellrapport som de attesterande organen skall tillämpa från 2007 förutsätts att organen jämför fordringsregistret med tabellerna och lämnar förklaringar på alla eventuella avvikelser.

Tabellerna utgör del av utbetalningsställenas årsredovisning och skall därför attesteras av de attesterande organen. Kommissionen har också gjort betydande insatser för att uppnå en rimlig säkerhet om att den rapporterade skulden har kategoriserats och redovisats på ett tydligt sätt. Balanserna uppskattades på den 15 oktober 2006 och de utgående balanserna i den gamla tabellen 105 avstämdes med ingående balanserna för mitten av oktober 2005 i de nya tabellerna i bilaga III. I fall där avstämningen inte var framgångsrik och beloppen var betydande kunde rimlig säkerhet inte uppnås, såsom i fråga om AGEA i Italien, och räkenskaperna måste avskiljas.

Kommissionen kommer under loppet av 2007 att genomföra en detaljerad uppföljning i syfte att säkerställa att skulderna rapporteras korrekt i tabellerna i bilaga III.

| 5.62 | Beslutet om beloppen av utestående oegentligheter, som i lika delar bärs av gemenskapen och medlemsstaterna (”50–50-regeln”) (57), ingick för första gången i besluten om finansiellt godkännande för 2006, och ett belopp på omkring 130 miljoner euro vardera påfördes gemenskapen och medlemsstaterna (58). Ett ytterligare belopp på 147 miljoner euro påfördes i sin helhet gemenskapen för oegentligheter som medlemsstaterna ansåg vara omöjliga att driva in (59). Enligt de nya förfarandena skall ansenliga belopp bäras av gemenskapen baserat på medlemsstaternas information. Detta innebär att kommissionen nu måste göra en detaljerad uppföljning för att försäkra sig om att skulderna verkligen skall belasta gemenskapen. |
| --- | --- |

5.62

Beslutet om beloppen av utestående oegentligheter, som i lika delar bärs av gemenskapen och medlemsstaterna (”50–50-regeln”) (57), ingick för första gången i besluten om finansiellt godkännande för 2006, och ett belopp på omkring 130 miljoner euro vardera påfördes gemenskapen och medlemsstaterna (58). Ett ytterligare belopp på 147 miljoner euro påfördes i sin helhet gemenskapen för oegentligheter som medlemsstaterna ansåg vara omöjliga att driva in (59). Enligt de nya förfarandena skall ansenliga belopp bäras av gemenskapen baserat på medlemsstaternas information. Detta innebär att kommissionen nu måste göra en detaljerad uppföljning för att försäkra sig om att skulderna verkligen skall belasta gemenskapen.

| 5.62 | De resultat som revisionsrätten hänvisar till har erhållits genom den nya mekanismen för hantering av oegentligheter som har införts genom artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

5.62

De resultat som revisionsrätten hänvisar till har erhållits genom den nya mekanismen för hantering av oegentligheter som har införts genom artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005.

Den nya 50/50-regeln har, enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1290/2005, tillämpats under 2007 på alla utestående fall där full återvinning inte hade erhållits fram till den 16 oktober 2006. Vissa av dessa fall härrör från 1980-talet. Detta förklarar de relativt höga belopp som har granskats och godkänts. Under de nästföljande åren förväntas de belopp som skall granskas och godkännas vara betydligt lägre, eftersom omfattningen begränsar sig till de fall som under det aktuella året blir 4 eller 8 år gamla.

De belopp som påförs någondera sidan attesteras av de attesterande organen, vilket betyder att dessa har detaljgranskat beloppen. Dessutom gör kommissionen inom ramen för sina granskningar av utbetalningsställena en uppföljning av att medlemsstaternas tillämpar denna nya hanteringsmekanism på ett korrekt sätt.

Beslut om överensstämmelse

| 5.63 | Målet med överensstämmelsebesluten är att utesluta utgifter från gemenskapsfinansiering när kommissionen har konstaterat att utgifterna inte överensstämmer med gemenskapens bestämmelser. Besluten om överensstämmelse används också av direktören vid Generaldirektoratet för jordbruk till stöd för hans förklaring om EUGFJ-utgifternas laglighet och korrekthet. Analyser av systemet avslöjade följande brister: |
| --- | --- |

5.63

Målet med överensstämmelsebesluten är att utesluta utgifter från gemenskapsfinansiering när kommissionen har konstaterat att utgifterna inte överensstämmer med gemenskapens bestämmelser. Besluten om överensstämmelse används också av direktören vid Generaldirektoratet för jordbruk till stöd för hans förklaring om EUGFJ-utgifternas laglighet och korrekthet. Analyser av systemet avslöjade följande brister:

| 5.63 | |
| --- | --- |

5.63

| a) | Beslut om överensstämmelse gällde inte betalningar som gjorts till slutmottagare under det år som besluten fattades – vanligtvis gällde de flera års utgifter och fattades flera år i efterhand. Vid slutet av 2006 var räkenskaperna inte helt avslutade för något år efter 1998. |
| --- | --- |

a)

Beslut om överensstämmelse gällde inte betalningar som gjorts till slutmottagare under det år som besluten fattades – vanligtvis gällde de flera års utgifter och fattades flera år i efterhand. Vid slutet av 2006 var räkenskaperna inte helt avslutade för något år efter 1998.

| a) | I slutet av år 2006 hade endast 12 revisioner från år 2002 och tidigare år, med möjlighet till finansiella korrigeringar för perioden för 2001, ännu inte avslutats. Det betyder att arbetet för att bedöma överensstämmelse för utgifterna från åren fram till år 2000 i stor utsträckning har slutförts.
  Att det förfarande för bedömning av överensstämmelse som revisionsrätten hänvisar till är flerårigt påverkar inte den säkerhet som kan uppnås via detta förfarande för budgetåret 2006. Även om de finansiella konsekvenserna bedöms först i slutet av förfarandena känner man redan till de preliminära slutsatserna från de revisioner som har genomförts under 2006. Dessutom, eftersom kommissionens granskningar omfattar medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, ger de inte bara information om de kontrollerade utgifterna, utan indirekt även om framtida utgifter som täcks av dessa system. |
| --- | --- |

a)

I slutet av år 2006 hade endast 12 revisioner från år 2002 och tidigare år, med möjlighet till finansiella korrigeringar för perioden för 2001, ännu inte avslutats. Det betyder att arbetet för att bedöma överensstämmelse för utgifterna från åren fram till år 2000 i stor utsträckning har slutförts.

Att det förfarande för bedömning av överensstämmelse som revisionsrätten hänvisar till är flerårigt påverkar inte den säkerhet som kan uppnås via detta förfarande för budgetåret 2006. Även om de finansiella konsekvenserna bedöms först i slutet av förfarandena känner man redan till de preliminära slutsatserna från de revisioner som har genomförts under 2006. Dessutom, eftersom kommissionens granskningar omfattar medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, ger de inte bara information om de kontrollerade utgifterna, utan indirekt även om framtida utgifter som täcks av dessa system.

| b) | I GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport för 2006 hänvisas i kapitlet om säkerhet till eventualtillgångar som generaldirektoratet redovisade i sina räkenskaper för 2006. Dessa uppgick till 1 472 miljoner euro (60) och skall kompensera för effekten av framtida finansiella korrigeringar. Denna behandling i räkenskaperna förbättrar informationen för dem som använder sig av räkenskaperna, men ger inte revisionsrätten eller kommissionen säkerhet när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

b)

I GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport för 2006 hänvisas i kapitlet om säkerhet till eventualtillgångar som generaldirektoratet redovisade i sina räkenskaper för 2006. Dessa uppgick till 1 472 miljoner euro (60) och skall kompensera för effekten av framtida finansiella korrigeringar. Denna behandling i räkenskaperna förbättrar informationen för dem som använder sig av räkenskaperna, men ger inte revisionsrätten eller kommissionen säkerhet när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| b) | Såsom konstateras i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2006 kan man utifrån resultaten från de revisioner som har genomförts under 2006 dra slutsatsen att den allmänna situationen när det gäller brister i de nationella kontrollsystemen kan jämföras med situationen under tidigare år, och att det därför är fullständigt motiverat att beloppet för de finansiella korrigeringar som behövs för att täcka risken för 2006 års utgifter uppskattas på grundval av den genomsnittliga historiska nettokorrigeringsgraden för perioden 1996–2001.
  Registrereringen av de villkorade fordringarna i kommissionens bokföring har som syfte att avslöja (potentiella) fordringar på grundval av revisionsresultaten, inte att uppnå säkerhet rörande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

b)

Såsom konstateras i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2006 kan man utifrån resultaten från de revisioner som har genomförts under 2006 dra slutsatsen att den allmänna situationen när det gäller brister i de nationella kontrollsystemen kan jämföras med situationen under tidigare år, och att det därför är fullständigt motiverat att beloppet för de finansiella korrigeringar som behövs för att täcka risken för 2006 års utgifter uppskattas på grundval av den genomsnittliga historiska nettokorrigeringsgraden för perioden 1996–2001.

Registrereringen av de villkorade fordringarna i kommissionens bokföring har som syfte att avslöja (potentiella) fordringar på grundval av revisionsresultaten, inte att uppnå säkerhet rörande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| c) | Kostnaden för finansiella korrigeringar bärs av medlemsstaterna, oftast skattebetalarna, snarare än av de stödmottagare som felaktigt tagit emot stöd. |
| --- | --- |

c)

Kostnaden för finansiella korrigeringar bärs av medlemsstaterna, oftast skattebetalarna, snarare än av de stödmottagare som felaktigt tagit emot stöd.

| c) | När oriktiga betalningar upptäcks eller kan upptäckas genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse måste medlemsstaterna följa upp dem genom återvinningsåtgärder som riktas på de slutliga stödmottagarna. Även där detta inte är möjligt, till exempel om korrigeringen har sin grund i brister i de nationella kontrollsystemen och inte kan kopplas till någon enskild oriktig betalning, är de finansiella korrigeringarna ändå ett viktigt medel för att förbättra medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och därmed också ett medel för att upptäcka och återvinna betalningar som har verkställts oriktigt till de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

c)

När oriktiga betalningar upptäcks eller kan upptäckas genom förfaranden för bedömning av överensstämmelse måste medlemsstaterna följa upp dem genom återvinningsåtgärder som riktas på de slutliga stödmottagarna. Även där detta inte är möjligt, till exempel om korrigeringen har sin grund i brister i de nationella kontrollsystemen och inte kan kopplas till någon enskild oriktig betalning, är de finansiella korrigeringarna ändå ett viktigt medel för att förbättra medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och därmed också ett medel för att upptäcka och återvinna betalningar som har verkställts oriktigt till de slutliga stödmottagarna.

| d) | Det saknades bevis för att antalet revisioner som utförts av kommissionen i tillräcklig grad täckte de risker som identifierats i kommissionens riskanalys. Granskningen på mottagarnivå bestäms mer av den tid som står till förfogande än av fastställda instruktioner till revisorn. I de revisioner som utförs ingår inte alltid en verifiering av att informationen i deklarationerna på slutmottagarnivå finns och är korrekt. |
| --- | --- |

d)

Det saknades bevis för att antalet revisioner som utförts av kommissionen i tillräcklig grad täckte de risker som identifierats i kommissionens riskanalys. Granskningen på mottagarnivå bestäms mer av den tid som står till förfogande än av fastställda instruktioner till revisorn. I de revisioner som utförs ingår inte alltid en verifiering av att informationen i deklarationerna på slutmottagarnivå finns och är korrekt.

| d) | År 2006 genomfördes totalt 354 kontroller, 184 med kontroller på platsen och 170 utan kontroller på platsen. Kommissionen anser att dessa granskningar i tillräcklig omfattning täcker de risker som har identifierats i kommissionens riskanalys.
  Kommissionen genomför efterlevnadsgranskningar i syfte att utvärdera kvaliteten hos de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen. I lämpliga fall kan dessa granskningar inbegripa test av enskilda fall på slutmottagarnivå, inbegripet kontroller på platsen. Denna princip är förenlig med internationella revisionsstandarder och med kommissionens revisionshandbok. |
| --- | --- |

d)

År 2006 genomfördes totalt 354 kontroller, 184 med kontroller på platsen och 170 utan kontroller på platsen. Kommissionen anser att dessa granskningar i tillräcklig omfattning täcker de risker som har identifierats i kommissionens riskanalys.

Kommissionen genomför efterlevnadsgranskningar i syfte att utvärdera kvaliteten hos de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen. I lämpliga fall kan dessa granskningar inbegripa test av enskilda fall på slutmottagarnivå, inbegripet kontroller på platsen. Denna princip är förenlig med internationella revisionsstandarder och med kommissionens revisionshandbok.

| e) | För att räkna ut vilka utgifter som skall undantas används i de flesta fall en schablonmetod där en procentandel av det totalt utbetalda stödet återkrävs. Eftersom denna metod bygger på hur allvarliga kontrollsystemets brister är och inte på värdet på de felaktigheter som konstaterats kan ingen giltig koppling göras mellan de belopp som återvunnits genom överensstämmelsebeslut och de faktiska belopp som har betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

e)

För att räkna ut vilka utgifter som skall undantas används i de flesta fall en schablonmetod där en procentandel av det totalt utbetalda stödet återkrävs. Eftersom denna metod bygger på hur allvarliga kontrollsystemets brister är och inte på värdet på de felaktigheter som konstaterats kan ingen giltig koppling göras mellan de belopp som återvunnits genom överensstämmelsebeslut och de faktiska belopp som har betalats ut på felaktiga grunder.

| e) | Målet med kontrollen av överensstämmelse är att från gemenskapsfinansieringen utesluta sådana utgifter som inte har betalats ut i enlighet med gemenskapens regler. Kommissionen anser att detta mål uppnås också i de fall där de finansiella korrigeringarna görs schablonmässigt till följd av att beloppen för de oriktiga betalningarna till mottagarna inte kan fastställas. Schablonkorrigeringar används när det faktiska beloppet för oriktiga betalningar till mottagarna inte kan fastställas genom exakta beräkningar eller genom extrapolering. Denna princip har regelbundet bekräftats av domstolen. Kommissionen anser därför att metoden med schablonkorrigeringar är helt tillfredsställande |
| --- | --- |

e)

Målet med kontrollen av överensstämmelse är att från gemenskapsfinansieringen utesluta sådana utgifter som inte har betalats ut i enlighet med gemenskapens regler. Kommissionen anser att detta mål uppnås också i de fall där de finansiella korrigeringarna görs schablonmässigt till följd av att beloppen för de oriktiga betalningarna till mottagarna inte kan fastställas. Schablonkorrigeringar används när det faktiska beloppet för oriktiga betalningar till mottagarna inte kan fastställas genom exakta beräkningar eller genom extrapolering. Denna princip har regelbundet bekräftats av domstolen. Kommissionen anser därför att metoden med schablonkorrigeringar är helt tillfredsställande

| 5.64 | Revisionsrätten utförde en revision av tre finansiella korrigeringar som ingick i de tre överensstämmelsebeslut som fattades 2006 gällande perioden 1999–2005 och som omfattade 25 % av beloppen av de utförda korrigeringarna (61). Revisionsrätten gjorde följande iakttagelser: |
| --- | --- |

5.64

Revisionsrätten utförde en revision av tre finansiella korrigeringar som ingick i de tre överensstämmelsebeslut som fattades 2006 gällande perioden 1999–2005 och som omfattade 25 % av beloppen av de utförda korrigeringarna (61). Revisionsrätten gjorde följande iakttagelser:

| 5.64 | |
| --- | --- |

5.64

| a) | Med tanke på de begränsade resurserna väljer kommissionen ut sina granskningar av överensstämmelse på grundval av en riskanalys. På grund av två-årsgränsen finns det därmed en risk för att utgifter inte kontrolleras i tid för att en korrigering skall kunna göras (62). Revisionsrätten konstaterade att korrigeringar för felaktiga utbetalningar på uppskattningsvis högst 100 miljoner euro inte kunde göras eftersom de upptäcktes efter det att tidsfristen löpt ut. |
| --- | --- |

a)

Med tanke på de begränsade resurserna väljer kommissionen ut sina granskningar av överensstämmelse på grundval av en riskanalys. På grund av två-årsgränsen finns det därmed en risk för att utgifter inte kontrolleras i tid för att en korrigering skall kunna göras (62). Revisionsrätten konstaterade att korrigeringar för felaktiga utbetalningar på uppskattningsvis högst 100 miljoner euro inte kunde göras eftersom de upptäcktes efter det att tidsfristen löpt ut.

| a) | De kontroller av överensstämmelse som skall genomföras väljs ut på grundval av en central riskanalys. För förfarandet för bedömning av överensstämmelse är detta urvalssätt förenligt med internationella revisionsstandarder. GD Jordbruk avsätter mer än 10 % av sin personal för detta arbete.
  Om det vid överensstämmelsekontrollerna uppdagas brister som utgör en finansiell risk för EUGFJ, begränsas eventuella finansiella korrigeringar till utgifter som har verkställts 24 månader före överlämnandet av skrivelsen enligt artikel 11, genom vilken medlemsstaten underrättas om kommissionens slutsatser. Denna så kallade 24-månadersregel antogs av rådet i syfte att säkerställa rättslig säkerhet för medlemsstaterna. Tillämpningen av denna regel karakteriseras av att vissa utgifter inte kan bli föremål för finansiella korrigeringar även om brister uppdagas.
  I de fall som revisionsrätten har granskat har kommissionen reagerat i tid på den mottagna informationen. |
| --- | --- |

a)

De kontroller av överensstämmelse som skall genomföras väljs ut på grundval av en central riskanalys. För förfarandet för bedömning av överensstämmelse är detta urvalssätt förenligt med internationella revisionsstandarder. GD Jordbruk avsätter mer än 10 % av sin personal för detta arbete.

Om det vid överensstämmelsekontrollerna uppdagas brister som utgör en finansiell risk för EUGFJ, begränsas eventuella finansiella korrigeringar till utgifter som har verkställts 24 månader före överlämnandet av skrivelsen enligt artikel 11, genom vilken medlemsstaten underrättas om kommissionens slutsatser. Denna så kallade 24-månadersregel antogs av rådet i syfte att säkerställa rättslig säkerhet för medlemsstaterna. Tillämpningen av denna regel karakteriseras av att vissa utgifter inte kan bli föremål för finansiella korrigeringar även om brister uppdagas.

I de fall som revisionsrätten har granskat har kommissionen reagerat i tid på den mottagna informationen.

| b) | Den tid som kommissionen behövde, i dessa komplexa fall, från den inledande revisionen till beslutet om avslutning var för de granskade korrigeringarna mellan fyra och sju år vilket försenade slutförandet av avslutningen av räkenskaperna för de berörda budgetåren. |
| --- | --- |

b)

Den tid som kommissionen behövde, i dessa komplexa fall, från den inledande revisionen till beslutet om avslutning var för de granskade korrigeringarna mellan fyra och sju år vilket försenade slutförandet av avslutningen av räkenskaperna för de berörda budgetåren.

| b) | Den tid som behövs för att slutföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse beror på att antal faktorer. Sådana faktorer är till exempel fallets komplexitet, som kan kräva tilläggsinsatser eller till och med nya förrättningar, medlemsstaternas respekt av tidsfristerna och uppföljningen av rekommendationerna från förlikningsorganet. Ytterligare gäller att en av förfarandets grundprinciper är full respekt för medlemsstatens rätt till försvar.
  I revisionsrättens utlåtande ([...] som fördröjde ”slutförandet” av förfarandena för avslut för de berörda budgetåren) beaktas inte skillnaden mellan det finansiella godkännandet av ett givet budgetår och beslutet om överensstämmelse. Det finns inget beslut om överensstämmelse per budgetår. |
| --- | --- |

b)

Den tid som behövs för att slutföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse beror på att antal faktorer. Sådana faktorer är till exempel fallets komplexitet, som kan kräva tilläggsinsatser eller till och med nya förrättningar, medlemsstaternas respekt av tidsfristerna och uppföljningen av rekommendationerna från förlikningsorganet. Ytterligare gäller att en av förfarandets grundprinciper är full respekt för medlemsstatens rätt till försvar.

I revisionsrättens utlåtande ([...] som fördröjde ”slutförandet” av förfarandena för avslut för de berörda budgetåren) beaktas inte skillnaden mellan det finansiella godkännandet av ett givet budgetår och beslutet om överensstämmelse. Det finns inget beslut om överensstämmelse per budgetår.

Slutsatser och rekommendationer

| 5.65 | I utgifterna för jordbruk och landsbygdsutveckling från garantifonden förekommer fel som, trots att de minskar, fortfarande är väsentliga. När IACS tillämpas korrekt är det ett ändamålsenligt kontrollsystem när det gäller att begränsa risken för fel eller oegentliga utgifter. Så är dock inte fallet i Grekland. |
| --- | --- |

5.65

I utgifterna för jordbruk och landsbygdsutveckling från garantifonden förekommer fel som, trots att de minskar, fortfarande är väsentliga. När IACS tillämpas korrekt är det ett ändamålsenligt kontrollsystem när det gäller att begränsa risken för fel eller oegentliga utgifter. Så är dock inte fallet i Grekland.

| 5.65 | Kommissionen noterar dock att den totala felnivån för samtliga utgifter för EUGFJ:s garantisektion som revisionsrätten fastställt har sjunkit betydligt och ligger nära väsentlighetsgränsen. Den del av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion som inte gäller landsbygdsutveckling (mer än 85 % av totalutgifterna) ligger under väsentlighetsgränsen. Felnivån för landsbygdsutveckling koncentreras på miljöåtgärder inom jordbruket. |
| --- | --- |

5.65

Kommissionen noterar dock att den totala felnivån för samtliga utgifter för EUGFJ:s garantisektion som revisionsrätten fastställt har sjunkit betydligt och ligger nära väsentlighetsgränsen. Den del av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion som inte gäller landsbygdsutveckling (mer än 85 % av totalutgifterna) ligger under väsentlighetsgränsen. Felnivån för landsbygdsutveckling koncentreras på miljöåtgärder inom jordbruket.

IACS är ett effektivt kontrollsystem när det gäller att begränsa risken för oriktiga utgifter.

Situationen i Grekland åtgärdas genom fortlöpande revisioner och förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna i syfte att skydda unionens finansiella intressen, och genom observation och övervakning av hur den grekiska handlingsplanen genomförs.

| 5.66 | Utformningen och genomförandet av det samlade gårdsstödet begränsar risken för felaktiga utbetalningar till jordbrukare. Vissa medlemsstater har dock misslyckats med att korrekt tillämpa vissa centrala delar av det samlade gårdsstödet: Österrike, Irland och Förenade kungariket tillämpade konsolidering av stödrättigheter utöver bestämmelserna i förordningen (se punkterna 5.22–5.24). |
| --- | --- |

5.66

Utformningen och genomförandet av det samlade gårdsstödet begränsar risken för felaktiga utbetalningar till jordbrukare. Vissa medlemsstater har dock misslyckats med att korrekt tillämpa vissa centrala delar av det samlade gårdsstödet: Österrike, Irland och Förenade kungariket tillämpade konsolidering av stödrättigheter utöver bestämmelserna i förordningen (se punkterna 5.22–5.24).

| 5.66 | Kommissionen är medveten om dessa tillvägagångssätt och delar revisionsrättens synsätt. Eventuella risker för fonden kommer att beaktas genom förfarandena för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.66

Kommissionen är medveten om dessa tillvägagångssätt och delar revisionsrättens synsätt. Eventuella risker för fonden kommer att beaktas genom förfarandena för bedömning av överensstämmelse.

| 5.67 | Förenade kungariket följde inte gemenskapslagstiftningen när de tilldelade stödrättigheter och betalade samlat gårdsstöd och landsbygdsutvecklingsstöd till markägare för mark som arrenderats ut till och brukades av arrendejordbrukare (se punkterna 5.20–5.21). |
| --- | --- |

5.67

Förenade kungariket följde inte gemenskapslagstiftningen när de tilldelade stödrättigheter och betalade samlat gårdsstöd och landsbygdsutvecklingsstöd till markägare för mark som arrenderats ut till och brukades av arrendejordbrukare (se punkterna 5.20–5.21).

| 5.67 | Medlemsstaterna måste identifiera vem som anses vara en aktiv jordbrukare (som har stödrättigheter). Om en markägare bär den ekonomiska risken för jordbruksverksamheten är det inte uteslutet att markägaren anses ”bedriva jordbruksverksamhet”. |
| --- | --- |

5.67

Medlemsstaterna måste identifiera vem som anses vara en aktiv jordbrukare (som har stödrättigheter). Om en markägare bär den ekonomiska risken för jordbruksverksamheten är det inte uteslutet att markägaren anses ”bedriva jordbruksverksamhet”.

| 5.68 | Även om de övergripande nationella taken inte överskreds konstaterades att det i en fjärdedel av de betalningar som granskades på slutmottagarnivå hade betalats ut för höga belopp även om den totala ekonomiska effekten är begränsad (se punkt 5.38). |
| --- | --- |

5.68

Även om de övergripande nationella taken inte överskreds konstaterades att det i en fjärdedel av de betalningar som granskades på slutmottagarnivå hade betalats ut för höga belopp även om den totala ekonomiska effekten är begränsad (se punkt 5.38).

5.69

| 5.69 | Bland nya stödmottagare noterade revisionsrätten järnvägsbolag, ridklubbar/hästavelsklubbar, golfklubbar/fritidsklubbar och kommunstyrelser i Förenade kungariket, Tyskland, Sverige och Danmark (se punkterna 5.25–5.27). Tilldelning av stödrättigheter till markägare som aldrig har bedrivit någon jordbruksverksamhet och som endast håller marken i god jordbrukshävd och bevarar miljön har lett till en betydande omfördelning av EU-stödet, från jordbrukare till markägare, i synnerhet inom den dynamiska blandmodellen (se punkt 5.28). Myndigheterna i Förenade kungariket fastställde olämpliga kriterier för tilldelning av stödrättigheter för investeringar från den nationella reserven (se punkterna 5.33–5.34). |
| --- | --- |

Bland nya stödmottagare noterade revisionsrätten järnvägsbolag, ridklubbar/hästavelsklubbar, golfklubbar/fritidsklubbar och kommunstyrelser i Förenade kungariket, Tyskland, Sverige och Danmark (se punkterna 5.25–5.27). Tilldelning av stödrättigheter till markägare som aldrig har bedrivit någon jordbruksverksamhet och som endast håller marken i god jordbrukshävd och bevarar miljön har lett till en betydande omfördelning av EU-stödet, från jordbrukare till markägare, i synnerhet inom den dynamiska blandmodellen (se punkt 5.28). Myndigheterna i Förenade kungariket fastställde olämpliga kriterier för tilldelning av stödrättigheter för investeringar från den nationella reserven (se punkterna 5.33–5.34).

| 5.69 | Genom regionmodellerna uppstår nya potentiella stödmottagare. Detta var ett klart och medvetet val av de berörda medlemsstaterna i syfte att omfördela stödet i de nya omständigheterna med frikoppling. Den nya gruppen omfattar jordbrukare som aktivt idkade jordbruk under den relevanta referensperioden (dvs. under det första ansökningsåret). De kan ha varit ägare till marken eller inte, men detta är irrelevant för frågan om vem som fick stödrättigheter. |
| --- | --- |

5.69

Genom regionmodellerna uppstår nya potentiella stödmottagare. Detta var ett klart och medvetet val av de berörda medlemsstaterna i syfte att omfördela stödet i de nya omständigheterna med frikoppling. Den nya gruppen omfattar jordbrukare som aktivt idkade jordbruk under den relevanta referensperioden (dvs. under det första ansökningsåret). De kan ha varit ägare till marken eller inte, men detta är irrelevant för frågan om vem som fick stödrättigheter.

| 5.70 | I förordningarna om systemet med samlat gårdsstöd gavs medlemsstaterna möjlighet att själva välja hur de ville fördela stödrättigheter från den nationella reserven och om de skulle eliminera icke förutsebara vinster eller inte (se punkterna 5.29–5.34). Samma frågor har behandlats på mycket olika sätt i medlemsstaterna, även inom en och samma medlemsstat, och därmed kan det inte ske någon lika behandling av stödmottagare inom systemet. |
| --- | --- |

5.70

I förordningarna om systemet med samlat gårdsstöd gavs medlemsstaterna möjlighet att själva välja hur de ville fördela stödrättigheter från den nationella reserven och om de skulle eliminera icke förutsebara vinster eller inte (se punkterna 5.29–5.34). Samma frågor har behandlats på mycket olika sätt i medlemsstaterna, även inom en och samma medlemsstat, och därmed kan det inte ske någon lika behandling av stödmottagare inom systemet.

| 5.70 | Medlemsstaterna kan välja att i vissa omständigheter återföra rättigheterna till den nationella reserven. I sådana fall måste vissa villkor tillämpas. |
| --- | --- |

5.70

Medlemsstaterna kan välja att i vissa omständigheter återföra rättigheterna till den nationella reserven. I sådana fall måste vissa villkor tillämpas.

Likaså ligger ansvaret för att genomföra systemet med samlat gårdsstöd hos medlemsstaterna.

| 5.71 | Kommissionen bör ta dessa konsekvenser i beaktande när den utför den ”hälsokontroll” (63) som är planerad till mars 2008. |
| --- | --- |

5.71

Kommissionen bör ta dessa konsekvenser i beaktande när den utför den ”hälsokontroll” (63) som är planerad till mars 2008.

| 5.71 | Genom ”sundhetskontrollen” kommer man att granska funktionen hos de stödordningar som infördes vid reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003. |
| --- | --- |

5.71

Genom ”sundhetskontrollen” kommer man att granska funktionen hos de stödordningar som infördes vid reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003.

| 5.72 | Inom landsbygdsutveckling är det i åtgärderna för miljövänligt jordbruk vanligt med en hög förekomst av fel eftersom jordbrukare inte uppfyller de (ofta komplexa) villkoren för stödberättigande. Kommissionen bör överväga om villkoren för stödberättigande är relevanta för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

5.72

Inom landsbygdsutveckling är det i åtgärderna för miljövänligt jordbruk vanligt med en hög förekomst av fel eftersom jordbrukare inte uppfyller de (ofta komplexa) villkoren för stödberättigande. Kommissionen bör överväga om villkoren för stödberättigande är relevanta för sådana åtgärder.

| 5.72 | Kommissionen anser att den höga felfrekvens som revisionsrätten fann inom åtgärderna rörande miljövänligt jordbruk inte är representativ för totalutgifterna för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

5.72

Kommissionen anser att den höga felfrekvens som revisionsrätten fann inom åtgärderna rörande miljövänligt jordbruk inte är representativ för totalutgifterna för landsbygdsutveckling.

I fråga om åtgärderna rörande miljövänligt jordbruk anser kommissionen att kontrollen av dessa åtgärder är något komplex men att åtgärdernas mål, dvs. att bygga in miljöhänsyn i jordbruket, och åtgärdernas mervärde har ett omfattande erkännande.

I fråga om programperioden 2007–2013 förutsätts enligt ny lagstiftning (64) att medlemsstaterna på förhand säkerställer att alla åtgärder inom landsbygdsutveckling och de relaterade åtaganden och villkor för stödberättigande som medlemsstaterna avser att genomföra är vederbörligen verifierbara och kontrollerbara.

| 5.73 | Efterhandskontrollernas (65) natur och de bestående bristerna i tillämpningen av dem begränsar den säkerhet som kan uppnås i fråga om lagligheten och korrektheten när det gäller betalningar som gjorts under tidigare år. |
| --- | --- |

5.73

Efterhandskontrollernas (65) natur och de bestående bristerna i tillämpningen av dem begränsar den säkerhet som kan uppnås i fråga om lagligheten och korrektheten när det gäller betalningar som gjorts under tidigare år.

| 5.73 | Kommissionen anser att systemet med efterhandskontroller av betalningar fungerar tillfredsställande. Kommissionens egna granskningar bekräftar att säkerhet kan uppnås genom dessa kontroller. |
| --- | --- |

5.73

Kommissionen anser att systemet med efterhandskontroller av betalningar fungerar tillfredsställande. Kommissionens egna granskningar bekräftar att säkerhet kan uppnås genom dessa kontroller.

Även om det kanske inte finns en direkt koppling mellan de utgifter som uppstått under 2006 och de utgifter som har omfattats av efterhandskontroller av betalningar, bidrar dessa kontroller till den övergripande säkerheten rörande lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna 2006 eftersom systemet i sig fungerar tillfredsställande. I själva verket utgör dessa kontroller en extra kontrollnivå i tillägg till efterhandskontrollerna av betalningar, och måste därför betraktas inom ramen för det övergripande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter (se även kommissionens svar på punkt 5.77).

| 5.74 | Förbättringar krävs av de brister som konstaterades av revisionsrätten och av kommissionens enhet för avslutning av räkenskaperna innan systemet med fysiska kontroller och utbyteskontroller av sändningar som berättigar till exportbidrag kan anses fungera tillfredsställande. |
| --- | --- |

5.74

Förbättringar krävs av de brister som konstaterades av revisionsrätten och av kommissionens enhet för avslutning av räkenskaperna innan systemet med fysiska kontroller och utbyteskontroller av sändningar som berättigar till exportbidrag kan anses fungera tillfredsställande.

| 5.74 | De fysiska kontroller och ersättningskontroller som görs enligt förordning (EEG) nr 386/90 bildar en del av den totala kontrollkedjan, som också inbegriper administrativa förhandskontroller av återbetalningsansökningar, efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 och kommissionens egna granskningar. Kommissionen anser att detta system fungerar effektivt. De oegentligheter som medlemsstaterna har rapporterat i samband med fysiska och andra kontroller av exportbidrag har under de senaste åren minskat såsom andel av utgifterna och ligger nu på en låg nivå. Ändringar i lagstiftningen är dock under övervägande, som svar på de viktigaste frågorna som revisionsrätten tog upp i sin särskilda rapport nr 4/2007. |
| --- | --- |

5.74

De fysiska kontroller och ersättningskontroller som görs enligt förordning (EEG) nr 386/90 bildar en del av den totala kontrollkedjan, som också inbegriper administrativa förhandskontroller av återbetalningsansökningar, efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 och kommissionens egna granskningar. Kommissionen anser att detta system fungerar effektivt. De oegentligheter som medlemsstaterna har rapporterat i samband med fysiska och andra kontroller av exportbidrag har under de senaste åren minskat såsom andel av utgifterna och ligger nu på en låg nivå. Ändringar i lagstiftningen är dock under övervägande, som svar på de viktigaste frågorna som revisionsrätten tog upp i sin särskilda rapport nr 4/2007.

| 5.75 | Kommissionens beslut om finansiellt godkännande gäller räkenskapernas tillförlitlighet. De intyg som utfärdas av de attesterande organen gäller inte laglighet och korrekthet. De attesterande organen gör vanligtvis inte kontroller på plats av begäran om utbetalning av EU-stöd. För att öka den säkerhet som kan uppnås genom denna del av avslutningen av räkenskaperna bör kommissionens avdelningar göra frekventa granskningsbesök hos ett tillräckligt antal attesterande organ och se till att omständigheterna för skrivbordsgranskningar av de attesterande organens intyg och rapporter är sådana att det går att göra tillräckligt omfattande och ingående revisioner. |
| --- | --- |

5.75

Kommissionens beslut om finansiellt godkännande gäller räkenskapernas tillförlitlighet. De intyg som utfärdas av de attesterande organen gäller inte laglighet och korrekthet. De attesterande organen gör vanligtvis inte kontroller på plats av begäran om utbetalning av EU-stöd. För att öka den säkerhet som kan uppnås genom denna del av avslutningen av räkenskaperna bör kommissionens avdelningar göra frekventa granskningsbesök hos ett tillräckligt antal attesterande organ och se till att omständigheterna för skrivbordsgranskningar av de attesterande organens intyg och rapporter är sådana att det går att göra tillräckligt omfattande och ingående revisioner.

| 5.75 | Kommissionen besöker attesterande organ (och utbetalningsställen) på grundval av en riskanalys, i vilken omfattningen hos de frågor som berör de båda organen beaktas. Detta tillvägagångssätt kommer att fortsätta under budgetåret 2007. |
| --- | --- |

5.75

Kommissionen besöker attesterande organ (och utbetalningsställen) på grundval av en riskanalys, i vilken omfattningen hos de frågor som berör de båda organen beaktas. Detta tillvägagångssätt kommer att fortsätta under budgetåret 2007.

Omfattningen och djupet hos kommissionens granskning av de attesterande organens intyg anses vara tillräcklig. Kommissionen genomför de granskningar som behövs för att uppnå en rimlig säkerhet (på grundval av lämnad information) om att utbetalningsställenas räkenskaper är sanna, fullständiga och korrekta. När kommissionen inte kan komma till en positiv slutsats används avskiljningar.

| 5.76 | Trots att syftet med systemen för avslutning av räkenskaperna (liksom efterhandskontrollerna av betalningar) är att utesluta utgifter som inte överensstämmer med gemenskapens bestämmelser, misslyckas detta för närvarande när det gäller betalningar på slutmottagarnivå (66). Kommissionen känner ännu inte till omfattningen av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken och beräknar den heller inte på ett sätt som revisionsrätten anser vara lämpligt (67). |
| --- | --- |

5.76

Trots att syftet med systemen för avslutning av räkenskaperna (liksom efterhandskontrollerna av betalningar) är att utesluta utgifter som inte överensstämmer med gemenskapens bestämmelser, misslyckas detta för närvarande när det gäller betalningar på slutmottagarnivå (66). Kommissionen känner ännu inte till omfattningen av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken och beräknar den heller inte på ett sätt som revisionsrätten anser vara lämpligt (67).

| 5.76 | Förfarandet för bedömning av överensstämmelse har som mål att utesluta sådana utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte betalats ut i enlighet med gemenskapens regler, och på så sätt avskärma gemenskapsbudgeten från utgifter som inte bör tas upp i den. Förfarandet är däremot inte en mekanism för att återvinna betalningar som erlagts oriktigt till stödmottagarna, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar. |
| --- | --- |

5.76

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse har som mål att utesluta sådana utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte betalats ut i enlighet med gemenskapens regler, och på så sätt avskärma gemenskapsbudgeten från utgifter som inte bör tas upp i den. Förfarandet är däremot inte en mekanism för att återvinna betalningar som erlagts oriktigt till stödmottagarna, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar.

Resultaten av de kontroller på stödmottagarnivå som görs för en betydande del av GJP-utgifterna, i den form resultaten överlämnas till kommissionen och offentliggörs i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport, ger tillgång till en rimlig indikation om omfattningen av oriktiga betalningar. För att ytterligare förbättra den säkerhet som kan uppnås genom denna information har kommissionen från och med 2007 genomfört revisionsrättens rekommendation om att de attesterande organen bör göra större insatser när det gäller att verifiera och godkänna inspektionsstatistiken och efterhandskontrollen av betalningar.

| 5.77 | Kommissionen bör se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet i fråga om lagligheten och korrektheten i transaktioner på slutmottagarnivå och att felaktiga betalningar återkrävs. Revisionsrätten har föreslagit olika sätt att uppnå detta. Effekten av kommissionens val att låta de attesterande organen utföra ett mer omfattande arbete för att granska och godkänna IACS-statistik och efterhandskontroller av betalningar kan endast utvärderas senare. När kommissionen använder andras arbete som en källa till säkerhet bör den dock försäkra sig om att detta arbete är tillförlitligt. |
| --- | --- |

5.77

Kommissionen bör se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet i fråga om lagligheten och korrektheten i transaktioner på slutmottagarnivå och att felaktiga betalningar återkrävs. Revisionsrätten har föreslagit olika sätt att uppnå detta. Effekten av kommissionens val att låta de attesterande organen utföra ett mer omfattande arbete för att granska och godkänna IACS-statistik och efterhandskontroller av betalningar kan endast utvärderas senare. När kommissionen använder andras arbete som en källa till säkerhet bör den dock försäkra sig om att detta arbete är tillförlitligt.

| 5.77 | Genom ett omfattande system för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter kan man säkerställa att oriktiga betalningar till slutmottagare förhindras eller upptäcks och återvinns. Systemet bygger på fyra nivåer som kompletterar varandra: |
| --- | --- |

5.77

Genom ett omfattande system för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter kan man säkerställa att oriktiga betalningar till slutmottagare förhindras eller upptäcks och återvinns. Systemet bygger på fyra nivåer som kompletterar varandra:

| 1. | En obligatorisk administrativ struktur på nationell nivå, centrerad kring upprättandet av utbetalningsställen och en myndighet på hög nivå med rätt att ge utbetalningsstället ackreditering eller dra in denna. Besluten att ge ackreditering baseras på en ingående analys utförd av ett utomstående revisionsorgan. |
| --- | --- |

1.

En obligatorisk administrativ struktur på nationell nivå, centrerad kring upprättandet av utbetalningsställen och en myndighet på hög nivå med rätt att ge utbetalningsstället ackreditering eller dra in denna. Besluten att ge ackreditering baseras på en ingående analys utförd av ett utomstående revisionsorgan.

| 2. | Detaljerade system med kontroller och preventivt verkande påföljder som skall tillämpas av utbetalningsställena. Systemen har gemensamma grunddrag men särskilda regler som anpassas efter varje stödordnings speciella karaktär. |
| --- | --- |

2.

Detaljerade system med kontroller och preventivt verkande påföljder som skall tillämpas av utbetalningsställena. Systemen har gemensamma grunddrag men särskilda regler som anpassas efter varje stödordnings speciella karaktär.

| 3. | Efterhandskontroller som görs av oberoende attesterande organ och särskilda myndigheter som genomför kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

3.

Efterhandskontroller som görs av oberoende attesterande organ och särskilda myndigheter som genomför kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89.

| 4. | Granskning och godkännande av räkenskaperna genom kommissionens försorg (såväl årligt beslut som avslutande av räkenskaperna som fleråriga förfaranden för bedömning av överensstämmelse).
  Tillsammans utgör dessa fyra nivåer därför en bas som kommissionen kan använda för att uppnå rimlig säkerhet rörande effektiv förvaltning av risken för fel när det gäller lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna inom jordbruksområdet. |
| --- | --- |

4.

Granskning och godkännande av räkenskaperna genom kommissionens försorg (såväl årligt beslut som avslutande av räkenskaperna som fleråriga förfaranden för bedömning av överensstämmelse).

Tillsammans utgör dessa fyra nivåer därför en bas som kommissionen kan använda för att uppnå rimlig säkerhet rörande effektiv förvaltning av risken för fel när det gäller lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna inom jordbruksområdet.

| 5.78 | Kommissionens överensstämmelsebeslut är inte fullständiga för något år efter 1998. Eftersom besluten om 2006 års utgifter kommer att fattas i framtiden är utgifterna preliminära, och ingen säkerhet kan ges om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper förrän ett fullständigt förfarande för avslutning av räkenskaperna har införts och tillämpas. |
| --- | --- |

5.78

Kommissionens överensstämmelsebeslut är inte fullständiga för något år efter 1998. Eftersom besluten om 2006 års utgifter kommer att fattas i framtiden är utgifterna preliminära, och ingen säkerhet kan ges om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper förrän ett fullständigt förfarande för avslutning av räkenskaperna har införts och tillämpas.

| 5.78 | I slutet av år 2006 hade endast 12 revisioner från år 2002 och tidigare år, med möjlighet till finansiella korrigeringar för perioden för 2001, ännu inte avslutats. Det betyder att överensstämmelsearbetet på utgifterna från åren fram till år 2000 i stor utsträckning har slutförts. |
| --- | --- |

5.78

I slutet av år 2006 hade endast 12 revisioner från år 2002 och tidigare år, med möjlighet till finansiella korrigeringar för perioden för 2001, ännu inte avslutats. Det betyder att överensstämmelsearbetet på utgifterna från åren fram till år 2000 i stor utsträckning har slutförts.

Kommissionen anser inte att utgifterna 2006 är preliminära och att säkerhet rörande lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna endast kan erhållas när ett fullständigt förfarande för bedömning av överensstämmelse införs och tillämpas. I ett sådant resonemang beaktas inte att detta förfarande endast utgör en del, om än en viktig sådan, av det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter.

Detta system, som beskrivs i detalj i kommissionens svar på punkt 5.77, är den grund som kommissionen stöder sig på för att uppnå rimlig säkerhet rörande effektiv hantering av risken för fel när det gäller lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna på jordbruksområdet.

Särskilt i fråga om budgetåret 2006 känner man redan till de preliminära slutsatserna från de genomförda granskningarna. På det hela taget kan man av dessa slutsatser leda sig till att den allmänna situationen i fråga om brister i de nationella kontrollsystemen kan jämföras med situationen under tidigare år.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Återvinning av felaktiga utbetalningar

| 5.79 | I sin särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar konstaterade revisionsrätten ett antal allvarliga brister i systemet för registrering, återvinning och avskrivning av felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

5.79

I sin särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar konstaterade revisionsrätten ett antal allvarliga brister i systemet för registrering, återvinning och avskrivning av felaktiga utbetalningar.

5.80

| 5.80 | Rådet och kommissionen har följt upp detta på ett positivt sätt: |
| --- | --- |

Rådet och kommissionen har följt upp detta på ett positivt sätt:

| 5.80 | |
| --- | --- |

5.80

| a) | En arbetsgrupp för återvinning har tillsatts för att råda bot på eftersläpningen av fall av betalningar på över 0,5 miljoner vardera som gjorts på felaktiga grunder (68). Detta ledde till ett beslut från kommissionen (69) där 317 miljoner euro (70) påfördes medlemsstaterna och 176 miljoner gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

a)

En arbetsgrupp för återvinning har tillsatts för att råda bot på eftersläpningen av fall av betalningar på över 0,5 miljoner vardera som gjorts på felaktiga grunder (68). Detta ledde till ett beslut från kommissionen (69) där 317 miljoner euro (70) påfördes medlemsstaterna och 176 miljoner gemenskapsbudgeten.

b)

| b) | Nya krav för rapportering och behandling av oegentligheter har införts (71) och åtgärder har vidtagits för att klargöra ansvarsfördelningen mellan GD Jordbruk och OLAF när det gäller den finansiella uppföljningen av oegentligheter (även om ett förslag till samförståndsavtal mellan parterna ännu inte har undertecknats). |
| --- | --- |

Nya krav för rapportering och behandling av oegentligheter har införts (71) och åtgärder har vidtagits för att klargöra ansvarsfördelningen mellan GD Jordbruk och OLAF när det gäller den finansiella uppföljningen av oegentligheter (även om ett förslag till samförståndsavtal mellan parterna ännu inte har undertecknats).

| b) | Den nya förordningen om oegentligheter (72) har genomförts med framgång i alla 27 medlemsstater från och med den 1 januari 2007 och en Cocolaf-arbetsgrupp (73) hölls den 23 maj 2007 i syfte att utarbeta detaljerade praktiska riktlinjer för medlemsstaterna.
  Instrumentet för klargörande av alla deltagande avdelningars ansvar är föremål för samråd mellan kommissionens tjänsteavdelningar under juni och juli 2007 och förväntas vara klart för tillämpning kort därefter. |
| --- | --- |

b)

Den nya förordningen om oegentligheter (72) har genomförts med framgång i alla 27 medlemsstater från och med den 1 januari 2007 och en Cocolaf-arbetsgrupp (73) hölls den 23 maj 2007 i syfte att utarbeta detaljerade praktiska riktlinjer för medlemsstaterna.

Instrumentet för klargörande av alla deltagande avdelningars ansvar är föremål för samråd mellan kommissionens tjänsteavdelningar under juni och juli 2007 och förväntas vara klart för tillämpning kort därefter.

| c) | Omkring 2 600 fall som rapporterats före 1999 och som ligger under ”500 000-tröskeln” om ett totalt belopp på 168,7 miljoner euro (74) skall omfattas av ”50/50-regeln” (75) som började gälla den 16 oktober 2006. |
| --- | --- |

c)

Omkring 2 600 fall som rapporterats före 1999 och som ligger under ”500 000-tröskeln” om ett totalt belopp på 168,7 miljoner euro (74) skall omfattas av ”50/50-regeln” (75) som började gälla den 16 oktober 2006.

5.81

| 5.81 | Det återstår dock några viktiga frågor som måste lösas: |
| --- | --- |

Det återstår dock några viktiga frågor som måste lösas:

| 5.81 | |
| --- | --- |

5.81

| a) | Kommissionen är ännu inte i stånd att avsluta ”Jordan/Irak”-fallet som gäller falska bevis på ankomst av exportsändningar av kött och fjäderfä och som gäller 35 miljoner euro i påstått felaktiga betalningar eftersom rättsliga förfaranden, inbegripet ett mål om förhandsavgörande vid Europadomstolen, ännu pågick i juni 2007. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen är ännu inte i stånd att avsluta ”Jordan/Irak”-fallet som gäller falska bevis på ankomst av exportsändningar av kött och fjäderfä och som gäller 35 miljoner euro i påstått felaktiga betalningar eftersom rättsliga förfaranden, inbegripet ett mål om förhandsavgörande vid Europadomstolen, ännu pågick i juni 2007.

b)

| b) | Att de 2 600 fall med lägre värde som arbetsgruppen behandlar faller under det nya 50/50-förfarandet för avslutning medför att kommissionen gör en uppföljning för se till att de belopp som påförs gemenskapen i detta förfarande är korrekta. |
| --- | --- |

Att de 2 600 fall med lägre värde som arbetsgruppen behandlar faller under det nya 50/50-förfarandet för avslutning medför att kommissionen gör en uppföljning för se till att de belopp som påförs gemenskapen i detta förfarande är korrekta.

| b) | Vad gäller debitering av beloppen noterar kommissionen att denna är föremål för de attesterande organens attestering och att beloppet på 147 miljoner euro därför granskas i detalj av dessa organ.
  Kommissionen håller på att inom ramen för granskningar av betalningsställena göra en uppföljning av de fall där belopp har påförts kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Vad gäller debitering av beloppen noterar kommissionen att denna är föremål för de attesterande organens attestering och att beloppet på 147 miljoner euro därför granskas i detalj av dessa organ.

Kommissionen håller på att inom ramen för granskningar av betalningsställena göra en uppföljning av de fall där belopp har påförts kommissionen.

| c) | Diskussionen om kommissionens andra rapport om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1469/95 (den så kallade ”svarta listan”) har ännu inte kommit fram till en fungerande slutsats eftersom Europaparlamentet inte har avgett något yttrande i frågan. |
| --- | --- |

c)

Diskussionen om kommissionens andra rapport om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1469/95 (den så kallade ”svarta listan”) har ännu inte kommit fram till en fungerande slutsats eftersom Europaparlamentet inte har avgett något yttrande i frågan.

| c) | Särskilda jordbrukskommittén (76) förde en sista debatt och antog sina slutsatser den 6 juni 2006 (77).
  Kommissionen rapport (78) överlämnades till Europaparlamentet (Cocobu (79)) den 24 oktober 2005, men den har dock fortfarande inte varit föremål för debatt i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

c)

Särskilda jordbrukskommittén (76) förde en sista debatt och antog sina slutsatser den 6 juni 2006 (77).

Kommissionen rapport (78) överlämnades till Europaparlamentet (Cocobu (79)) den 24 oktober 2005, men den har dock fortfarande inte varit föremål för debatt i Europaparlamentet.

Olivolja

| 5.82 | I den förra årsrapporten (80) uttryckte revisionsrätten oro när det gäller tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet för olivodlingar. För regleringsåret 2004/2005 utförde revisionsrätten en särskild revision av stödsystemet för olivoljeproduktion i de medlemsstater med högst produktion (Italien, Spanien och Grekland). |
| --- | --- |

5.82

I den förra årsrapporten (80) uttryckte revisionsrätten oro när det gäller tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet för olivodlingar. För regleringsåret 2004/2005 utförde revisionsrätten en särskild revision av stödsystemet för olivoljeproduktion i de medlemsstater med högst produktion (Italien, Spanien och Grekland).

5.83

| 5.83 | Som en del av revisionen gjordes stickprovskontroller av 50 betalningsfiler av vilka 33 kontrollerades på plats. Åtta jordbrukare (24 %) hade deklarerat minst 5 % fler olivträd än vad man räknade till. Två av dessa deklarationer ledde till väsentligt för stora utbetalningar. |
| --- | --- |

Som en del av revisionen gjordes stickprovskontroller av 50 betalningsfiler av vilka 33 kontrollerades på plats. Åtta jordbrukare (24 %) hade deklarerat minst 5 % fler olivträd än vad man räknade till. Två av dessa deklarationer ledde till väsentligt för stora utbetalningar.

| 5.84 | Vid revisionen bekräftades att de brister som tidigare konstaterades kvarstod och att det geografiska informationssystemet i alla tre medlemsstater varken är fullständigt eller tillförlitligt. Eftersom data från det geografiska informationssystemet används för att beräkna stödrättigheter för det samlade gårdsstödet (81) kommer revisionsrätten att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga vid revisionen av 2007 års utgifter. |
| --- | --- |

5.84

Vid revisionen bekräftades att de brister som tidigare konstaterades kvarstod och att det geografiska informationssystemet i alla tre medlemsstater varken är fullständigt eller tillförlitligt. Eftersom data från det geografiska informationssystemet används för att beräkna stödrättigheter för det samlade gårdsstödet (81) kommer revisionsrätten att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga vid revisionen av 2007 års utgifter.

| 5.83–5.84 | Stödet utbetalades på grundval av den producerade kvantiteten olivolja. Antalet träd ingick som ett element i systemet för kontroll av stödordningen, bland många andra element (kontroll av anläggningarna, kontroll av avkastningen osv.). |
| --- | --- |

5.83–5.84

Stödet utbetalades på grundval av den producerade kvantiteten olivolja. Antalet träd ingick som ett element i systemet för kontroll av stödordningen, bland många andra element (kontroll av anläggningarna, kontroll av avkastningen osv.).

Enligt förordningen uppstår påföljder rörande stödbeloppet i fall där avvikelsen mellan antalet deklarerade träd och antalet räknade träd är större än 5 %. I fall där dessa påföljder inte har tillämpats eller har tillämpats felaktigt av medlemsstaterna eller i fall där GIS-systemet för olivodlingar inte har uppdaterats, har förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna påbörjats eller har redan lett till finansiella korrigeringar.

Kommissionen har från och med budgetåret 2000 redan tillämpat finansiella korrigeringar på cirka 180 miljoner euro och ytterligare betydande korrigeringar är på kommande.

Från och med den 1 januari 2006 har produktionen av olivolja varit helt frikopplad och införd i systemet med samlat gårdsstöd (endast Spanien bibehöll ett litet element av kopplat stöd).

Olivpaketet anses nu utgöra ett ”klassiskt” jordbrukspaket som kontrolleras inom ramen för IACS. Detta bör medföra en betydlig minskning av risken för fel.

SÄRSKILDA RAPPORTER

| 5.85 | Revisionsrätten har offentliggjort en särskild rapport om jordbruk under de senaste tolv månaderna: Fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar (särskild rapport nr 4/2007). Rapporten återfinns på revisionsrättens hemsida (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85

Revisionsrätten har offentliggjort en särskild rapport om jordbruk under de senaste tolv månaderna: Fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar (särskild rapport nr 4/2007). Rapporten återfinns på revisionsrättens hemsida (www.eca.europa.eu).

(1)  Nettobetalningar.

---

(2)  Systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning.

(3)  Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT L 355, 5.12.1992, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1) om djurbidrag och arealstöd.

(4)  Rådets förordning (EEG) nr 386/90 (EGT L 42, 16.2.1990, s. 6).

(5)  Rådets förordning (EEG) nr 4045/89 (EGT L 388, 30.12.1989, s. 18) som handlar om betalningar som överstiger ett specificerat tröskelvärde för exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdsutveckling.

(6)  Redovisade korrigeringar avseende överensstämmelse på –64,8 miljoner euro (Spanen), – 152,1 miljoner euro (Italien) och –0,3 (Nederländerna) ingår inte eftersom de inte kan fördelas på enskilda utbetalningsställen.

(7)  Detta inbegriper ett uttalande med reservation, begränsning av revisionens omfattning eller en särskild upplysning.

(8)  Räkenskaper som avskilts från det finansiella beslutet där ytterligare arbete eller information begärdes från de attesterande organen.

(9)  Endast räkenskaper som gäller utgifter inom landsbygdsutvecklingsåtgärder är avskilda.

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2006.

(10)  Förordning (EG) nr 1782/2003.

(11)  Österrike, Danmark, Belgien, Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Portugal, Sverige och Förenade kungariket.

(12)  Kommissionen justerade dessa uppgifter 2005.

(13)  Kommissionen justerade dessa uppgifter 2006.

(14)  Kommissionen justerade dessa uppgifter 2007.

Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera ansökningar inom IACS.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N+1.

Källor: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Årlig verksamhetsrapport 2006 – GD Jordbruk.

(15)  Anledningar till reduktioner som anges i ministeriebeslut är t.ex. dålig jordkvalitet, jordbruksskiftets höga belägenhet, odlingssätt och torkningssätt, vinodlingarnas växthälsostatus, vinodlingarnas ålder vilket leder till att de lätt blir angripna av sjukdomar och att jorden utarmas, omplantering som inte hade gjorts med växter som var lämpade för jordmånen och väderleken i området, samt russin som odlats på sjukdomsangripna plantor på grund av att ej certifierade plantor använts vid omplanteringen.

(16)  Följande stödsystem ingår i systemet med samlat gårdsstöd: jordbruksgrödor, kalv- och nötkött, fårkött och getkött, mjölk och mjölkprodukter, trindsäd, torkat foder, ris, säd, potatisstärkelse, bomull, olivolja, tobak, humle och sockerbetor.

(17)  Varje stödrättighet, tillsammans med en hektar mark som deklarerats av jordbrukaren och som hålls i ett skick som överensstämmer med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ger upphov till en betalning av samlat gårdsstöd.

(18)  Sifferuppgifterna för Danmark, Luxemburg, Tyskland och Sverige har lämnats in av medlemsstaterna i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 296/96. Revisionsgruppen är i färd med att analysera sifferuppgifterna för Förenade kungariket för att kunna sortera dem per utbetalningsställe. Provisoriskt har sifferuppgifterna för England, Skottland, Wales och Nordirland hämtats från IACS kontrollstatistik enligt artikel 76 i förordning (EG) nr 796/2004.

(19)  Sifferuppgifter hämtade från statistik som överlämnats i enlighet med artikel 76 i förordning (EG) nr 796/2004.

(20)  En viss ökning av antalet ansökningar om utbetalning av samlat gårdsstöd jämfört med antalet mottagare av direktstöd inom de tidigare stödsystemen förklaras av det faktum att vissa kategorier mottagare av samlat gårdsstöd (t.ex. producenter av frukt, grönsaker och matpotatis, hästgårdar) hade bedrivit jordbruk innan införandet av det samlade gårdsstödet men inte tog emot något direktstöd från EU.

(21)  En viss ökning av den areal som deklareras i ansökningarna om utbetalning från systemet med samlat gårdsstöd jämfört med den areal som deklarerades inom de tidigare systemen för direktstöd förklaras av det faktum att de arealer som används för jordbruksproduktion och som föll utanför de tidigare stödsystemen nu deklareras inom systemet med samlat gårdsstöd och av det faktum att jordbrukaren inom systemet med samlat gårdsstöd måste deklarera all mark som han/hon förfogar över.

(22)  Se artikel 42 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(23)  Beräkningen och tilldelningen av stödrättigheter granskades i Österrike, Belgien (Flandern), Tyskland (Bayern), Italien (AGEA), Danmark, Irland, Luxemburg, Portugal, Sverige och Förenade kungariket (England, Skottland och Nordirland).

(24)  Se bilaga V i kommissionens förordning (EG) nr 118/2005 (EUT L 24, 27.1.2005, s. 15).

(25)  Revisionsrätten granskade inte tvärvillkoren – jordbrukarens uppfyllande av olika krav vad gäller miljö, folkhälsa, växthälsa och djurhälsa, osv.

(26)  Detta granskades i Österrike, Belgien (Vallonien), Tyskland (Brandenburg), Danmark, Irland, Italien och Förenade kungariket (Wales).

(27)  Värdet på de stödrättigheter som tilldelas jordägare kommer att öka kraftigt med tiden (se punkt 5.28).

(28)  Särskilt fall där arrendeavtal inte förnyades.

(29)  Revisionsrätten bedömde den ekonomiska effekten genom att se till det genomsnittliga värdet på stödrättigheter i de berörda medlemsstaterna.

(30)  I artikel 59.4 i förordning (EG) nr 1782/2003 fastställs att inom regionmodellen skall antalet stödrättigheter per jordbrukare vara lika stort som det antal hektar som han deklarerar första året systemet med samlat gårdsstöd tillämpas.

(31)  Se artikel 33.1 och artikel 2 a och c i förordning (EG) nr 1782/2003.

(32)  För mark i svårt missgynnade områden är beloppen 25,59 euro och omkring 230 euro, för hedland ligger det på 3,36 euro och omkring 30 euro.

(33)  Artikel 42.9 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 (EUT L 141, 30.4.2004, s. 1).

(34)  Regeln om icke förutsebara vinster gäller endast överföringar före den 15 maj 2004. Överföringar efter detta datum och avgiftsfria överföringar omfattas inte.

(35)  Spanien och Frankrike tillämpade denna regel 2006.

(36)  Artikel 42.3 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(37)  Se definitionen av jordbrukare i punkt 5.26.

(38)  Se artikel 2 k i förordning (EG) nr 795/2004 där det anges att nyetablerade jordbrukare inte skall ha bedrivit jordbruksverksamhet i eget namn och på egen risk och inte heller kontrollerat en juridisk person som bedrivit jordbruksverksamhet under fem år innan den nya jordbruksverksamheten inleddes.

(39)  192 enheter värda 115 000 euro fördes över i enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i förordning (EG) nr 795/2004 till jordbrukare A:s dotter och två andra jordbrukare för mark som såldes till dem 2003. Dessa stödrättigheter fördes över utan att regeln om icke förutsebara vinster tillämpades.

(40)  Den som arrenderade ut denna mark var en fårägare som ägde över 11 700 hektar naturlig betesmark för vilka han tilldelades stödrättigheter med jämförelsevis lågt värde på 20 euro vardera. Totalt hade han arrenderat ut över 3 000 hektar till jordbrukare i liknande situation som jordbrukare B.

(41)  En standardstödrättighet måste utnyttjas minst vart tredje år och stödrättigheter från den nationella reserven måste utnyttjas varje år under de första fem åren.

(42)  Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Polen och Slovakien.

(43)  De andra fem medlemsstaterna granskades förra året. Se årsrapporten för budgetåret 2005, punkterna 5.12–5.20.

(44)  Om det totala belopp som skall betalas överstiger det nationella anslaget till enhetlig arealersättning måste bidragen minskas proportionellt.

(45)  Ytterligare 3 810 miljoner euro betalades ut för landsbygdsutveckling från EUGFJ:s utvecklingsfond (se kapitel 6).

(46)  I Italien, Danmark, Nederländerna, Tyskland, Österrike, Frankrike, Irland och Förenade kungariket.

(47)  Se punkt 5.38 b i årsrapporten för budgetåret 2005.

(48)  Förordning (EEG) nr 386/90.

(49)  Kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999 (EGT L 295, 16.11.1999, s. 1).

(50)  Kommissionen fattade ett separat beslut för utgifter för landsbygdsutveckling i de nya medlemsstaterna. Detta för att bättre återspegla den finansiella förvaltningen på detta område.

(51)  Rapporter och intyg skall lämnas in till kommissionen senast den 10 februari och besluten skall fattas senast den 30 april.

(52)  30 utbetalningsställen ingick i DAS-populationen. För ytterligare 15 utbetalningsställen, vars intyg hade ändrats, undersöktes grunderna för detta.

(53)  DAF-Irland, AGEA och AGREA-Italien, BIRB-Belgien, FAGA-Spanien, ONIC-Frankrike, OPEKEPE-Grekland.

(54)  ARBEA-Italien, IFADAP-Portugal, Jordbruksministeriet-Luxemburg, MVH-Ungern.

(55)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1) och kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 (EUT L 171, 23.6.2006, s. 90).

(56)  Se bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 885/2006.

(57)  Artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(58)  Ytterligare belopp kan påföras gemenskapen när de återstående räkenskaperna har godkänts.

(59)  Artikel 32.6 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(60)  I tabell 9 i balansräkningen.

(61)  Kommissionens beslut 2006/334/EG (EUT L 124, 11.5.2006, s. 21), kommissionens beslut 2006/554/EG (EUT L 218, 9.8.2006, s. 12) och kommissionens beslut 2006/932/EG (EUT L 355, 15.12.2006, s. 96).

(62)  Korrigeringar kan göras för maximalt två år innan granskningsresultaten meddelas, enligt artikel 7.4 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 103).

(63)  Förklaring nr 3 om översyn av budgetramen, bilaga till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

(64)  Artikel 48 i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006.

(65)  Efterhandskontroller av betalningar när det gäller transaktioner 2006 kommer att utföras under perioden juli 2007–juli 2008. Dessa kontroller kan omfatta mer än transaktionerna för år 2006. Resultaten kommer att rapporteras till kommissionen senast den 1 januari 2009. Kommissionen kommer då att gå igenom resultaten och kan besluta att utesluta utgifter. Av denna orsak kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet om EUGFJ-transaktionerna för år 2006.

(66)  Årsrapporten för budgetåret 2005, punkt 5.56.

(67)  För att beräkna omfattningen av oriktigheter bör en lämplig stickprovsmetod tydligt definieras (punkt 48 i yttrande nr 2/2004 om en modell för samordnad granskning) och utgifternas laglighet och korrekthet bör verifieras hos slutmottagarna (punkt 24 i yttrande nr 1/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken).

(68)  Meddelat till kommissionen innan 1999.

(69)  Kommissionens beslut 2006/678/EG (EUT L 278, 10.10.2006, s. 24).

(70)  165 fall av vilka 157 fall gällde Italien.

(71)  I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 (EUT L 355, 15.12.2006, s. 56).

(72)  Kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006.

(73)  Cocolaf: Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen.

(74)  Läget den 14 november 2005.

(75)  50 % av de ekonomiska följderna av återkrav som inte drivits in skall bäras av medlemsstaterna och 50 % av gemenskapsbudgeten om indrivning inte har ägt rum inom fyra/åtta år efter den första administrativa eller rättsliga iakttagelsen/eller inte varit föremål för ett avgörande i nationell domstol. I det beslut om finansiellt godkännande som fattades i april 2007 har det för de flesta fall som nämns inte fattats något beslut eftersom räkenskaperna i Italien är avskilda.

(76)  Särskilda jordbrukskommittén (SJK) består av permanenta företrädare för medlemsstaterna. SJK förbereder rådets beslut i frågor som gäller den gemensamma jordbrukspolitiken.

(77)  Sista dokumentreferens 7763/06.

(78)  Andra rapporten från kommissionen om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1469/95.

(79)  Cocobu: Budgetkontrollutskottet.

(80)  Se punkterna 5.25–5.27.

(81)  Antalet hektar som skall beaktas när antalet stödrättigheter fastställs baseras på en algoritm som beräknar olivområdet utifrån olivträdens placering genom en automatisk process baserad på det geografiska informationssystemet.

BILAGA 5.1

Utveckling av de viktigaste iakttagelserna – Jordbruk

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Iakttagelser | Kommissionens svar | Iakttagelser | Rekommendationer |
| Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) | Arealstöd | | | |
| Liksom tidigare år visade det sig i vissa medlemsstater att riskbaserade transaktioner hade lägre felfrekvens än slumpvis utvalda transaktioner (5.8). | Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området. | | |
| Djurbidrag | | | |
| Generellt sett är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (5.24). | inget svar. | | |
| Revisionsrättens kontroller i Grekland visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året (5.10). | Under 2005 fortsatte kommissionen sitt utökade revisionsprogram. Brister följdes upp med förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna. De grekiska myndigheterna har utarbetat en handlingsplan inriktad på bristerna, för att se till att de viktigaste beståndsdelarna i IACS förstärks och utnyttjas på ett effektivt sätt. De grekiska myndigheterna har i sin genomförandeplan för 2006 tagit med införandet av ett nytt ansökningsförfarande som förändrar jordbrukarföreningarnas roll. | För femte året i rad innehåller generaldirektörens förklaring en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. För 2006 har kommissionen och revisionsrätten bekräftat fortsatta brister i genomförandet av nyckelkontroller (5.11). | |
| Systemet med samlat gårdsstöd | — | — | Förenade kungariket tilldelade stödrättigheter till markägare som arrenderade ut sin mark under största delen av året (5.20).
  I strid med reglerna utvidgade vissa medlemsstater bestämmelsen om konsolidering av stödrättigheter till att gälla samtliga fall där en jordbrukare år 2005 hade färre hektar än stödrättigheter (5.23).
  Systemet för samlat gårdsstöd har lett till ett antal sidoeffekter: Stöd har givits till markägare och nya stödmottagare (5.28), i många medlemsstater har ”jordbrukare” fått behålla sina oväntade vinster (5.29), olämpliga investeringskriterier har lett till diskutabla tilldelningar av extra stödrättigheter (5.34). | |
| Olivolja | Revisionsrätten fann att samtliga medlemsstater har underlåtit att uppdatera uppgifterna i GIS (den alfanumeriska databasen, det faktiska antalet olivträd, nyplanteringar och produktionspotentialen) vilket tydligt visar att GIS ännu inte kan anses vara fullt operativt (5.25–5.26). | Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen. | Vid granskningsbesöken på plats i de mest producerande medlemsstaterna avslöjades allmänna problem som påverkar GIS tillförlitlighet och korrekthet och följaktligen beräkningen av stödrättigheter inom systemet för samlat gårdsstöd (5.84). | |
| Efterhandskontroller | Kommissionen kan fortfarande inte ge fullständig och jämförbar information om kontrollerade transaktioner (4045/89) och värdet av upptäckta och återvunna oriktigheter. Kommissionen har ändrat bestämmelserna för att förbättra rapporteringen men effekterna är ännu inte kända (5.38). | Kommissionen anser att den redan får tillräcklig information om undersökta transaktioner och upptäckta oegentligheter.
  Rapporteringen har ytterligare förbättrats i och med förordning (EG) nr 40/2006, som gör det möjligt att uppskatta den potentiella omfattningen hos oegentligheterna för alla kategorier av utgifter. | Den enhet som ansvarade för granskningar av efterlevnad inom landsbygdsutvecklingsområdet utförde inga granskningar gällande förordning (EEG) nr 4045/89 (5.50). | |
| För att följa upp sitt arbete från 2003 (granskning av kommissionens övervakning av kontroller enligt 4045/89) besökte revisionsrätten på nytt sju medlemsstater för att bedöma vilka framsteg som hade gjorts. Även om det vid revisionsrättens uppföljning konstaterades att den övergripande kvaliteten på de granskade kontrollerna hade förbättrats, fanns det fortfarande brister i återvinningen av oriktigheter som upptäckts vid kontrollerna, och man lyckades inte slutföra de planerade efterhandskontrollerna av betalningar i tid. I två medlemsstater lyckades man fortfarande inte slutföra det lägsta antalet föreskrivna kontroller (5.39). | Ansvaret för återvinningen av oriktiga betalningar vilar inte på dem som gör efterhandskontrollen av betalningar, utan på utbetalningsställena. | Kommissionen vet fortfarande inte hur många av de potentiella felaktigheter som ursprungligen rapporterades i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ledde till återvinning eller varför de inte gjorde det (5.52). | |
| Kommissionen har inlett en bedömning av misslyckandet med att slutföra planerade kontroller i vissa medlemsstater (vilket lyfts fram i tidigare rapporter från revisionsrätten). De första resultaten bekräftade att fyra medlemsstater inte har lyckats slutföra det lägsta antalet föreskrivna efterhandskontroller av betalningar, men än så länge har det inte vidtagits åtgärder för att komma till rätta med situationen (5.38). | Kommissionen har redan gjort en uppskattning av eftersläpningens omfattning. Åtgärder för att komma till rätta med denna har inletts genom förrättningar till två medlemsstater där eftersläpningen är som mest allvarlig. De båda medlemsstaterna har uppmanats att utforma en handlingsplan för att åtgärda eftersläpningen.
  Dessa handlingsplaner, som rymmer tydliga beräkningar av antalet ej utförda granskningar i förhållande till tillgängliga medel samt tydliga tidsfrister, skall översändas till kommissionen, och genomförandet av dem kommer att övervakas noga. | Eftersläpning kvarstår i Tyskland, Italien och Spanien (5.53). | |
| Exportbidrag | Kontroller av exportbidrag | | | |
| De brister som kommissionen konstaterade vid granskningar i medlemsstaterna 2004 har ännu inte lett till ett slutligt beslut om det skall göras någon finansiell korrigering eller inte (5.34). | Två undersökningar har avslutats utan att finansiella korrigeringar gjorts (Polen och Litauen). När det gäller de återstående undersökningarna, där brister har upptäckts, pågår förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna. | Revisionsrättens egen revision av fysiska kontroller och utbyteskontroller ledde till särskild rapport nr 4/2007 av den 21 juni 2007.
  En analys som revisionsrätten gjorde visar att informationen om fysiska kontroller och utbyteskontroller inte är tillförlitlig (5.55). | |
| Landsbygdens utveckling | Revisionsrättens konstaterar fortfarande en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukarna inte uppfyllde sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerade de viktigaste villkoren för stödberättigande (5.29). | Kommissionen kommer att detaljgranska de problem som konstaterats av revisionsrätten när svaren från medlemsstaterna har inkommit. | När det gäller utgifter för miljövänligt jordbruk finner revisionsrätten fortfarande en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukare inte uppfyller sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerar de viktigaste villkoren för stödberättigande (5.44). | |

2005

2006

Iakttagelser

Kommissionens svar

Iakttagelser

Rekommendationer

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

Arealstöd

Liksom tidigare år visade det sig i vissa medlemsstater att riskbaserade transaktioner hade lägre felfrekvens än slumpvis utvalda transaktioner (5.8).

Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området.

Djurbidrag

Generellt sett är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (5.24).

inget svar.

Revisionsrättens kontroller i Grekland visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året (5.10).

Under 2005 fortsatte kommissionen sitt utökade revisionsprogram. Brister följdes upp med förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna. De grekiska myndigheterna har utarbetat en handlingsplan inriktad på bristerna, för att se till att de viktigaste beståndsdelarna i IACS förstärks och utnyttjas på ett effektivt sätt. De grekiska myndigheterna har i sin genomförandeplan för 2006 tagit med införandet av ett nytt ansökningsförfarande som förändrar jordbrukarföreningarnas roll.

För femte året i rad innehåller generaldirektörens förklaring en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. För 2006 har kommissionen och revisionsrätten bekräftat fortsatta brister i genomförandet av nyckelkontroller (5.11).

Systemet med samlat gårdsstöd

—

—

Förenade kungariket tilldelade stödrättigheter till markägare som arrenderade ut sin mark under största delen av året (5.20).

I strid med reglerna utvidgade vissa medlemsstater bestämmelsen om konsolidering av stödrättigheter till att gälla samtliga fall där en jordbrukare år 2005 hade färre hektar än stödrättigheter (5.23).

Systemet för samlat gårdsstöd har lett till ett antal sidoeffekter: Stöd har givits till markägare och nya stödmottagare (5.28), i många medlemsstater har ”jordbrukare” fått behålla sina oväntade vinster (5.29), olämpliga investeringskriterier har lett till diskutabla tilldelningar av extra stödrättigheter (5.34).

Olivolja

Revisionsrätten fann att samtliga medlemsstater har underlåtit att uppdatera uppgifterna i GIS (den alfanumeriska databasen, det faktiska antalet olivträd, nyplanteringar och produktionspotentialen) vilket tydligt visar att GIS ännu inte kan anses vara fullt operativt (5.25–5.26).

Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen.

Vid granskningsbesöken på plats i de mest producerande medlemsstaterna avslöjades allmänna problem som påverkar GIS tillförlitlighet och korrekthet och följaktligen beräkningen av stödrättigheter inom systemet för samlat gårdsstöd (5.84).

Efterhandskontroller

Kommissionen kan fortfarande inte ge fullständig och jämförbar information om kontrollerade transaktioner (4045/89) och värdet av upptäckta och återvunna oriktigheter. Kommissionen har ändrat bestämmelserna för att förbättra rapporteringen men effekterna är ännu inte kända (5.38).

Kommissionen anser att den redan får tillräcklig information om undersökta transaktioner och upptäckta oegentligheter.

Rapporteringen har ytterligare förbättrats i och med förordning (EG) nr 40/2006, som gör det möjligt att uppskatta den potentiella omfattningen hos oegentligheterna för alla kategorier av utgifter.

Den enhet som ansvarade för granskningar av efterlevnad inom landsbygdsutvecklingsområdet utförde inga granskningar gällande förordning (EEG) nr 4045/89 (5.50).

För att följa upp sitt arbete från 2003 (granskning av kommissionens övervakning av kontroller enligt 4045/89) besökte revisionsrätten på nytt sju medlemsstater för att bedöma vilka framsteg som hade gjorts. Även om det vid revisionsrättens uppföljning konstaterades att den övergripande kvaliteten på de granskade kontrollerna hade förbättrats, fanns det fortfarande brister i återvinningen av oriktigheter som upptäckts vid kontrollerna, och man lyckades inte slutföra de planerade efterhandskontrollerna av betalningar i tid. I två medlemsstater lyckades man fortfarande inte slutföra det lägsta antalet föreskrivna kontroller (5.39).

Ansvaret för återvinningen av oriktiga betalningar vilar inte på dem som gör efterhandskontrollen av betalningar, utan på utbetalningsställena.

Kommissionen vet fortfarande inte hur många av de potentiella felaktigheter som ursprungligen rapporterades i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 som ledde till återvinning eller varför de inte gjorde det (5.52).

Kommissionen har inlett en bedömning av misslyckandet med att slutföra planerade kontroller i vissa medlemsstater (vilket lyfts fram i tidigare rapporter från revisionsrätten). De första resultaten bekräftade att fyra medlemsstater inte har lyckats slutföra det lägsta antalet föreskrivna efterhandskontroller av betalningar, men än så länge har det inte vidtagits åtgärder för att komma till rätta med situationen (5.38).

Kommissionen har redan gjort en uppskattning av eftersläpningens omfattning. Åtgärder för att komma till rätta med denna har inletts genom förrättningar till två medlemsstater där eftersläpningen är som mest allvarlig. De båda medlemsstaterna har uppmanats att utforma en handlingsplan för att åtgärda eftersläpningen.

Dessa handlingsplaner, som rymmer tydliga beräkningar av antalet ej utförda granskningar i förhållande till tillgängliga medel samt tydliga tidsfrister, skall översändas till kommissionen, och genomförandet av dem kommer att övervakas noga.

Eftersläpning kvarstår i Tyskland, Italien och Spanien (5.53).

Exportbidrag

Kontroller av exportbidrag

De brister som kommissionen konstaterade vid granskningar i medlemsstaterna 2004 har ännu inte lett till ett slutligt beslut om det skall göras någon finansiell korrigering eller inte (5.34).

Två undersökningar har avslutats utan att finansiella korrigeringar gjorts (Polen och Litauen). När det gäller de återstående undersökningarna, där brister har upptäckts, pågår förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Revisionsrättens egen revision av fysiska kontroller och utbyteskontroller ledde till särskild rapport nr 4/2007 av den 21 juni 2007.

En analys som revisionsrätten gjorde visar att informationen om fysiska kontroller och utbyteskontroller inte är tillförlitlig (5.55).

Landsbygdens utveckling

Revisionsrättens konstaterar fortfarande en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukarna inte uppfyllde sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerade de viktigaste villkoren för stödberättigande (5.29).

Kommissionen kommer att detaljgranska de problem som konstaterats av revisionsrätten när svaren från medlemsstaterna har inkommit.

När det gäller utgifter för miljövänligt jordbruk finner revisionsrätten fortfarande en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukare inte uppfyller sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerar de viktigaste villkoren för stödberättigande (5.44).

BILAGA 5.2

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll – systemet med samlat gårdsstöd – förvaltat inom IACS (1)

| Nyckelinternkontroll |
| --- |
| Medlemsstat | Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Inspektionsmetod och tillförlitlighet hos statistiken över inspektioner och resultat |
| Österrike | 3/4/5 | | | |
| Belgien (Vallonien) | 3/4/14 | | | |
| Tyskland (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Italien | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irland | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Nyckelinternkontroll

Medlemsstat

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Inspektionsmetod och tillförlitlighet hos statistiken över inspektioner och resultat

Österrike

3/4/5

Belgien (Vallonien)

3/4/14

Tyskland (Brandenburg)

1/2/3

Italien

3/12

9/13

6

Irland

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

| 1 | Förfarandena för registrering av betalningsansökningar ger inte tillräckliga bevis för datum för mottagandet och/eller kontrolleras inte tillräckligt. |
| --- | --- |
| 2 | Den databas som används för administrativa dubbelkontroller och betalningsberäkningar matas endast med uppgifter om referensskiften i början av varje ansökningsår. Ändringar som gjorts av referensskiftena under ansökningsåret förs inte över till databasen innan betalningar görs. |
| 3 | Inkorrekt beräkning av betalningar där den fastställda arealen inte är tillräckligt stor för alla de deklarerade stödrättigheterna. |
| 4 | Inga eller otillräckliga administrativa dubbelkontroller av om areal som deklarerats som uttagen uppfyller de rättsliga kraven. |
| 5 | Konsolidering beviljades systematiskt i andra fall än dem som fastställts i EU-lagstiftningen och ledde till felaktiga utbetalningar (i Österrike påverkades 5 570 stödrättigheter, i Wales 4 552 stödrättigheter och i Irland över 150 000 stödrättigheter av felaktig konsolidering). |
| 6 | Mindre avvikelser mellan den statistik som rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnats till revisorerna och kraftiga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen. |
| 7 | Betydande avvikelser mellan statistik som rapporterats till kommissionen och de underliggande upgifter som lämnats till revisorerna och kraftiga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen. |
| 8 | Urvalet av inspektioner (regleringsåret 2005/2006) baserades på gamla ansökningsuppgifter (regleringsåret 2004/2005). |
| 9 | Brister konstaterade gällande kvalitetskontrollen och/eller fortbildningssystemet. |
| 10 | Avdrag som gjorts för areal som inte är stödberättigande minskas systematiskt med en mätningsfelmarginal på 5 %. |
| 11 | Olika jordbrukare kan ansöka om stöd för ett och samma jordbruksskifte inom olika EU-stödsystem. |
| 12 | I vissa fall går det inte att identifiera var jordbruksskiftet är lokaliserat inom referensskiftet med hjälp av systemet för identifiering av jordbruksskiften. Med de nationella instruktionerna går det att överskrida det stödberättigande området inom ett referensskifte med en felmarginal på 5 % eller 0,5 hektar. |
| 13 | När ett jordbruksskifte omfattar två eller flera fastighetsskiften görs mätningar och tillämpas felmarginaler separat för varje fastghetsskifte och inte för jordbruksskiftet som helhet. Detta leder till att felaktiga felmarginaler tillämpas. |
| 14 | Systemet för identifiering av jordbruksskiften uppdateras varken genom information från myndigheterna som sköter fastighetsregister eller genom information om avskogade jordbruksskiften. |

1

Förfarandena för registrering av betalningsansökningar ger inte tillräckliga bevis för datum för mottagandet och/eller kontrolleras inte tillräckligt.

2

Den databas som används för administrativa dubbelkontroller och betalningsberäkningar matas endast med uppgifter om referensskiften i början av varje ansökningsår. Ändringar som gjorts av referensskiftena under ansökningsåret förs inte över till databasen innan betalningar görs.

3

Inkorrekt beräkning av betalningar där den fastställda arealen inte är tillräckligt stor för alla de deklarerade stödrättigheterna.

4

Inga eller otillräckliga administrativa dubbelkontroller av om areal som deklarerats som uttagen uppfyller de rättsliga kraven.

5

Konsolidering beviljades systematiskt i andra fall än dem som fastställts i EU-lagstiftningen och ledde till felaktiga utbetalningar (i Österrike påverkades 5 570 stödrättigheter, i Wales 4 552 stödrättigheter och i Irland över 150 000 stödrättigheter av felaktig konsolidering).

6

Mindre avvikelser mellan den statistik som rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnats till revisorerna och kraftiga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen.

7

Betydande avvikelser mellan statistik som rapporterats till kommissionen och de underliggande upgifter som lämnats till revisorerna och kraftiga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen.

8

Urvalet av inspektioner (regleringsåret 2005/2006) baserades på gamla ansökningsuppgifter (regleringsåret 2004/2005).

9

Brister konstaterade gällande kvalitetskontrollen och/eller fortbildningssystemet.

10

Avdrag som gjorts för areal som inte är stödberättigande minskas systematiskt med en mätningsfelmarginal på 5 %.

11

Olika jordbrukare kan ansöka om stöd för ett och samma jordbruksskifte inom olika EU-stödsystem.

12

I vissa fall går det inte att identifiera var jordbruksskiftet är lokaliserat inom referensskiftet med hjälp av systemet för identifiering av jordbruksskiften. Med de nationella instruktionerna går det att överskrida det stödberättigande området inom ett referensskifte med en felmarginal på 5 % eller 0,5 hektar.

13

När ett jordbruksskifte omfattar två eller flera fastighetsskiften görs mätningar och tillämpas felmarginaler separat för varje fastghetsskifte och inte för jordbruksskiftet som helhet. Detta leder till att felaktiga felmarginaler tillämpas.

14

Systemet för identifiering av jordbruksskiften uppdateras varken genom information från myndigheterna som sköter fastighetsregister eller genom information om avskogade jordbruksskiften.

---

(1)  Aspekter som gäller tvärvillkor ingår inte.

KAPITEL 6

Strukturåtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 6.1 | Inledning |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Strukturåtgärdernas särskilda karaktär |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Strukturåtgärdernas syfte och mål |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Instrument för finansiering av strukturåtgärder |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Storlek och form på gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Fel i medfinansieringen av strukturåtgärdsprojekt |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Kontroll över strukturåtgärdsprojekt |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Revisionsrättens revision |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | De viktigaste resultaten avseende korrektheten i gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | De viktigaste resultaten avseende medlemsstaternas kontrollsystem |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | De viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Slutsatser |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Rekommendationer |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Särskild rapport som har offentliggjorts sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

6.46

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | EU genomför ett antal strukturåtgärder. Syftet är att minska de skillnader i utveckling som finns mellan regioner. Under programperioden 2000–2006 stod strukturåtgärderna för ungefär en tredjedel av den totala gemenskapsbudgeten, vilket gör dem till det näst största utgiftsområdet. Under den nya programperioden, som löper från 2007 till 2013, utgör strukturåtgärderna fortfarande ett av de största politikområdena inom Europeiska unionen. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

EU genomför ett antal strukturåtgärder. Syftet är att minska de skillnader i utveckling som finns mellan regioner. Under programperioden 2000–2006 stod strukturåtgärderna för ungefär en tredjedel av den totala gemenskapsbudgeten, vilket gör dem till det näst största utgiftsområdet. Under den nya programperioden, som löper från 2007 till 2013, utgör strukturåtgärderna fortfarande ett av de största politikområdena inom Europeiska unionen.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Strukturåtgärdernas särskilda karaktär

Strukturåtgärdernas syfte och mål

| 6.2 | Under programperioden 2000–2006 inriktades strukturåtgärderna på följande områden: |
| --- | --- |

6.2

Under programperioden 2000–2006 inriktades strukturåtgärderna på följande områden:

| — | Strukturell anpassning i områden där utvecklingen släpar efter (mål 1). |
| --- | --- |

—

Strukturell anpassning i områden där utvecklingen släpar efter (mål 1).

| — | Ekonomisk och social omställning i områden med strukturella problem (mål 2). |
| --- | --- |

—

Ekonomisk och social omställning i områden med strukturella problem (mål 2).

| — | Modernisering av systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning (mål 3). |
| --- | --- |

—

Modernisering av systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning (mål 3).

| — | Interregionalt samarbete över hela Europiska unionen (gemenskapsinitiativet Interreg III). |
| --- | --- |

—

Interregionalt samarbete över hela Europiska unionen (gemenskapsinitiativet Interreg III).

| — | Förnyelse i krisdrabbade städer och stadsdelar (gemenskapsinitiativet Urban II). |
| --- | --- |

—

Förnyelse i krisdrabbade städer och stadsdelar (gemenskapsinitiativet Urban II).

| — | Bekämpning av diskriminering på arbetsmarknaden (gemenskapsinitiativet Equal). |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering på arbetsmarknaden (gemenskapsinitiativet Equal).

| — | Utveckling av landsbygdsområden (gemenskapsinitiativet Leader+). |
| --- | --- |

—

Utveckling av landsbygdsområden (gemenskapsinitiativet Leader+).

| — | Förbättring av miljö- och transportinfrastrukturer i de minst välmående medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Förbättring av miljö- och transportinfrastrukturer i de minst välmående medlemsstaterna.

| — | Experimentella regionprogram (innovativa åtgärder). |
| --- | --- |

—

Experimentella regionprogram (innovativa åtgärder).

Instrument för finansiering av strukturåtgärder

| 6.3 | Gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder är en form av medfinansiering som matchas av en nationell finansiering. Europeiska gemenskapen ger finansiering till strukturåtgärder genom att bevilja anslag från sin budget, de så kallade strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Det finns fyra strukturfonder, nämligen följande: |
| --- | --- |

6.3

Gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder är en form av medfinansiering som matchas av en nationell finansiering. Europeiska gemenskapen ger finansiering till strukturåtgärder genom att bevilja anslag från sin budget, de så kallade strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Det finns fyra strukturfonder, nämligen följande:

| — | Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). |
| --- | --- |

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF).

| — | Europeiska socialfonden (ESF). |
| --- | --- |

—

Europeiska socialfonden (ESF).

| — | Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, utvecklingssektionen (EUGFJ-utveckling). |
| --- | --- |

—

Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, utvecklingssektionen (EUGFJ-utveckling).

| — | Fonden för fiskets utveckling (FFU). |
| --- | --- |

—

Fonden för fiskets utveckling (FFU).

6.4

| 6.4 | ERUF ger stöd till åtgärder inom mål 1 och 2 genom medfinansiering av infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och verksamhet vid små och medelstora företag. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativen Interreg III och Urban II. |
| --- | --- |

ERUF ger stöd till åtgärder inom mål 1 och 2 genom medfinansiering av infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och verksamhet vid små och medelstora företag. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativen Interreg III och Urban II.

6.5

| 6.5 | ESF ger stöd till åtgärder inom mål 1, 2 och 3 genom att bevilja ekonomiskt stöd till att bekämpa arbetslöshet, utveckla personalresurser och främja integrering på arbetsmarknaden. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativet Equal. |
| --- | --- |

ESF ger stöd till åtgärder inom mål 1, 2 och 3 genom att bevilja ekonomiskt stöd till att bekämpa arbetslöshet, utveckla personalresurser och främja integrering på arbetsmarknaden. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativet Equal.

6.6

| 6.6 | EUGFJ-utveckling ger stöd till åtgärder inom mål 1 genom medfinansiering av landsbygdsutveckling och modernisering av jordbruksstrukturer. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativet Leader+. |
| --- | --- |

EUGFJ-utveckling ger stöd till åtgärder inom mål 1 genom medfinansiering av landsbygdsutveckling och modernisering av jordbruksstrukturer. Den ger också finansiering till gemenskapsinitiativet Leader+.

6.7

| 6.7 | FFU ger stöd till åtgärder inom mål 1 genom medfinansiering av åtgärder som skall förbättra fiskerinäringens konkurrenskraft och på så sätt gynna utvecklingen av de områden som är beroende av den. |
| --- | --- |

FFU ger stöd till åtgärder inom mål 1 genom medfinansiering av åtgärder som skall förbättra fiskerinäringens konkurrenskraft och på så sätt gynna utvecklingen av de områden som är beroende av den.

6.8

| 6.8 | Sammanhållningsfonden stöder förbättringen av miljö- och transportinfrastrukturer i medlemsstater vilkas bruttonationalprodukt per capita ligger under 90 % av genomsnittet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

Sammanhållningsfonden stöder förbättringen av miljö- och transportinfrastrukturer i medlemsstater vilkas bruttonationalprodukt per capita ligger under 90 % av genomsnittet i Europeiska unionen.

Storlek och form på gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder

| 6.9 | År 2006 uppgick gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder till sammanlagt 32,4 miljarder euro. Cirka 85 % av den summan gick till mål 1, 2 och 3. Se
  figur 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9

År 2006 uppgick gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder till sammanlagt 32,4 miljarder euro. Cirka 85 % av den summan gick till mål 1, 2 och 3. Se
  figur 6.1
  .

Image

| 6.10 | Den enhet som är utgångspunkten när det gäller finansiering av strukturåtgärder är projekt. Ett projekt som hör till strukturfonderna finansieras inom ramen för ett operativt program. Under finansieringsperioden 2000–2006 fanns det 545 operativa program. De varierade i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program varierade från några hundra euro i stöd till en enskild stödmottagare till hundratals miljoner euro till ett större infrastrukturprojekt. Sammanhållningsfonden har inga operativa program, endast projekt. Under perioden 2000–2006 fanns det 1 094 projekt inom Sammanhållningsfonden, och de varierade i storlek från 50 000 euro till mer än en miljard euro. |
| --- | --- |

6.10

Den enhet som är utgångspunkten när det gäller finansiering av strukturåtgärder är projekt. Ett projekt som hör till strukturfonderna finansieras inom ramen för ett operativt program. Under finansieringsperioden 2000–2006 fanns det 545 operativa program. De varierade i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program varierade från några hundra euro i stöd till en enskild stödmottagare till hundratals miljoner euro till ett större infrastrukturprojekt. Sammanhållningsfonden har inga operativa program, endast projekt. Under perioden 2000–2006 fanns det 1 094 projekt inom Sammanhållningsfonden, och de varierade i storlek från 50 000 euro till mer än en miljard euro.

6.11

| 6.11 | En strukturfonds eller Sammanhållningsfondens medfinansiering av ett projekt sker i allmänhet i form av en ersättning av projektkostnaderna. Ersättningen av projektkostnaderna grundas på en utgiftsredovisning som sammanställs av projektledaren (1). En projektledare lämnar vanligtvis in flera preliminära utgiftsredovisningar och en slutlig sådan när projektet är avslutat. |
| --- | --- |

En strukturfonds eller Sammanhållningsfondens medfinansiering av ett projekt sker i allmänhet i form av en ersättning av projektkostnaderna. Ersättningen av projektkostnaderna grundas på en utgiftsredovisning som sammanställs av projektledaren (1). En projektledare lämnar vanligtvis in flera preliminära utgiftsredovisningar och en slutlig sådan när projektet är avslutat.

| 6.11 | Kommissionens medfinansiering via strukturfonderna sker på programnivå, i form av ersättningar för faktiska utgifter. Redovisningarna av dessa utgifter framläggs som regel i sammanställd form tre gånger per år. |
| --- | --- |

6.11

Kommissionens medfinansiering via strukturfonderna sker på programnivå, i form av ersättningar för faktiska utgifter. Redovisningarna av dessa utgifter framläggs som regel i sammanställd form tre gånger per år.

Fel i medfinansieringen av strukturåtgärdsprojekt

| 6.12 | Det finns stor risk för att kostnaderna för strukturåtgärdsprojekt redovisas felaktigt, vilket leder till en felaktig ersättning. I denna rapport är en felaktig ersättning samma sak som en för hög ersättning. Detta kan bero på följande: |
| --- | --- |

6.12

Det finns stor risk för att kostnaderna för strukturåtgärdsprojekt redovisas felaktigt, vilket leder till en felaktig ersättning. I denna rapport är en felaktig ersättning samma sak som en för hög ersättning. Detta kan bero på följande:

| — | Ett fel avseende stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Ett fel avseende stödberättigande.

| — | Ett fel avseende inträffande. |
| --- | --- |

—

Ett fel avseende inträffande.

| — | Ett fel avseende riktighet. |
| --- | --- |

—

Ett fel avseende riktighet.

| — | Multipelfel. |
| --- | --- |

—

Multipelfel.

| 6.12 | Det finns en relativt hög inneboende risk, bland annat med tanke på att förvaltningsuppgifter decentraliserats till regionala och lokala organ i medlemsstaterna, samt det stora antalet stödmottagare. Det går emellertid att hantera denna risk på ett tillfredsställande sätt så länge som attesteringsfunktionen och förvaltningskontrollerna i första ledet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

6.12

Det finns en relativt hög inneboende risk, bland annat med tanke på att förvaltningsuppgifter decentraliserats till regionala och lokala organ i medlemsstaterna, samt det stora antalet stödmottagare. Det går emellertid att hantera denna risk på ett tillfredsställande sätt så länge som attesteringsfunktionen och förvaltningskontrollerna i första ledet fungerar effektivt.

| 6.13 | Såsom namnet antyder innebär ett fel avseende stödberättigande att ersättningen inte stämmer överens med reglerna för stödberättigande. I bestämmelserna fastställs i detalj vilken utgift som berättigar till ersättning från en fond. Ett fel avseende inträffande begås när en ersättning inbegriper en kostnad som inte styrks av en faktura eller något annat lika beviskraftigt dokument. Ett fel avseende riktighet begås när en kostnad ersätts till ett felaktigt belopp. Ett multipelfel är en kombination av fel, till exempel ett fel avseende stödberättigande och avseende riktighet. |
| --- | --- |

6.13

Såsom namnet antyder innebär ett fel avseende stödberättigande att ersättningen inte stämmer överens med reglerna för stödberättigande. I bestämmelserna fastställs i detalj vilken utgift som berättigar till ersättning från en fond. Ett fel avseende inträffande begås när en ersättning inbegriper en kostnad som inte styrks av en faktura eller något annat lika beviskraftigt dokument. Ett fel avseende riktighet begås när en kostnad ersätts till ett felaktigt belopp. Ett multipelfel är en kombination av fel, till exempel ett fel avseende stödberättigande och avseende riktighet.

6.14

| 6.14 | Ett projekt kan också påverkas av fel avseende regelefterlevnad. Det handlar främst om fel i fråga om upphandling och underlåtenhet att följa kraven på offentlighet. Enligt bestämmelserna har de flesta fel avseende regelefterlevnad ingen inverkan på ersättningen av projektkostnaderna. |
| --- | --- |

Ett projekt kan också påverkas av fel avseende regelefterlevnad. Det handlar främst om fel i fråga om upphandling och underlåtenhet att följa kraven på offentlighet. Enligt bestämmelserna har de flesta fel avseende regelefterlevnad ingen inverkan på ersättningen av projektkostnaderna.

6.15

| 6.15 | Revisionsrätten tycker dock att vissa fel avseende regelefterlevnad måste leda till att utgifter inte berättigar till ersättning. När till exempel ett projekt borde ha tilldelats en kontraktspart genom ett upphandlingsförfarande, men inte gjorde det, betraktar revisionsrätten ett sådant projekt som icke stödberättigande och räknar ersättningen av projektets utgifter som ett fel avseende stödberättigande. Samma sak gäller om ett upphandlingsförfarande har genomförts på ett sådant sätt att det inte är giltigt. Om endast en del av upphandlingsförfarandet är ogiltigt försöker revisionsrätten tillämpa proportionalitetsprincipen när den bedömer felet avseende stödberättigande. |
| --- | --- |

Revisionsrätten tycker dock att vissa fel avseende regelefterlevnad måste leda till att utgifter inte berättigar till ersättning. När till exempel ett projekt borde ha tilldelats en kontraktspart genom ett upphandlingsförfarande, men inte gjorde det, betraktar revisionsrätten ett sådant projekt som icke stödberättigande och räknar ersättningen av projektets utgifter som ett fel avseende stödberättigande. Samma sak gäller om ett upphandlingsförfarande har genomförts på ett sådant sätt att det inte är giltigt. Om endast en del av upphandlingsförfarandet är ogiltigt försöker revisionsrätten tillämpa proportionalitetsprincipen när den bedömer felet avseende stödberättigande.

| 6.15 | Kommissionen håller med om att en partner som underlåter att genomföra ett offentligt upphandlingsförfarande även om detta är obligatoriskt enligt gemenskapsrätten bör vara helt eller delvis diskvalificerad från möjligheten till stöd. Kommissionen utför finansiella korrigeringar i dessa och andra fall där reglerna om offentlig upphandling inte efterlevts. Ett antal riktlinjer har utarbetats för bedömningen av hur allvarlig en överträdelse anses vara, vilken i sin tur styr valet av korrigering. |
| --- | --- |

6.15

Kommissionen håller med om att en partner som underlåter att genomföra ett offentligt upphandlingsförfarande även om detta är obligatoriskt enligt gemenskapsrätten bör vara helt eller delvis diskvalificerad från möjligheten till stöd. Kommissionen utför finansiella korrigeringar i dessa och andra fall där reglerna om offentlig upphandling inte efterlevts. Ett antal riktlinjer har utarbetats för bedömningen av hur allvarlig en överträdelse anses vara, vilken i sin tur styr valet av korrigering.

Kontroll över strukturåtgärdsprojekt

| 6.16 | Det finns två kontrollnivåer när det gäller strukturåtgärdsprojekt. Den första nivån är kontrollsystemet i medlemsstaten som skall förhindra felaktiga ersättningar av projektkostnader och andra oriktigheter. Den andra nivån är kommissionens övervakning som skall minska risken för brister i kontroller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.16

Det finns två kontrollnivåer när det gäller strukturåtgärdsprojekt. Den första nivån är kontrollsystemet i medlemsstaten som skall förhindra felaktiga ersättningar av projektkostnader och andra oriktigheter. Den andra nivån är kommissionens övervakning som skall minska risken för brister i kontroller i medlemsstaterna.

| 6.16 | Medlemsstaternas kontrollsystem fungerar på flerårsbasis. Kontrollsystemen bör vara utformade så att attesteringen av reguljära utgifter redovisas för kommissionen, att det löpande utförs granskningar i efterhand samt läggs fram deklarationer i samband med avslutandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

6.16

Medlemsstaternas kontrollsystem fungerar på flerårsbasis. Kontrollsystemen bör vara utformade så att attesteringen av reguljära utgifter redovisas för kommissionen, att det löpande utförs granskningar i efterhand samt läggs fram deklarationer i samband med avslutandet av åtgärderna.

Kommissionens övervakning består av åtgärder inom såväl förvaltning som revision, och utförs också dessa på flerårsbasis.

| 6.17 | Kontrollsystemet i medlemsstaten fyller fyra nyckelkontrollfunktioner. De måste vara tydligt fastställda och tilldelas oberoende organ (principen om åtskillnad mellan funktioner). Se
  diagram 6.2
  . Medlemsstaternas kontrollsystem skall garantera att uppgifter bokförs så att de utgiftsredovisningar som lämnas till kommissionen kan stämmas av mot enskilda projekts räkenskaper och styrkande handlingar (kravet på verifieringskedja). |
| --- | --- |

6.17

Kontrollsystemet i medlemsstaten fyller fyra nyckelkontrollfunktioner. De måste vara tydligt fastställda och tilldelas oberoende organ (principen om åtskillnad mellan funktioner). Se
  diagram 6.2
  . Medlemsstaternas kontrollsystem skall garantera att uppgifter bokförs så att de utgiftsredovisningar som lämnas till kommissionen kan stämmas av mot enskilda projekts räkenskaper och styrkande handlingar (kravet på verifieringskedja).

| 6.17 | Utöver den urvalsbaserade efterhandskontroll som avses i figur 6.2 ska revisionsorganen också utföra systemrevisioner. |
| --- | --- |

6.17

Utöver den urvalsbaserade efterhandskontroll som avses i figur 6.2 ska revisionsorganen också utföra systemrevisioner.

Image

| 6.18 | Medlemsstaterna har gått till väga på många olika sätt när de har inrättat de kontrollfunktioner och motsvarande kontrollorgan som visas i ovanstående diagram. Kontrollorganen är vanligtvis inlemmade i offentliga förvaltningar. I vissa medlemsstater utövas kontrollfunktionerna på nationell nivå (centraliserade kontroller). I andra medlemsstater delegeras kontrollfunktionerna via förmedlande organ till en enhet på regional eller lokal nivå eller till en sektorspecifik enhet (decentraliserade kontroller) (2). |
| --- | --- |

6.18

Medlemsstaterna har gått till väga på många olika sätt när de har inrättat de kontrollfunktioner och motsvarande kontrollorgan som visas i ovanstående diagram. Kontrollorganen är vanligtvis inlemmade i offentliga förvaltningar. I vissa medlemsstater utövas kontrollfunktionerna på nationell nivå (centraliserade kontroller). I andra medlemsstater delegeras kontrollfunktionerna via förmedlande organ till en enhet på regional eller lokal nivå eller till en sektorspecifik enhet (decentraliserade kontroller) (2).

6.19

| 6.19 | Revisionsrätten bedömer en nyckelkontroll med hjälp av följande bedömningsskala: |
| --- | --- |

Revisionsrätten bedömer en nyckelkontroll med hjälp av följande bedömningsskala:

| — | Tillfredsställande. |
| --- | --- |

—

Tillfredsställande.

| — | Delvis tillfredsställande. |
| --- | --- |

—

Delvis tillfredsställande.

| — | Otillfredsställande. |
| --- | --- |

—

Otillfredsställande.

6.20

| 6.20 | Ett mönster i bedömningen av nyckelkontroller visar hur sannolikt det är att ett kontrollsystem upptäcker och förhindrar ett fel. Eftersom sannolikheten att ett fel upptäcks och förhindras är ett mått på hur ändamålsenlig kontrollen är, stöder sig revisionsrätten på bedömningen av nyckelkontrollerna när den klassificerar ett kontrollsystem som |
| --- | --- |

Ett mönster i bedömningen av nyckelkontroller visar hur sannolikt det är att ett kontrollsystem upptäcker och förhindrar ett fel. Eftersom sannolikheten att ett fel upptäcks och förhindras är ett mått på hur ändamålsenlig kontrollen är, stöder sig revisionsrätten på bedömningen av nyckelkontrollerna när den klassificerar ett kontrollsystem som

| — | ändamålsenligt, |
| --- | --- |

—

ändamålsenligt,

| — | måttligt ändamålsenligt, |
| --- | --- |

—

måttligt ändamålsenligt,

| — | icke ändamålsenligt. |
| --- | --- |

—

icke ändamålsenligt.

6.21

| 6.21 | Såsom tidigare nämnts är den andra kontrollnivån när det gäller strukturåtgärdsprojekt kommissionens övervakning. Den består i huvudsak av revisioner och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

Såsom tidigare nämnts är den andra kontrollnivån när det gäller strukturåtgärdsprojekt kommissionens övervakning. Den består i huvudsak av revisioner och finansiella korrigeringar.

| 6.21 | I kommissionens övervakning ingår – förutom de revisioner som kan leda till finansiella korrigeringar – även samordning med nationella revisionsorgan, rådgivning, årliga möten med företrädare för förvaltningsmyndigheter och revisionsorgan på grundval av årliga genomförande- och kontrollrapporter, löpande övervakning av pågående program (bl.a. genom deltagande i kommittéer och särskilda möten för ändamålet), samt andra åtgärder som krävs enligt normerna för internkontroll. |
| --- | --- |

6.21

I kommissionens övervakning ingår – förutom de revisioner som kan leda till finansiella korrigeringar – även samordning med nationella revisionsorgan, rådgivning, årliga möten med företrädare för förvaltningsmyndigheter och revisionsorgan på grundval av årliga genomförande- och kontrollrapporter, löpande övervakning av pågående program (bl.a. genom deltagande i kommittéer och särskilda möten för ändamålet), samt andra åtgärder som krävs enligt normerna för internkontroll.

| 6.22 | Kommissionens revisioner kan vara ett ändamålsenligt övervakningsinstrument |
| --- | --- |

6.22

Kommissionens revisioner kan vara ett ändamålsenligt övervakningsinstrument

| — | om de grundas på en bedömning av risken för brister i en medlemsstats kontrollsystem, |
| --- | --- |

—

om de grundas på en bedömning av risken för brister i en medlemsstats kontrollsystem,

| — | om de ger ett operativt användbart resultat, det vill säga om de antingen ger en god grund för korrigerande åtgärder eller ger rimlig säkerhet om att sådana åtgärder inte krävs, |
| --- | --- |

—

om de ger ett operativt användbart resultat, det vill säga om de antingen ger en god grund för korrigerande åtgärder eller ger rimlig säkerhet om att sådana åtgärder inte krävs,

| — | om de korrigerande åtgärderna grundas på granskningsresultatet. |
| --- | --- |

—

om de korrigerande åtgärderna grundas på granskningsresultatet.

6.23

| 6.23 | I enlighet med detta bedömer revisionsrätten kommissionens revisioner med hjälp av följande kumulativa skala: |
| --- | --- |

I enlighet med detta bedömer revisionsrätten kommissionens revisioner med hjälp av följande kumulativa skala:

| — | Riskbedömningen hade stora brister. |
| --- | --- |

—

Riskbedömningen hade stora brister.

| — | Riskbedömningen var tillfredsställande, men granskningsresultatet hade litet operativt värde. |
| --- | --- |

—

Riskbedömningen var tillfredsställande, men granskningsresultatet hade litet operativt värde.

| — | Riskbedömningen var tillfredsställande och granskningsresultatet var operativt användbart, men inga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen. |
| --- | --- |

—

Riskbedömningen var tillfredsställande och granskningsresultatet var operativt användbart, men inga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen.

| — | Riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen. |
| --- | --- |

—

Riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen.

6.24

| 6.24 | Ansvaret för att utgifterna för strukturåtgärder är korrekta börjar i en medlemsstat, men slutstationen i ansvarskedjan är kommissionen. Med andra ord är kommissionen ytterst ansvarig för att gemenskapsutgifterna för strukturåtgärder är korrekta. Därför är det nödvändigt att kommissionens revisionsverksamhet – som är dess viktigaste övervakningsinstrument – är ändamålsenlig. |
| --- | --- |

Ansvaret för att utgifterna för strukturåtgärder är korrekta börjar i en medlemsstat, men slutstationen i ansvarskedjan är kommissionen. Med andra ord är kommissionen ytterst ansvarig för att gemenskapsutgifterna för strukturåtgärder är korrekta. Därför är det nödvändigt att kommissionens revisionsverksamhet – som är dess viktigaste övervakningsinstrument – är ändamålsenlig.

| 6.24 | Vid delad förvaltning är medlemsstaterna skyldiga att samarbeta med kommissionen i alla led i kontrollarbetet för att säkra att samtliga utgifter är lagliga och korrekta, även om ansvaret inför budgetmyndigheten stannar hos kommissionen i enlighet med artikel 274 i fördraget och enligt budgetförordningen. |
| --- | --- |

6.24

Vid delad förvaltning är medlemsstaterna skyldiga att samarbeta med kommissionen i alla led i kontrollarbetet för att säkra att samtliga utgifter är lagliga och korrekta, även om ansvaret inför budgetmyndigheten stannar hos kommissionen i enlighet med artikel 274 i fördraget och enligt budgetförordningen.

Revisionsrättens revision

| 6.25 | Revisionsrätten granskade 177 löpande ersättningar som gjordes under 2006. De betalades ut till 167 strukturfondsprojekt (77 ERUF-projekt, 60 ESF-projekt och 30 EUGFJ-projekt) och 10 Sammanhållningsfondsprojekt. De 167 strukturfondsprojekten genomfördes inom 17 operativa program. För varje operativt program inrättade respektive medlemsstat minst ett kontrollsystem, vilket illustreras i
  diagram 6.2
  . Revisionsrätten granskade dessa kontrollsystem samt ett kontrollsystem som en medlemsstat hade inrättat för sina Sammanhållningsfondsprojekt. Revisionsrätten granskade även delar av kommissionens övervakningsverksamhet genom att analysera 15 revisioner som utförts av kommissionen. |
| --- | --- |

6.25

Revisionsrätten granskade 177 löpande ersättningar som gjordes under 2006. De betalades ut till 167 strukturfondsprojekt (77 ERUF-projekt, 60 ESF-projekt och 30 EUGFJ-projekt) och 10 Sammanhållningsfondsprojekt. De 167 strukturfondsprojekten genomfördes inom 17 operativa program. För varje operativt program inrättade respektive medlemsstat minst ett kontrollsystem, vilket illustreras i
  diagram 6.2
  . Revisionsrätten granskade dessa kontrollsystem samt ett kontrollsystem som en medlemsstat hade inrättat för sina Sammanhållningsfondsprojekt. Revisionsrätten granskade även delar av kommissionens övervakningsverksamhet genom att analysera 15 revisioner som utförts av kommissionen.

| 6.25 | Kommissionen ersätter medlemsstaterna på grundval av de utgifter som redovisas i aggregerad form i de attesterade utgiftsdeklarationer som sänds in till kommissionen. Medlemsstaterna krediterar sedan de projektansvariga på grundval av de utgifter som de redovisat och som ingår i de attesterade utgiftsdeklarationerna. |
| --- | --- |

6.25

Kommissionen ersätter medlemsstaterna på grundval av de utgifter som redovisas i aggregerad form i de attesterade utgiftsdeklarationer som sänds in till kommissionen. Medlemsstaterna krediterar sedan de projektansvariga på grundval av de utgifter som de redovisat och som ingår i de attesterade utgiftsdeklarationerna.

De viktigaste resultaten avseende korrektheten i gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder

| 6.26 | De viktigaste resultaten avseende korrektheten i gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärdsprojekt under budgetåret 2006 presenteras i tre tabeller nedan:
  tabellerna 6.1, 6.2 och 6.3
  . |
| --- | --- |

6.26

De viktigaste resultaten avseende korrektheten i gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärdsprojekt under budgetåret 2006 presenteras i tre tabeller nedan:
  tabellerna 6.1, 6.2 och 6.3
  .

| 6.26 | Kontrollsystemets fleråriga karaktär är också en fördel i de fall det upptäcks att begångna fel lett till ekonomisk skada, eftersom det finns möjlighet att göra korrigeringar även en tid efter det att belopp har betalats ut. När kommissionen upptäcker felaktigheter vidtar den genast åtgärder. Den berörda medlemsstaten nämns i den årliga verksamhetsrapporten, och utbetalningar kan skjutas upp eller återkrävas. |
| --- | --- |

6.26

Kontrollsystemets fleråriga karaktär är också en fördel i de fall det upptäcks att begångna fel lett till ekonomisk skada, eftersom det finns möjlighet att göra korrigeringar även en tid efter det att belopp har betalats ut. När kommissionen upptäcker felaktigheter vidtar den genast åtgärder. Den berörda medlemsstaten nämns i den årliga verksamhetsrapporten, och utbetalningar kan skjutas upp eller återkrävas.

Kommissionen kan också meddela en avvikande bedömning när det gäller de ekonomiska konsekvenserna av givna resultat, på grundval av sin egen beräkning av de stödberättigande utgifterna enligt det revisionsarbete den själv utfört, samt utifrån de ytterligare styrkande handlingar som kan ha inkommit.

Tabell 6.1 – Korstabulering av efterlevnad och korrekthet avseende ersättningar (3)

| Projekt där fel avseende efterlevnad | Projekt där | Totalt |
| --- | --- | --- |
| ersättningen var felaktig | ersättningen var korrekt |
| förekom | 36 fall | 45 fall | 81 fall |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| inte förekom | 41 fall | 55 fall | 96 fall |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Totalt | 77 fall | 100 fall | 177 fall |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Projekt där fel avseende efterlevnad

Projekt där

Totalt

ersättningen var felaktig

ersättningen var korrekt

förekom

36 fall

45 fall

81 fall

20 %

25 %

46 %

inte förekom

41 fall

55 fall

96 fall

23 %

31 %

54 %

Totalt

77 fall

100 fall

177 fall

44 %

56 %

100 %

Tabell 6.2 – Korstabulering av korrektheten i ersättningar per fond (4)

| Ersättningens korrekthet | Fond | Totalt |
| --- | --- | --- |
| ERUF | ESF | EUGFJ | Sammanhållningsfonden |
| Fel avseende stödberättigande | 15 fall | 9 fall | 3 fall | 2 fall | 29 fall |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Fel avseende inträffande | 5 fall | 7 fall | 0 fall | 1 fall | 13 fall |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Fel avseende riktighet | 2 fall | 7 fall | 1 fall | 0 fall | 10 fall |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Multipelt fel | 13 fall | 12 fall | 0 fall | 0 fall | 25 fall |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Korrekt ersättning | 42 fall | 25 fall | 26 fall | 7 fall | 100 fall |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Totalt | 77 fall | 60 fall | 30 fall | 10 fall | 177 fall |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Ersättningens korrekthet

Fond

Totalt

ERUF

ESF

EUGFJ

Sammanhållningsfonden

Fel avseende stödberättigande

15 fall

9 fall

3 fall

2 fall

29 fall

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Fel avseende inträffande

5 fall

7 fall

0 fall

1 fall

13 fall

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Fel avseende riktighet

2 fall

7 fall

1 fall

0 fall

10 fall

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Multipelt fel

13 fall

12 fall

0 fall

0 fall

25 fall

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Korrekt ersättning

42 fall

25 fall

26 fall

7 fall

100 fall

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Totalt

77 fall

60 fall

30 fall

10 fall

177 fall

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27 | Av
  tabell 6.1
  framgår att endast 31 % av projekten i revisionsrättens urval för granskning visade sig vara felfria, det vill säga att de hade fått korrekt ersättning och inte påverkades av några fel avseende regelefterlevnad. |
| --- | --- |

6.27

Av
  tabell 6.1
  framgår att endast 31 % av projekten i revisionsrättens urval för granskning visade sig vara felfria, det vill säga att de hade fått korrekt ersättning och inte påverkades av några fel avseende regelefterlevnad.

| 6.27 | Enligt tabell 6.1 betaldes ersättning ut på korrekt sätt för 56 % av projekten, om hänsyn tas till formella fel utan ekonomisk betydelse. |
| --- | --- |

6.27

Enligt tabell 6.1 betaldes ersättning ut på korrekt sätt för 56 % av projekten, om hänsyn tas till formella fel utan ekonomisk betydelse.

| 6.28 | Tabell 6.2
  visar att felaktiga kostnadsersättningar förekom relativt ofta i samtliga fonder. Det tycks dock finnas ett samband mellan fond och risk för felaktig ersättning. Fördelningen av fel i revisionsrättens urval för granskning antyder att ersättningarna från ERUF och ESF var mer felbenägna än ersättningarna från de andra två fonderna. |
| --- | --- |

6.28

Tabell 6.2
  visar att felaktiga kostnadsersättningar förekom relativt ofta i samtliga fonder. Det tycks dock finnas ett samband mellan fond och risk för felaktig ersättning. Fördelningen av fel i revisionsrättens urval för granskning antyder att ersättningarna från ERUF och ESF var mer felbenägna än ersättningarna från de andra två fonderna.

| 6.28 | Kommissionen kommer att följa upp de aktuella resultaten och vidta de åtgärder som behövs. I några fall noterar emellertid kommissionen att revisionsrättens slutsats, dvs. att det rör sig om fel, bygger på en mycket strikt tolkning av de komplexa bestämmelser som är tillämpliga i sammanhanget. |
| --- | --- |

6.28

Kommissionen kommer att följa upp de aktuella resultaten och vidta de åtgärder som behövs. I några fall noterar emellertid kommissionen att revisionsrättens slutsats, dvs. att det rör sig om fel, bygger på en mycket strikt tolkning av de komplexa bestämmelser som är tillämpliga i sammanhanget.

| 6.29 | Den bakomliggande orsaken till att för höga ersättningar betalades ut varierade mellan de fyra fonderna, se
  tabell 6.2
  . I revisionsrättens urval för granskning var de vanligaste orsakerna till felaktiga ersättningar från ERUF multipelt fel och fel avseende stödberättigande. De multipla felen var vanligen en kombination av fel avseende stödberättigande och avseende riktighet. Fel avseende stödberättigande var således det vanligaste enskilda felet som ledde till felaktiga ersättningar från ERUF. Fel avseende stödberättigande inom ERUF gäller främst följande: |
| --- | --- |

6.29

Den bakomliggande orsaken till att för höga ersättningar betalades ut varierade mellan de fyra fonderna, se
  tabell 6.2
  . I revisionsrättens urval för granskning var de vanligaste orsakerna till felaktiga ersättningar från ERUF multipelt fel och fel avseende stödberättigande. De multipla felen var vanligen en kombination av fel avseende stödberättigande och avseende riktighet. Fel avseende stödberättigande var således det vanligaste enskilda felet som ledde till felaktiga ersättningar från ERUF. Fel avseende stödberättigande inom ERUF gäller främst följande:

| — | Tillämpning av felaktiga bidragssatser (uppdelningen mellan gemenskapens medfinansiering och motsvarande nationell finansiering). |
| --- | --- |

—

Tillämpning av felaktiga bidragssatser (uppdelningen mellan gemenskapens medfinansiering och motsvarande nationell finansiering).

| — | Inkludering av kostnader som inte är ersättningsbara (t.ex. återvinningsbar moms). |
| --- | --- |

—

Inkludering av kostnader som inte är ersättningsbara (t.ex. återvinningsbar moms).

| — | Avsaknad av anbudsinfordran. |
| --- | --- |

—

Avsaknad av anbudsinfordran.

| 6.29 | Kommissionens revisorer har vid sina egna granskningar identifierat frågan om stödberättigandevillkoren som en betydande riskfaktor. De har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt de kontroller som förvaltarna utför i sitt dagliga arbete för att försäkra sig om att dessa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

6.29

Kommissionens revisorer har vid sina egna granskningar identifierat frågan om stödberättigandevillkoren som en betydande riskfaktor. De har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt de kontroller som förvaltarna utför i sitt dagliga arbete för att försäkra sig om att dessa villkor är uppfyllda.

| 6.30 | Jämfört med andra strukturfonder och Sammanhållningsfonden hade ESF en större andel fel avseende inträffande. Vanligtvis berodde felen på att det saknades underlag som styrkte beräkningen av omkostnader eller fördelningen av personalkostnader som ofta är de största kostnaderna i en utgiftsredovisning från ESF. I vissa fall försökte projektledarna använda ett schablonbelopp för personalkostnaderna eller omkostnaderna, vilket är en förenkling som är tillåten under vissa omständigheter. I de fall som granskades där ett schablonbelopp hade använts visade det sig att den i allmänhet inte hade tillämpats korrekt av projektledaren. Det fanns också ett antal ESF-fall där fel när det gällde att redovisa omkostnader eller personalkostnader till sin natur var fel avseende riktighet i den meningen att de var en följd av en felaktig beräkning av personalkostnadernas eller omkostnadernas värde. |
| --- | --- |

6.30

Jämfört med andra strukturfonder och Sammanhållningsfonden hade ESF en större andel fel avseende inträffande. Vanligtvis berodde felen på att det saknades underlag som styrkte beräkningen av omkostnader eller fördelningen av personalkostnader som ofta är de största kostnaderna i en utgiftsredovisning från ESF. I vissa fall försökte projektledarna använda ett schablonbelopp för personalkostnaderna eller omkostnaderna, vilket är en förenkling som är tillåten under vissa omständigheter. I de fall som granskades där ett schablonbelopp hade använts visade det sig att den i allmänhet inte hade tillämpats korrekt av projektledaren. Det fanns också ett antal ESF-fall där fel när det gällde att redovisa omkostnader eller personalkostnader till sin natur var fel avseende riktighet i den meningen att de var en följd av en felaktig beräkning av personalkostnadernas eller omkostnadernas värde.

| 6.30 | Kommissionen menar att medlemsstaterna skulle kunna minska förekomsten av sådana fel genom att mer effektivt utföra kontrollerna enligt artikel 4. Rekommendationer för hur kontroller enligt artikel 4 kan förbättras har därför skickats ut till medlemsstaterna, tillsammans med ett antal allmänna riktlinjer för förvaltningskontroller. |
| --- | --- |

6.30

Kommissionen menar att medlemsstaterna skulle kunna minska förekomsten av sådana fel genom att mer effektivt utföra kontrollerna enligt artikel 4. Rekommendationer för hur kontroller enligt artikel 4 kan förbättras har därför skickats ut till medlemsstaterna, tillsammans med ett antal allmänna riktlinjer för förvaltningskontroller.

| 6.31 | En uppskattning av felens inverkan på gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder för budgetåret 2006 ges i
  tabell 6.3
  . Dessutom innehåller tabellen grundläggande parametrar för uppskattningen av felens inverkan. |
| --- | --- |

6.31

En uppskattning av felens inverkan på gemenskapsfinansieringen av strukturåtgärder för budgetåret 2006 ges i
  tabell 6.3
  . Dessutom innehåller tabellen grundläggande parametrar för uppskattningen av felens inverkan.

Tabell 6.3 – Sammanfattning av resultaten från revisionen av ersättningarnas korrekthet

| Urvalsstorlek | 180
  (177 ersättningar betraktade som 180 urvalsenheter) |
| --- | --- |
| Andel ersättningar i urvalet som påverkades av fel | 44 % |
| Uppskattad inverkan av fel | Mer än 12 % av det totala belopp som ersatts borde inte ha betalats ut. |

Urvalsstorlek

180

(177 ersättningar betraktade som 180 urvalsenheter)

Andel ersättningar i urvalet som påverkades av fel

44 %

Uppskattad inverkan av fel

Mer än 12 % av det totala belopp som ersatts borde inte ha betalats ut.

De viktigaste resultaten avseende medlemsstaternas kontrollsystem

| 6.32 | De viktigaste resultaten avseende medlemsstaternas kontrollsystem presenteras i
  bilaga 6.1
  , där 19 kontrollsystem från revisionsrättens urval för granskning klassificeras som antingen ändamålsenliga, måttligt ändamålsenliga eller icke ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.32

De viktigaste resultaten avseende medlemsstaternas kontrollsystem presenteras i
  bilaga 6.1
  , där 19 kontrollsystem från revisionsrättens urval för granskning klassificeras som antingen ändamålsenliga, måttligt ändamålsenliga eller icke ändamålsenliga.

| 6.32 | Revisionsrätten observerade inga allvarliga brister i fråga om de system som används för tre av projekten under Sammanhållningsfonden, i Polen, Tjeckien och Lettland. |
| --- | --- |

6.32

Revisionsrätten observerade inga allvarliga brister i fråga om de system som används för tre av projekten under Sammanhållningsfonden, i Polen, Tjeckien och Lettland.

Vad gäller de system som använts för ERUF-medel och medel från Sammanhållningsfonden i Spanien – inklusive de två som revisionsrätten hänvisar till – ledde den omfattande granskning av handlingsplanens genomförande som kommissionen utförde under slutet av 2006 till betydande förbättringar vid de nationella förvaltningsmyndigheterna och vid några av de förmedlande organen (ministerier och regioner). De spanska systemen bör således nu kunna lyftas en bedömningsklass, till nivån ”måttligt ändamålsenliga”.

Kommissionen anser vidare att revisionsrättens bedömning av de system som använts för EUGFJ-medel i Spanien och Polen såsom ”icke-ändamålsenliga” är alltför sträng.

I fråga om Polen bygger revisionsrätten sin bedömning på det faktum att efterhandskontroller ännu inte hade börjat utföras. Samtidigt hade det ansvariga organet redan inlett systemrevision, och det faktum att efterhandskontrollerna dröjde bör ses mot bakgrund av att vissa utgifter attesterades sent.

Såväl i Spanien som i Polen bygger klassificeringen av förvaltningsmyndigheten främst på formella aspekter, såsom otillräcklig dokumentation av kontrollerna.

| 6.33 | Såsom förklarats ovan baseras kategoriseringen av kontrollsystemen med avseende på deras ändamålsenlighet på revisionsrättens bedömning av hur kontrollorganen fungerar. I dessa bedömningar identifierades ett antal brister. De största bristerna i förvaltningsmyndighetens funktion var att man inte utförde tillräckligt med kontroller på plats av att utgifterna faktiskt hade förekommit och att man inte upptäckte att kostnadsredogörelserna inte styrktes av lämpliga underlag. Den största bristen i den utbetalande myndighetens funktion var att man inte upptäckte att förvaltningsmyndigheten inte hade utfört lämpliga löpande kontroller. Den största bristen i revisionsorganets funktion var att man inte hade utfört tillräckligt många kontroller med tillfredsställande kvalitet av programutgifterna. |
| --- | --- |

6.33

Såsom förklarats ovan baseras kategoriseringen av kontrollsystemen med avseende på deras ändamålsenlighet på revisionsrättens bedömning av hur kontrollorganen fungerar. I dessa bedömningar identifierades ett antal brister. De största bristerna i förvaltningsmyndighetens funktion var att man inte utförde tillräckligt med kontroller på plats av att utgifterna faktiskt hade förekommit och att man inte upptäckte att kostnadsredogörelserna inte styrktes av lämpliga underlag. Den största bristen i den utbetalande myndighetens funktion var att man inte upptäckte att förvaltningsmyndigheten inte hade utfört lämpliga löpande kontroller. Den största bristen i revisionsorganets funktion var att man inte hade utfört tillräckligt många kontroller med tillfredsställande kvalitet av programutgifterna.

| 6.33 | Kommissionen har konstaterat liknande brister hos nationella myndigheter vid sina egna granskningar, och har vidtagit de åtgärder som krävs. |
| --- | --- |

6.33

Kommissionen har konstaterat liknande brister hos nationella myndigheter vid sina egna granskningar, och har vidtagit de åtgärder som krävs.

| 6.34 | För att illustrera karaktären på de brister som ledde till att ett kontrollsystem bedömdes som icke ändamålsenligt kan vi titta närmare på ett av de granskade fallen. I detta fall tycktes förvaltningsmyndigheten fungera väl; den granskade samtliga utgiftsredovisningar på plats. Revisionsorganet konstaterade dock att det fanns vissa allvarliga fel i projekt som hade kontrollerats av ett förmedlande organ för förvaltningsmyndighetens räkning. Revisionsorganet informerade förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten om felen, som var så pass allvarliga att det rekommenderade att alla efterföljande betalningar skulle stoppas. Till en början stoppades också utbetalningarna. Men efter ungefär fem veckor började förvaltningsmyndigheten att göra betalningar igen, och den utbetalande myndigheten fortsatte i nästan två år att för kommissionen attestera betalningsansökningar som innehöll betydande oriktigheter. Detta visade att förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten inte fungerade som de skulle och därför lyckades kontrollsystemet inte förhindra felaktiga ersättningar. |
| --- | --- |

6.34

För att illustrera karaktären på de brister som ledde till att ett kontrollsystem bedömdes som icke ändamålsenligt kan vi titta närmare på ett av de granskade fallen. I detta fall tycktes förvaltningsmyndigheten fungera väl; den granskade samtliga utgiftsredovisningar på plats. Revisionsorganet konstaterade dock att det fanns vissa allvarliga fel i projekt som hade kontrollerats av ett förmedlande organ för förvaltningsmyndighetens räkning. Revisionsorganet informerade förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten om felen, som var så pass allvarliga att det rekommenderade att alla efterföljande betalningar skulle stoppas. Till en början stoppades också utbetalningarna. Men efter ungefär fem veckor började förvaltningsmyndigheten att göra betalningar igen, och den utbetalande myndigheten fortsatte i nästan två år att för kommissionen attestera betalningsansökningar som innehöll betydande oriktigheter. Detta visade att förvaltningsmyndigheten och den utbetalande myndigheten inte fungerade som de skulle och därför lyckades kontrollsystemet inte förhindra felaktiga ersättningar.

| 6.34 | Kommissionen håller med om att dessa myndigheter inte fungerade på ett tillfredsställande sätt. Samtidigt bör man framhålla att förvaltningsmyndigheten i regionen i fråga hade börjat utföra fördjupade kontroller för att åtgärda de oregelmässiga utgifterna redan innan revisionsrättens synpunkter hade meddelats. Myndigheten hade också åter börjat hålla inne utbetalningar, vilket dock dessförinnan inte hade skett på 22 månader. |
| --- | --- |

6.34

Kommissionen håller med om att dessa myndigheter inte fungerade på ett tillfredsställande sätt. Samtidigt bör man framhålla att förvaltningsmyndigheten i regionen i fråga hade börjat utföra fördjupade kontroller för att åtgärda de oregelmässiga utgifterna redan innan revisionsrättens synpunkter hade meddelats. Myndigheten hade också åter börjat hålla inne utbetalningar, vilket dock dessförinnan inte hade skett på 22 månader.

| 6.35 | Kategoriseringen av de 19 kontrollsystemen sammanfattas i
  tabell 6.4
  . Siffrorna i
  tabell 6.4
  visar hur många kontrollsystem i urvalet som ingår i var och en av de tre kategorierna. Även om det urval för granskning som de motsvarar är ganska litet ger siffrorna i
  tabell 6.4
  en allmän bild av hur ändamålsenliga medlemsstaternas kontrollsystem är. De gör att revisionsrätten med rimlig säkerhet kan hävda att kontrollsystemen i medlemsstaterna i allmänhet är icke ändamålsenliga eller endast måttligt ändamålsenliga. Det är i stort sett samma bedömning som revisionsrätten har gjort tidigare år. |
| --- | --- |

6.35

Kategoriseringen av de 19 kontrollsystemen sammanfattas i
  tabell 6.4
  . Siffrorna i
  tabell 6.4
  visar hur många kontrollsystem i urvalet som ingår i var och en av de tre kategorierna. Även om det urval för granskning som de motsvarar är ganska litet ger siffrorna i
  tabell 6.4
  en allmän bild av hur ändamålsenliga medlemsstaternas kontrollsystem är. De gör att revisionsrätten med rimlig säkerhet kan hävda att kontrollsystemen i medlemsstaterna i allmänhet är icke ändamålsenliga eller endast måttligt ändamålsenliga. Det är i stort sett samma bedömning som revisionsrätten har gjort tidigare år.

| 6.35 | De generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna har redovisat resultaten av sina bedömningar vad gäller de nationella systemens effektivitet i sina respektive årliga verksamhetsrapporter (se http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Bedömningarna bygger främst på det omfattande revisionsarbete som utförts i alla medlemsstater, och systemen kan enligt resultaten indelas i följande huvudkategorier (procentangivelserna avser andelen av de totala gemenskapsmedlen): mellan 20 och 35 % av systemen fungerar tillfredsställande, 60 % kräver vissa förbättringar för att avhjälpa materiella fel i viktiga kontroller, och 10 % bedöms som allvarligt bristfälliga. Merparten av systemen behöver alltså fortfarande förbättras, även om det finns en betydande andel som redan bedöms vara tillfredsställande. I de årliga verksamhetsrapporterna redovisas också de åtgärder som har inletts för att uppnå de nödvändiga förbättringarna, bland annat uppföljningsrevision, övervakning av handlingsplaner och tillämpning av de befogenheter som finns för att hålla inne betalningar och införa finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

6.35

De generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna har redovisat resultaten av sina bedömningar vad gäller de nationella systemens effektivitet i sina respektive årliga verksamhetsrapporter (se http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Bedömningarna bygger främst på det omfattande revisionsarbete som utförts i alla medlemsstater, och systemen kan enligt resultaten indelas i följande huvudkategorier (procentangivelserna avser andelen av de totala gemenskapsmedlen): mellan 20 och 35 % av systemen fungerar tillfredsställande, 60 % kräver vissa förbättringar för att avhjälpa materiella fel i viktiga kontroller, och 10 % bedöms som allvarligt bristfälliga. Merparten av systemen behöver alltså fortfarande förbättras, även om det finns en betydande andel som redan bedöms vara tillfredsställande. I de årliga verksamhetsrapporterna redovisas också de åtgärder som har inletts för att uppnå de nödvändiga förbättringarna, bland annat uppföljningsrevision, övervakning av handlingsplaner och tillämpning av de befogenheter som finns för att hålla inne betalningar och införa finansiella korrigeringar.

Tabell 6.4 – Kontrollsystemens ändamålsenlighet i revisionsrättens urval för granskning

| Kontrollsystem | Fond | Totalt |
| --- | --- | --- |
| ERUF | ESF | EUGFJ | Sammanhållningsfonden |
| Icke ändamålsenligt | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Måttligt ändamålsenligt | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Ändamålsenlig | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrollsystem

Fond

Totalt

ERUF

ESF

EUGFJ

Sammanhållningsfonden

Icke ändamålsenligt

5

5

2

1

13

Måttligt ändamålsenligt

2

3

1

0

6

Ändamålsenlig

0

0

0

0

0

Totalt

7

8

3

1

19

De viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet

| 6.36 | De viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet kommer från analyser av 15 revisioner som utfördes av generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. De 15 revisionerna bedömdes utifrån den kumulativa skala som beskrivs i punkt 6.23. Resultaten sammanfattas i
  tabell 6.5
  . Såsom framgår av den tabellen tycks drygt hälften av kommissionens revisioner som revisionsrätten granskat ha haft alla egenskaper som krävs av ett ändamålsenligt övervakningsinstrument: riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen. |
| --- | --- |

6.36

De viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet kommer från analyser av 15 revisioner som utfördes av generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. De 15 revisionerna bedömdes utifrån den kumulativa skala som beskrivs i punkt 6.23. Resultaten sammanfattas i
  tabell 6.5
  . Såsom framgår av den tabellen tycks drygt hälften av kommissionens revisioner som revisionsrätten granskat ha haft alla egenskaper som krävs av ett ändamålsenligt övervakningsinstrument: riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen.

| 6.36 | I fråga om några av dessa revisioner medger kommissionen att det fanns brister i dokumentationen som försvårade granskningsarbetet, men inte till den grad att det saknas operativt användbara revisionsresultat, enligt formuleringen i fotnot 7 under tabell 6.5. |
| --- | --- |

6.36

I fråga om några av dessa revisioner medger kommissionen att det fanns brister i dokumentationen som försvårade granskningsarbetet, men inte till den grad att det saknas operativt användbara revisionsresultat, enligt formuleringen i fotnot 7 under tabell 6.5.

Tabell 6.5 – Utvärdering av ett urval av kommissionens revisioner

| Bedömning av revisionen | Antal revisioner |
| --- | --- |
| GD Regionalpolitik | GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter |
| Riskbedömningen hade stora brister. | 0 | 0 |
| Riskbedömningen var tillfredsställande men granskningsresultatet hade litet operativt värde. | 1 | 0 |
| Riskbedömningen var tillfredsställande och granskningsresultatet var operativt användbart men inga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen. | 0 | 0 |
| Riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen (5). | 7 | 1 |
| Dokumentationen av revisionen hade stora brister, vilket gjorde det omöjligt att bedöma granskningsresultatet (6). | 2 | 4 |
| Totalt | 10 | 5 |

Bedömning av revisionen

Antal revisioner

GD Regionalpolitik

GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

Riskbedömningen hade stora brister.

0

0

Riskbedömningen var tillfredsställande men granskningsresultatet hade litet operativt värde.

1

0

Riskbedömningen var tillfredsställande och granskningsresultatet var operativt användbart men inga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen.

0

0

Riskbedömningen var tillfredsställande, granskningsresultatet var operativt användbart och lämpliga korrigerande åtgärder vidtogs efter revisionen (5).

7

1

Dokumentationen av revisionen hade stora brister, vilket gjorde det omöjligt att bedöma granskningsresultatet (6).

2

4

Totalt

10

5

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 6.37 | Det finns stor risk för att redovisade kostnader för strukturåtgärdsprojekt är felaktiga eller inte berättigar till ersättning. Om man skall kunna minska den risken krävs det att medlemsstaterna har ändamålsenliga kontrollsystem och också att kommissionen har en ändamålsenlig övervakning. |
| --- | --- |

6.37

Det finns stor risk för att redovisade kostnader för strukturåtgärdsprojekt är felaktiga eller inte berättigar till ersättning. Om man skall kunna minska den risken krävs det att medlemsstaterna har ändamålsenliga kontrollsystem och också att kommissionen har en ändamålsenlig övervakning.

| 6.37 | För att delad förvaltning ska fungera som avsett krävs också samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i alla led i kontrollarbetet. Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll syftar till att finslipa detta samarbete och den övergripande ramen för kontrollerna. Eftersom man dock även måste ta hänsyn till frågan om kostnadseffektivitet när man beslutar om antalet kontroller på platsen är det oundvikligt att vissa fel i de s.k. mellanliggande betalningarna kommer att återstå även med en väl fungerande kontrollram. |
| --- | --- |

6.37

För att delad förvaltning ska fungera som avsett krävs också samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i alla led i kontrollarbetet. Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll syftar till att finslipa detta samarbete och den övergripande ramen för kontrollerna. Eftersom man dock även måste ta hänsyn till frågan om kostnadseffektivitet när man beslutar om antalet kontroller på platsen är det oundvikligt att vissa fel i de s.k. mellanliggande betalningarna kommer att återstå även med en väl fungerande kontrollram.

| 6.38 | Men |
| --- | --- |

6.38

Men

| 6.38 | |
| --- | --- |

6.38

| — | kontrollsystemen i medlemsstaterna är i allmänhet icke ändamålsenliga eller måttligt ändamålsenliga, |
| --- | --- |

—

kontrollsystemen i medlemsstaterna är i allmänhet icke ändamålsenliga eller måttligt ändamålsenliga,

| — | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 6.35, där det anges att ca 10 % av kontrollsystemen har allvarliga brister. I samma svar nämns också några av de åtgärder som vidtas för att rätta till sådana brister. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 6.35, där det anges att ca 10 % av kontrollsystemen har allvarliga brister. I samma svar nämns också några av de åtgärder som vidtas för att rätta till sådana brister.

| — | kommissionen har endast en måttligt ändamålsenlig övervakning för att minska risken för att medlemsstaternas kontrollsystem inte förhindrar för höga ersättningar eller icke stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

—

kommissionen har endast en måttligt ändamålsenlig övervakning för att minska risken för att medlemsstaternas kontrollsystem inte förhindrar för höga ersättningar eller icke stödberättigande utgifter.

| — | Kommissionen anser att de system den inrättat för att kunna fullgöra sina övervakningsuppgifter fungerar som avsett. Revisionen utgör bara en del av kommissionens övervakningsarbete, även om just denna del är mycket omfattande. Som underlag för den bedömning som det hänvisas till i svaret på punkt 6.35 granskades system som omfattar 53 % av de totala ERUF anslagen och 82 % av de totala ESF-anslagen till program inom EU-15, och för anslagen till EU-10-program var motsvarande siffror 65 % respektive 92 %. För EUGFJ:s utvecklingssektion och FFU granskades 85 % respektive 91 % av systemet, räknat i totala planerade bidrag. Av naturliga skäl visar sig resultaten av kommissionens insatser under ett givet år inte på de utgifter som redovisas och ersätts under samma år. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anser att de system den inrättat för att kunna fullgöra sina övervakningsuppgifter fungerar som avsett. Revisionen utgör bara en del av kommissionens övervakningsarbete, även om just denna del är mycket omfattande. Som underlag för den bedömning som det hänvisas till i svaret på punkt 6.35 granskades system som omfattar 53 % av de totala ERUF anslagen och 82 % av de totala ESF-anslagen till program inom EU-15, och för anslagen till EU-10-program var motsvarande siffror 65 % respektive 92 %. För EUGFJ:s utvecklingssektion och FFU granskades 85 % respektive 91 % av systemet, räknat i totala planerade bidrag. Av naturliga skäl visar sig resultaten av kommissionens insatser under ett givet år inte på de utgifter som redovisas och ersätts under samma år.

| 6.39 | Därför är ersättningen av utgifter för strukturåtgärdsprojekt behäftad med väsentliga fel. Revisionsrätten har uppnått rimlig säkerhet om att för budgetåret 2006 borde minst 12 % av det totala belopp som betalats i ersättning till strukturåtgärdsprojekt inte ha betalats ut. Dessutom innehöll en stor andel av strukturåtgärdsprojekten fel avseende regelefterlevnad, vilket revisionsrätten inte ansåg gjorde utgifterna icke stödberättigande. |
| --- | --- |

6.39

Därför är ersättningen av utgifter för strukturåtgärdsprojekt behäftad med väsentliga fel. Revisionsrätten har uppnått rimlig säkerhet om att för budgetåret 2006 borde minst 12 % av det totala belopp som betalats i ersättning till strukturåtgärdsprojekt inte ha betalats ut. Dessutom innehöll en stor andel av strukturåtgärdsprojekten fel avseende regelefterlevnad, vilket revisionsrätten inte ansåg gjorde utgifterna icke stödberättigande.

| 6.39 | De utgifter som deklareras av mottagare av strukturfondsmedel undergår ett antal kontrollprocesser, såväl innan utgifterna attesteras till kommissionen som efter. De resultat som revisionsrätten redovisar speglar situationen i ett visst skede i genomförandet av dessa processer. Kommissionen understryker därför att en stor del av de aktuella felen sannolikt kommer att rättas till inom ramen för det fleråriga korrektionssystemet, särskilt genom de granskningar som utförs av såväl nationella revisionsorgan som gemenskapens. Kommissionen håller med om att man bör förbättra informationen om de finansiella korrigeringar som medlemsstaterna vidtar som följd av kommissionens och sina egna granskningar. |
| --- | --- |

6.39

De utgifter som deklareras av mottagare av strukturfondsmedel undergår ett antal kontrollprocesser, såväl innan utgifterna attesteras till kommissionen som efter. De resultat som revisionsrätten redovisar speglar situationen i ett visst skede i genomförandet av dessa processer. Kommissionen understryker därför att en stor del av de aktuella felen sannolikt kommer att rättas till inom ramen för det fleråriga korrektionssystemet, särskilt genom de granskningar som utförs av såväl nationella revisionsorgan som gemenskapens. Kommissionen håller med om att man bör förbättra informationen om de finansiella korrigeringar som medlemsstaterna vidtar som följd av kommissionens och sina egna granskningar.

Rekommendationer

| 6.40 | Följande rekommendationer syftar till att stärka förebyggandet av fel på ett tidigt stadium av projektet genom samarbete med projektledarna och till att garantera att den första kontrollnivån fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

6.40

Följande rekommendationer syftar till att stärka förebyggandet av fel på ett tidigt stadium av projektet genom samarbete med projektledarna och till att garantera att den första kontrollnivån fungerar ändamålsenligt.

6.41

| 6.41 | Medlemsstaten bör försöka förhindra att fel uppstår genom att samarbeta med projektledarna så snart ett projekt inleds. Förvaltningsmyndigheten bör ge projektledarna utbildning och vägledning när den inom ramen för ett projekt inrättar system som skall uppfylla de krav som fastställs i gemenskapsbestämmelserna och när den sammanställer de första utgiftsredovisningarna. Man bör särskilt se till att projektledaren är medveten om vilka kostnader som berättigar till ersättning och om vikten av att dokumentera hur kostnadsposterna har beräknats och fördelats. En sträng kontroll av att de checklistor som använts är korrekta och fullständiga är ytterst viktig i det avseendet. |
| --- | --- |

Medlemsstaten bör försöka förhindra att fel uppstår genom att samarbeta med projektledarna så snart ett projekt inleds. Förvaltningsmyndigheten bör ge projektledarna utbildning och vägledning när den inom ramen för ett projekt inrättar system som skall uppfylla de krav som fastställs i gemenskapsbestämmelserna och när den sammanställer de första utgiftsredovisningarna. Man bör särskilt se till att projektledaren är medveten om vilka kostnader som berättigar till ersättning och om vikten av att dokumentera hur kostnadsposterna har beräknats och fördelats. En sträng kontroll av att de checklistor som använts är korrekta och fullständiga är ytterst viktig i det avseendet.

| 6.41 | Kommissionen har redan rekommenderat medlemsstaterna att utöka sitt informationsarbete gentemot mottagarna, och kommer att vidta ytterligare åtgärder inom detta område. |
| --- | --- |

6.41

Kommissionen har redan rekommenderat medlemsstaterna att utöka sitt informationsarbete gentemot mottagarna, och kommer att vidta ytterligare åtgärder inom detta område.

Enligt kommissionens genomförandeförordning för 2007–2013 (förordning (EG) nr 1828/2006) ska förvaltningsmyndigheterna se till att stödmottagarna är medvetna om villkoren för finansiering och om vilka uppgifter som ska sparas och lämnas in, samt försäkra sig om att stödmottagarna kan uppfylla dessa villkor.

| 6.42 | Medlemsstatens myndigheter bör ge sin personal utbildning och vägledning i de uppgifter som krävs för att granska och bedöma projekt. Särskilt förvaltningsmyndighetens personal måste ha de kunskaper som krävs för att granska upphandlingsförfaranden och kostnadsberäkningssystem så att de kan bedöma om ett projektkontrakt har tilldelats korrekt och om kostnadsredogörelserna sammanställts i enlighet med bestämmelserna. |
| --- | --- |

6.42

Medlemsstatens myndigheter bör ge sin personal utbildning och vägledning i de uppgifter som krävs för att granska och bedöma projekt. Särskilt förvaltningsmyndighetens personal måste ha de kunskaper som krävs för att granska upphandlingsförfaranden och kostnadsberäkningssystem så att de kan bedöma om ett projektkontrakt har tilldelats korrekt och om kostnadsredogörelserna sammanställts i enlighet med bestämmelserna.

| 6.42 | Kommissionen har utfärdat riktlinjer för god praxis i fråga om dagliga förvaltningskontroller och kontroller som ska utföras vid utbetalningsställena innan en utgift attesteras. I syfte att öka kunskaperna om de villkor som fastställs i förordningarna bidrar kommissionen också till utbildningsinsatser vid förvaltningsmyndigheterna. Dessa och liknande åtgärder kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

6.42

Kommissionen har utfärdat riktlinjer för god praxis i fråga om dagliga förvaltningskontroller och kontroller som ska utföras vid utbetalningsställena innan en utgift attesteras. I syfte att öka kunskaperna om de villkor som fastställs i förordningarna bidrar kommissionen också till utbildningsinsatser vid förvaltningsmyndigheterna. Dessa och liknande åtgärder kommer att fortsätta.

| 6.43 | När kommissionen utför sin revision och övervakning bör den inrikta sig på förvaltningsmyndigheternas verksamheter i medlemsstaterna eftersom dessa har visat sig vara en av de viktigaste funktionerna för ett effektivt genomförande av strukturfonderna. Kommissionen bör framför allt ha tillgång till en aktuell bedömning av ändamålsenligheten i samtliga förvaltningsmyndigheter – en bedömning som myndigheterna antingen gör själva eller får från andra källor – så att de kan inrikta sin revision på de minst ändamålsenliga förvaltningsmyndigheterna eller på dem som uppvisar högst risk. |
| --- | --- |

6.43

När kommissionen utför sin revision och övervakning bör den inrikta sig på förvaltningsmyndigheternas verksamheter i medlemsstaterna eftersom dessa har visat sig vara en av de viktigaste funktionerna för ett effektivt genomförande av strukturfonderna. Kommissionen bör framför allt ha tillgång till en aktuell bedömning av ändamålsenligheten i samtliga förvaltningsmyndigheter – en bedömning som myndigheterna antingen gör själva eller får från andra källor – så att de kan inrikta sin revision på de minst ändamålsenliga förvaltningsmyndigheterna eller på dem som uppvisar högst risk.

| 6.43 | Kommissionen riktar redan in en stor del av sin övervakning på förvaltningsmyndigheterna. Kommissionen distribuerade ett antal vägledningar under 2006 i fråga om förvaltningskontroller i första ledet samt om attesteringsfunktionen (se ovan). Med hjälp av särskilda frågeformulär för självbedömning har kommissionen har också uppmanat förvaltningsmyndigheter i vissa medlemsstater att utvärdera hur väl de anpassat sig till gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

6.43

Kommissionen riktar redan in en stor del av sin övervakning på förvaltningsmyndigheterna. Kommissionen distribuerade ett antal vägledningar under 2006 i fråga om förvaltningskontroller i första ledet samt om attesteringsfunktionen (se ovan). Med hjälp av särskilda frågeformulär för självbedömning har kommissionen har också uppmanat förvaltningsmyndigheter i vissa medlemsstater att utvärdera hur väl de anpassat sig till gällande bestämmelser.

| 6.44 | Kommissionen bör stärka återkopplingsmekanismerna i kontrollsystemet för strukturfonderna. Om till exempel revisionsorganet upptäcker att det finns ett fel i en utgiftsredovisning bör denna information inte enbart rapporteras utan förvaltningsmyndigheten bör också vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet och fundera på hur man kan förhindra att det händer igen i framtiden. Detta betyder att samtliga kontrollorgan skall samarbeta för att vidta åtgärder när problem eller frågor dyker upp. Kommissionen skulle kunna öka återkopplingsmekanismernas betydelse genom att informera kontrollorganen om att det är nödvändigt att agera varje gång en brist eller ett fel konstateras, oavsett om det är inom ramen för den egna revisionen eller rapporteras av ett annat kontrollorgan. När kommissionen utför en revision bör den dessutom granska rapporteringen av brister och fel och kontrollera om de åtgärder som vidtagits var tillräckliga för att hantera de omedelbara och framtida följderna av problemet. |
| --- | --- |

6.44

Kommissionen bör stärka återkopplingsmekanismerna i kontrollsystemet för strukturfonderna. Om till exempel revisionsorganet upptäcker att det finns ett fel i en utgiftsredovisning bör denna information inte enbart rapporteras utan förvaltningsmyndigheten bör också vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet och fundera på hur man kan förhindra att det händer igen i framtiden. Detta betyder att samtliga kontrollorgan skall samarbeta för att vidta åtgärder när problem eller frågor dyker upp. Kommissionen skulle kunna öka återkopplingsmekanismernas betydelse genom att informera kontrollorganen om att det är nödvändigt att agera varje gång en brist eller ett fel konstateras, oavsett om det är inom ramen för den egna revisionen eller rapporteras av ett annat kontrollorgan. När kommissionen utför en revision bör den dessutom granska rapporteringen av brister och fel och kontrollera om de åtgärder som vidtagits var tillräckliga för att hantera de omedelbara och framtida följderna av problemet.

| 6.44 | Kontrollsystemen innehåller redan mekanismer för återkoppling, genom att förvaltningsmyndigheterna, utbetalningsställena och revisionsorganen är skyldiga att utbyta resultat av de kontroller de själva utfört, samt genom de årliga kontrollrapporterna till kommissionen. Uppföljningen av revisionsresultat är en stående punkt på dagordningen vid de diskussioner som hålls mellan medlemsstaterna och kommissionen och vid de årliga bilaterala mötena för revisionssamordning. Punkten tas också ofta upp i samband med systemrevision. Kommissionen kommer att fortsätta gå igenom rapporterna från systemrevision som utförts på nationell nivå, och försäkra sig om att resultaten av sådan revision fått den uppföljning som behövs. |
| --- | --- |

6.44

Kontrollsystemen innehåller redan mekanismer för återkoppling, genom att förvaltningsmyndigheterna, utbetalningsställena och revisionsorganen är skyldiga att utbyta resultat av de kontroller de själva utfört, samt genom de årliga kontrollrapporterna till kommissionen. Uppföljningen av revisionsresultat är en stående punkt på dagordningen vid de diskussioner som hålls mellan medlemsstaterna och kommissionen och vid de årliga bilaterala mötena för revisionssamordning. Punkten tas också ofta upp i samband med systemrevision. Kommissionen kommer att fortsätta gå igenom rapporterna från systemrevision som utförts på nationell nivå, och försäkra sig om att resultaten av sådan revision fått den uppföljning som behövs.

| 6.45 | Kommissionen bör aktivt uppmuntra och underlätta användningen av de förenklingar som fastställs i de nya strukturfondsförordningarna, till exempel användningen av schablonbelopp för indirekta kostnader i Europeiska socialfonden (7). Sådana förenklingar minskar sannolikheten för fel och också projektledarnas administrativa börda. |
| --- | --- |

6.45

Kommissionen bör aktivt uppmuntra och underlätta användningen av de förenklingar som fastställs i de nya strukturfondsförordningarna, till exempel användningen av schablonbelopp för indirekta kostnader i Europeiska socialfonden (7). Sådana förenklingar minskar sannolikheten för fel och också projektledarnas administrativa börda.

| 6.45 | Kommissionen har redan börjat vidta åtgärder enligt denna rekommendation. Kommissionen försöker uppfylla målet att underlätta arbetet genom vägledning, så att tillämpningen av förordningarna blir enklare även i praktiken. För perioden 2007–2013 ger kommissionen till exempel ut vägledningar för transaktioner som omfattar särskilda finansieringslösningar, samt för kostnads- och intäktsanalys inom inkomstgenererande projekt. |
| --- | --- |

6.45

Kommissionen har redan börjat vidta åtgärder enligt denna rekommendation. Kommissionen försöker uppfylla målet att underlätta arbetet genom vägledning, så att tillämpningen av förordningarna blir enklare även i praktiken. För perioden 2007–2013 ger kommissionen till exempel ut vägledningar för transaktioner som omfattar särskilda finansieringslösningar, samt för kostnads- och intäktsanalys inom inkomstgenererande projekt.

SÄRSKILD RAPPORT SOM HAR OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 6.46 | Revisionsrätten har offentliggjort en särskild rapport om strukturåtgärder sedan förra årsrapporten: |
| --- | --- |

6.46

Revisionsrätten har offentliggjort en särskild rapport om strukturåtgärder sedan förra årsrapporten:

Särskild rapport nr 1/2007 om genomförandet av halvtidsförfarandena – Strukturfonderna 2000–2006.

(1)  Projektledare kan vara allt från enskilda privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag till lokala, regionala eller nationella organ.

---

(2)  Principen om åtskillnad mellan funktioner gäller i strikt mening inte de två sista funktionerna i diagram 6.2, det vill säga förordningarna kräver inte att revisionsorganet och det avslutande organet är två separata organ.

(3)  Denna korstabulering bygger på revisionsrättens urval av projekt. Eftersom en ersättning granskades för varje projekt i urvalet är begreppen ”urval av projekt” och ”urval av ersättningar” utbytbara.

(4)  Denna korstabulering bygger på revisionsrättens urval av projekt.

(5)  Uppföljning som är knuten till revisionsresultatet är ofta försenad. Se exemplet i punkt 6.37.

(6)  Det handlar inte om en bedömning enligt den skala som presenteras i punkt 6.23 utan snarare om att uppgifter saknas. Dessa fall tas upp här för fullständighetens skull och också för att ofullständig dokumentation skulle kunna tolkas som ett tecken på att det saknas operativt användbara revisionsresultat.

(7)  Artikel 11.3 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 12).

BILAGA 6.1

Klassificering av kontrollsystem

| Program | Bedömningar av funktionen hos: | Kontrollsystemet är: |
| --- | --- | --- |
| Förvaltnings myndighet | Utbetalande myndighet | Kontroll organ | Avslutande organ |
| EUGFJ – Sachsen-Anhalt | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| EUGFJ – Polen | | | | | Icke ändamålsenligt |
| EUGFJ – Spanien | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ESF – Mål 3 – Tyskland- Nordrhein-Westfalen | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| ESF – Mål 3 – Tyskland- Niedersachsen | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ESF – Mål 3 – Frankrike – Midi-Pyrénées | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ESF – Mål 3 – Frankrike – Nord-Pas-de-Calais | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| ESF – Slovenien | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ESF – Tyskland – Thüringen | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| ESF – Mål 1 – Spanien | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ESF – Mål 3 – Förenade kungariket – Skottland | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ERUF – Italien – Kampanien | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ERUF – Spanien – Baskien | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ERUF – Grekland – Peloponnesos | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| ERUF – Portugal – Tillgänglighet och transport | | | | | Måttligt ändamålsenligt |
| ERUF – Interreg – Österrike/Ungern | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ERUF – Spanien – Valencia | | | | | Icke ändamålsenligt |
| ERUF – Förenade kungariket – Merseyside | | | | | Icke ändamålsenligt |
| Sammanhållnings-fonden – Spanien – 7 projekt | | | | | Icke ändamålsenligt |

Program

Bedömningar av funktionen hos:

Kontrollsystemet är:

Förvaltnings myndighet

Utbetalande myndighet

Kontroll organ

Avslutande organ

EUGFJ – Sachsen-Anhalt

Måttligt ändamålsenligt

EUGFJ – Polen

Icke ändamålsenligt

EUGFJ – Spanien

Icke ändamålsenligt

ESF – Mål 3 – Tyskland- Nordrhein-Westfalen

Måttligt ändamålsenligt

ESF – Mål 3 – Tyskland- Niedersachsen

Icke ändamålsenligt

ESF – Mål 3 – Frankrike – Midi-Pyrénées

Icke ändamålsenligt

ESF – Mål 3 – Frankrike – Nord-Pas-de-Calais

Måttligt ändamålsenligt

ESF – Slovenien

Icke ändamålsenligt

ESF – Tyskland – Thüringen

Måttligt ändamålsenligt

ESF – Mål 1 – Spanien

Icke ändamålsenligt

ESF – Mål 3 – Förenade kungariket – Skottland

Icke ändamålsenligt

ERUF – Italien – Kampanien

Icke ändamålsenligt

ERUF – Spanien – Baskien

Icke ändamålsenligt

ERUF – Grekland – Peloponnesos

Måttligt ändamålsenligt

ERUF – Portugal – Tillgänglighet och transport

Måttligt ändamålsenligt

ERUF – Interreg – Österrike/Ungern

Icke ändamålsenligt

ERUF – Spanien – Valencia

Icke ändamålsenligt

ERUF – Förenade kungariket – Merseyside

Icke ändamålsenligt

Sammanhållnings-fonden – Spanien – 7 projekt

Icke ändamålsenligt

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

KAPITEL 7

Inre politik, inbegripet forskning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 7.1–7.2 | Inledning |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Den inre politikens särskilda kännetecken |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Väsentlig förekomst av fel i kostnader som redovisats av stödmottagarna |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | System för övervakning och kontroll |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Revisionsintyg för kostnadsredovisningar |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Skrivbordsgranskningar i förhand av kostnadsredovisningar |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Uppföljning av tidigare iakttagelser |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Slutsats |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Rekommendationer |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

7.34

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | Inre politik omfattar ett brett spektrum av Europeiska unionens (EU) insatser som bidrar till den inre marknadens utveckling. Betalningarna uppgick 2006 till 9 014 miljoner euro (se
  diagram 7.1
  ). Det huvudsakliga verksamhetsområdet är forskning och teknisk utveckling, som står för över hälften av utgifterna. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

Inre politik omfattar ett brett spektrum av Europeiska unionens (EU) insatser som bidrar till den inre marknadens utveckling. Betalningarna uppgick 2006 till 9 014 miljoner euro (se
  diagram 7.1
  ). Det huvudsakliga verksamhetsområdet är forskning och teknisk utveckling, som står för över hälften av utgifterna.

Image

| 7.2 | Merparten av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen (1). Huvuddelen av insatserna genomförs med hjälp av fleråriga program inom vilka bidrag tilldelas projekt eller åtgärder som genomförs av privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas vanligtvis genom delbetalningar: ett förskott betalas vid undertecknandet av bidragsöverenskommelsen eller kontraktet, vilket följs av löpande och slutliga betalningar som ersättning för stödberättigande utgifter som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar. |
| --- | --- |

7.2

Merparten av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen (1). Huvuddelen av insatserna genomförs med hjälp av fleråriga program inom vilka bidrag tilldelas projekt eller åtgärder som genomförs av privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas vanligtvis genom delbetalningar: ett förskott betalas vid undertecknandet av bidragsöverenskommelsen eller kontraktet, vilket följs av löpande och slutliga betalningar som ersättning för stödberättigande utgifter som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Revisionens omfattning och inriktning

| 7.3 | Revisionen omfattade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller betalningar som gjordes 2006 från alla avsnitt i EU-budgeten som avser inre politik. Den särskilda bedömningen bygger på: |
| --- | --- |

7.3

Revisionen omfattade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller betalningar som gjordes 2006 från alla avsnitt i EU-budgeten som avser inre politik. Den särskilda bedömningen bygger på:

| a) | substansgranskning av ett slumpmässigt urval av 9 åtaganden och 150 betalningar som kommissionen gjorde 2006, |
| --- | --- |

a)

substansgranskning av ett slumpmässigt urval av 9 åtaganden och 150 betalningar som kommissionen gjorde 2006,

| b) | en översiktlig granskning av hur utvalda system för övervakning och kontroll fungerar:






  — | revisionsintyg avseende kostnadsredovisningar för projekt, |
| --- | --- | --- |

b)

en översiktlig granskning av hur utvalda system för övervakning och kontroll fungerar:

—

revisionsintyg avseende kostnadsredovisningar för projekt,

| — | skrivbordsgranskningar av kostnadsredovisningar före ersättning av utgifter, |
| --- | --- |

—

skrivbordsgranskningar av kostnadsredovisningar före ersättning av utgifter,

| — | efterhandsrevisioner av projekt, |
| --- | --- |

—

efterhandsrevisioner av projekt,

| c) | en uppföljning av revisionsrättens viktigaste iakttagelser i de senaste revisionsförklaringarna. |
| --- | --- |

c)

en uppföljning av revisionsrättens viktigaste iakttagelser i de senaste revisionsförklaringarna.

7.4

| 7.4 | Revisionsrättens urval av betalningar som substansgranskades innehöll 58 förskott (2), som omfattas av mindre stränga betalningsvillkor än löpande och slutliga betalningar. Granskningen av förskotten begränsades därför till en översiktlig granskning vid kommissionen av förfarandet för projekturval, finansieringsbeslutet och betalningsbemyndigandet. Av de 92 löpande och slutliga betalningarna (3) granskades dokumentationen för 62 vid kommissionen, och 30 granskades i stödmottagarens lokaler. |
| --- | --- |

Revisionsrättens urval av betalningar som substansgranskades innehöll 58 förskott (2), som omfattas av mindre stränga betalningsvillkor än löpande och slutliga betalningar. Granskningen av förskotten begränsades därför till en översiktlig granskning vid kommissionen av förfarandet för projekturval, finansieringsbeslutet och betalningsbemyndigandet. Av de 92 löpande och slutliga betalningarna (3) granskades dokumentationen för 62 vid kommissionen, och 30 granskades i stödmottagarens lokaler.

Den inre politikens särskilda kännetecken

| 7.5 | EU-stödet till forskning och teknisk utveckling omfattar ett brett spektrum av forskningsverksamhet och kännetecknas av en mångfald finansieringssystem varigenom olika temaområden och typer av projekt stöds. Projekten genomförs av forskningsinstitut och universitet men också av enskilda, kommersiella företag eller offentliga förvaltningar. I projekten deltar vanligtvis många olika forskningspartner som arbetar som ett konsortium i flera EU-medlemsstater, men en enda ”projektsamordnare” utses för att upprätthålla kontakten med kommissionen och ansvara för de finansiella och administrativa delarna av kontraktet. EU:s bidrag till samarbetsparter i enskilda projekt sträcker sig från några hundra euro till tiotals miljoner euro. Omkring 2 % av de fler än 15 000 slutmottagarna tar emot över 40 % av den totala EU-finansieringen. |
| --- | --- |

7.5

EU-stödet till forskning och teknisk utveckling omfattar ett brett spektrum av forskningsverksamhet och kännetecknas av en mångfald finansieringssystem varigenom olika temaområden och typer av projekt stöds. Projekten genomförs av forskningsinstitut och universitet men också av enskilda, kommersiella företag eller offentliga förvaltningar. I projekten deltar vanligtvis många olika forskningspartner som arbetar som ett konsortium i flera EU-medlemsstater, men en enda ”projektsamordnare” utses för att upprätthålla kontakten med kommissionen och ansvara för de finansiella och administrativa delarna av kontraktet. EU:s bidrag till samarbetsparter i enskilda projekt sträcker sig från några hundra euro till tiotals miljoner euro. Omkring 2 % av de fler än 15 000 slutmottagarna tar emot över 40 % av den totala EU-finansieringen.

7.6

| 7.6 | Andra åtgärder omfattar hela spektrumet av inre politik, till exempel bidrag till insatser till stöd för medborgarskap eller för rörlighet i utbildningssektorn. Dessa bidrag uppgår till mellan 2 000 och 20 000 euro. I andra änden av skalan kan stödet till ett stort väg- eller järnvägsprojekt inom det transeuropeiska transportnätet uppgå till 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

Andra åtgärder omfattar hela spektrumet av inre politik, till exempel bidrag till insatser till stöd för medborgarskap eller för rörlighet i utbildningssektorn. Dessa bidrag uppgår till mellan 2 000 och 20 000 euro. I andra änden av skalan kan stödet till ett stort väg- eller järnvägsprojekt inom det transeuropeiska transportnätet uppgå till 10 miljoner euro.

7.7

| 7.7 | Den främsta risken när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att stödmottagarna uppger för höga kostnader i sina kostnadsredovisningar och att detta sedan inte upptäcks och korrigeras av kommissionen. |
| --- | --- |

Den främsta risken när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att stödmottagarna uppger för höga kostnader i sina kostnadsredovisningar och att detta sedan inte upptäcks och korrigeras av kommissionen.

| 7.7 | Kommissionen instämmer på det hela taget i revisionsrättens analys av vad som utgör de främsta riskerna. Risken för att stödmottagarna uppger för höga kostnader i sina kostnadsredovisningar bottnar till största delen i gällande bestämmelser, som bygger på återbetalning av faktiska kostnader. Även om bestämmelserna har förbättrats avsevärt kvarstår dessa faktorer i huvudsak oförändrade och kommer att fortsätta att påverka förvaltningen av ramprogrammen för forskning under åren framöver. Många av felen kan vidare upptäckas bara genom granskningar på platsen. Kommissionen har därför utformat en gemensam revisionsstrategi för att öka säkerheten beträffande utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis (se svaret på punkt 7.12). |
| --- | --- |

7.7

Kommissionen instämmer på det hela taget i revisionsrättens analys av vad som utgör de främsta riskerna. Risken för att stödmottagarna uppger för höga kostnader i sina kostnadsredovisningar bottnar till största delen i gällande bestämmelser, som bygger på återbetalning av faktiska kostnader. Även om bestämmelserna har förbättrats avsevärt kvarstår dessa faktorer i huvudsak oförändrade och kommer att fortsätta att påverka förvaltningen av ramprogrammen för forskning under åren framöver. Många av felen kan vidare upptäckas bara genom granskningar på platsen. Kommissionen har därför utformat en gemensam revisionsstrategi för att öka säkerheten beträffande utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis (se svaret på punkt 7.12).

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 7.8 | Stödmottagares redovisning av för höga utgifter kan vara resultatet av fel vad beträffar |
| --- | --- |

7.8

Stödmottagares redovisning av för höga utgifter kan vara resultatet av fel vad beträffar

| — | stödberättigandet: kostnader som enligt bestämmelserna inte berättigar till stöd har ersatts, |
| --- | --- |

—

stödberättigandet: kostnader som enligt bestämmelserna inte berättigar till stöd har ersatts,

| — | inträffandet: kostnader för vilka det saknas tillfredsställande verifierande underlag har ersatts eller |
| --- | --- |

—

inträffandet: kostnader för vilka det saknas tillfredsställande verifierande underlag har ersatts eller

| — | riktigheten: kostnader som beräknats felaktigt har ersatts. |
| --- | --- |

—

riktigheten: kostnader som beräknats felaktigt har ersatts.

7.9

| 7.9 | Det kan också förekomma fel i projekt utan att det inverkar på kostnadsersättningen. Ett vanligt förekommande exempel är att kommissionen inte ersätter stödmottagare inom de fastställda tidsfristerna. (Detaljerade iakttagelser om försenade betalningar av kommissionen finns i
  bilaga 7.1
  .) |
| --- | --- |

Det kan också förekomma fel i projekt utan att det inverkar på kostnadsersättningen. Ett vanligt förekommande exempel är att kommissionen inte ersätter stödmottagare inom de fastställda tidsfristerna. (Detaljerade iakttagelser om försenade betalningar av kommissionen finns i
  bilaga 7.1
  .)

| 7.9 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med betalningsförseningarna, se bilaga 7.1. |
| --- | --- |

7.9

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med betalningsförseningarna, se bilaga 7.1.

Väsentlig förekomst av fel i kostnader som redovisats av stödmottagarna

| 7.10 | Revisionsrätten upptäckte fel i de ansökningar om ersättning som lämnats in av stödmottagarna i 26 av de 150 transaktioner som granskades (se
  tabell 7.1
  ). De flesta felen upptäcktes i de 30 transaktioner som granskades hos stödmottagaren. De vanligast förekommande felen var följande: |
| --- | --- |

7.10

Revisionsrätten upptäckte fel i de ansökningar om ersättning som lämnats in av stödmottagarna i 26 av de 150 transaktioner som granskades (se
  tabell 7.1
  ). De flesta felen upptäcktes i de 30 transaktioner som granskades hos stödmottagaren. De vanligast förekommande felen var följande:

| — | Otillräckligt verifierande underlag för att motivera de kostnader som man begärt ersättning för, särskilt för personalkostnader, som vanligtvis är den största enskilda kostnadskategorin. |
| --- | --- |

—

Otillräckligt verifierande underlag för att motivera de kostnader som man begärt ersättning för, särskilt för personalkostnader, som vanligtvis är den största enskilda kostnadskategorin.

| — | Användning av budgeterade uppgifter, vilket strider mot kravet att faktiska kostnader skall användas. |
| --- | --- |

—

Användning av budgeterade uppgifter, vilket strider mot kravet att faktiska kostnader skall användas.

| — | Obefogad fördelning av indirekta kostnader till projektet. |
| --- | --- |

—

Obefogad fördelning av indirekta kostnader till projektet.

| — | Ansökningar om ersättning för kostnader som uppkommit utanför perioden för stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Ansökningar om ersättning för kostnader som uppkommit utanför perioden för stödberättigande.

| — | Inkludering av olika icke stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

—

Inkludering av olika icke stödberättigande kostnader.

| 7.10 | De flesta av de fel som revisionsrätten fann förekom i de betalningar som granskades hos stödmottagaren. Sådana fel eller icke stödberättigande utgifter kan faktiskt bara upptäckas genom kontroller på platsen eller, i begränsad utsträckning, genom skrivbordskontroller. |
| --- | --- |

7.10

De flesta av de fel som revisionsrätten fann förekom i de betalningar som granskades hos stödmottagaren. Sådana fel eller icke stödberättigande utgifter kan faktiskt bara upptäckas genom kontroller på platsen eller, i begränsad utsträckning, genom skrivbordskontroller.

I några fall har kommissionen möjligen en annan bedömning av den ekonomiska effekten av revisionsrättens slutsatser. Den baserar detta på sin egen beräkning av stödberättigande kostnader på basis av egna granskningar och kompletterande styrkande handlingar från stödmottagaren.

Tabell 7.1 – Presentation av resultaten av granskningen av transaktioner

| Urvalsstorlek | 150 |
| --- | --- |
| Andel av transaktionerna som innehöll ett fel | 17 % |
| Felens beräknade inverkan på populationen | 2 % – 5 % |

Urvalsstorlek

150

Andel av transaktionerna som innehöll ett fel

17 %

Felens beräknade inverkan på populationen

2 % – 5 %

| 7.11 | Felen förekommer inom en komplex rättslig ram med ett stort antal (inte alltid tydliga) kriterier för stödberättigande. Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att stödmottagare ofta inte kan underbygga personalkostnader som de begär ersättning för i sina kostnadsredovisningar. |
| --- | --- |

7.11

Felen förekommer inom en komplex rättslig ram med ett stort antal (inte alltid tydliga) kriterier för stödberättigande. Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att stödmottagare ofta inte kan underbygga personalkostnader som de begär ersättning för i sina kostnadsredovisningar.

| 7.11 | Kommissionen erkänner att det ofta förekommer skiljaktigheter och fel i underlaget för personalkostnader som ska belasta forskningsprojekten. Kommissionen har vidtagit viktiga mått och steg för att åtgärda detta, se svaren på punkterna 7.7 och 7.12. |
| --- | --- |

7.11

Kommissionen erkänner att det ofta förekommer skiljaktigheter och fel i underlaget för personalkostnader som ska belasta forskningsprojekten. Kommissionen har vidtagit viktiga mått och steg för att åtgärda detta, se svaren på punkterna 7.7 och 7.12.

För sjunde ramprogrammet måste stödmottagare som vill tillämpa genomsnittliga personalkostnader använda en beräkningsmetod som bestyrkts av en oberoende revisor och godtagits av kommissionen. Revisorns bestyrkande ska bygga på en kontroll av att stödmottagaren har ett tillförlitligt system för tidsregistrering.

Som led i sina ansträngningar att klargöra reglerna för sjunde ramprogrammet har kommissionen sedan april 2007 gett ut fyra av sex kapitel i en handbok för stödmottagare, varav ett rör finansiella frågor. Kommissionen planerar att ge ut resterande kapitel i september 2007. I början av sjunde ramprogrammet anordnade kommissionen informationsdagar och studiegrupper för stödmottagare för att informera om processen och klargöra deras rättigheter och skyldigheter.

System för övervakning och kontroll

| 7.12 | Kommissionen måste administrera tusentals stödmottagare och de projekt som de genomför. Många fel när det gäller laglighet och korrrekthet kan endast upptäckas (och därmed korrigeras) genom kontroller på plats. Men att utföra sådana kontroller av varje projekt varje år skulle vara förenat med oöverstigliga kostnader. Därför behöver kommissionen en konsekvent kontrollstrategi, i vilken kontrollernas typ och frekvens fastställs, för att hålla felförekomsten på en godtagbar nivå i förhållande till kostnaden för de aktuella kontrollerna (4). |
| --- | --- |

7.12

Kommissionen måste administrera tusentals stödmottagare och de projekt som de genomför. Många fel när det gäller laglighet och korrrekthet kan endast upptäckas (och därmed korrigeras) genom kontroller på plats. Men att utföra sådana kontroller av varje projekt varje år skulle vara förenat med oöverstigliga kostnader. Därför behöver kommissionen en konsekvent kontrollstrategi, i vilken kontrollernas typ och frekvens fastställs, för att hålla felförekomsten på en godtagbar nivå i förhållande till kostnaden för de aktuella kontrollerna (4).

| 7.13 | En sammanfattning av resultaten av revisionsrättens översiktliga granskning av utvalda system för övervakning och kontroll finns i
  bilaga 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13

En sammanfattning av resultaten av revisionsrättens översiktliga granskning av utvalda system för övervakning och kontroll finns i
  bilaga 7.2
  .

| 7.12 och 7.13 | För sjätte ramprogrammet har kommissionen utarbetat en gemensam strategi för efterhandsrevision som syftar till att öka säkerheten beträffande utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis. Där manas till ett kraftigt ökat antal efterhandsrevisioner, inklusive granskningar av kontrakt med de viktigaste stödmottagarna, dvs. de som får de största ekonomiska bidragen. |
| --- | --- |

7.12 och 7.13

För sjätte ramprogrammet har kommissionen utarbetat en gemensam strategi för efterhandsrevision som syftar till att öka säkerheten beträffande utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis. Där manas till ett kraftigt ökat antal efterhandsrevisioner, inklusive granskningar av kontrakt med de viktigaste stödmottagarna, dvs. de som får de största ekonomiska bidragen.

Resultatet av dessa revisioner kommer att noga följas upp. Felaktigt utbetalda belopp kommer att återkrävas från stödmottagaren och upptäckta systemfel kommer att extrapoleras till alla andra, icke granskade kontrakt med samma stödmottagare. Kommissionen kommer att begära avtalsvite om den granskade stödmottagaren underlåter att rätta till systemfel som upptäckts vid revisionen.

Strategin väntas leda till att antalet ”kvarstående” (icke upptäckta) fel väsentligt minskar.

Granskningen kommer bland annat att omfatta följande kontrakt: 1. De omkring 200 kontraktsparter som representerar den största andelen av budgeten (sammantaget står de berörda kontrakten för mer än 40 % av budgeten), 2. ett representativt, värdebaserat slumpmässigt urval från den återstående populationen, 3. ett riskbaserat urval inriktat på de kontraktsparter som representerar en potentiellt högre risknivå.

Genomförandet av revisionsstrategin förutsätter en väsentlig förstärkning av kommissionens granskningspersonal, ett ökat antal granskningar samt skärpta rutiner när det gäller att följa upp resultaten av granskningarna.

Kommissionen överväger för närvarande hur denna kontrollordning skulle kunna användas också för sjunde ramprogrammet. För det programmet har åtgärder redan vidtagits i syfte att förbättra kvaliteten på revisionsintyg över kostnadsredovisningar (se punkt 7.17).

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

| 7.14 | Enligt EU:s finansiella bestämmelser skall ansökningar om utbetalning av bidrag över en viss nivå åtföljas av en revisionsrapport eller ett intyg (5). När det gäller sjätte ramprogrammet och vissa andra program på området för inre politik har detta gjorts till ett allmänt krav i fråga om betalningsansökningar som uppfyller vissa kriterier. Därför skall kostnadsredovisningar attesteras av en oberoende revisor eller av en behörig tjänsteman när det gäller vissa offentliga organ. |
| --- | --- |

7.14

Enligt EU:s finansiella bestämmelser skall ansökningar om utbetalning av bidrag över en viss nivå åtföljas av en revisionsrapport eller ett intyg (5). När det gäller sjätte ramprogrammet och vissa andra program på området för inre politik har detta gjorts till ett allmänt krav i fråga om betalningsansökningar som uppfyller vissa kriterier. Därför skall kostnadsredovisningar attesteras av en oberoende revisor eller av en behörig tjänsteman när det gäller vissa offentliga organ.

7.15

| 7.15 | År 2005 granskade revisionsrätten användningen av revisionsintyg för kostnadsredovisningar inom sjätte ramprogrammet (6). Vad beträffar 2006 analyserade revisionsrätten användningen av revisionsintyg på den inre politikens alla områden. Revisionsrätten prövade hur denna kontroll fungerade när det gällde de 15 transaktionerna i det stickprov som granskades på plats och där ett intyg hade utfärdats. Revisionsrätten jämförde resultaten av sin egen granskning med intyget. Revisionsrätten granskade även översiktligt kommissionens egna rapporter om hur kontrollen fungerar. |
| --- | --- |

År 2005 granskade revisionsrätten användningen av revisionsintyg för kostnadsredovisningar inom sjätte ramprogrammet (6). Vad beträffar 2006 analyserade revisionsrätten användningen av revisionsintyg på den inre politikens alla områden. Revisionsrätten prövade hur denna kontroll fungerade när det gällde de 15 transaktionerna i det stickprov som granskades på plats och där ett intyg hade utfärdats. Revisionsrätten jämförde resultaten av sin egen granskning med intyget. Revisionsrätten granskade även översiktligt kommissionens egna rapporter om hur kontrollen fungerar.

Revisionsintygen fungerar ännu inte som ett tillförlitligt kontrollinstrument

| 7.16 | I 9 av de 15 fall som granskades av revisionsrätten hade den attesterande revisorn avgett ett uttalande utan reservation, medan revisionsrätten konstaterade fel med betydande ekonomiska effekter på kostnadsredovisningarna samt system som inte uppfyllde kraven. I fyra av de nio fallen var stödmottagarnas redovisningssystem för personalkostnader inte förenligt med kontraktsbestämmelserna. I ett av dessa fall hade personalkostnaderna redovisats mer än 50 % för högt. I två andra av dessa fall använde stödmottagaren en kostnadsberäkningsmetod som inte uppfyllde kontraktsbestämmelserna. |
| --- | --- |

7.16

I 9 av de 15 fall som granskades av revisionsrätten hade den attesterande revisorn avgett ett uttalande utan reservation, medan revisionsrätten konstaterade fel med betydande ekonomiska effekter på kostnadsredovisningarna samt system som inte uppfyllde kraven. I fyra av de nio fallen var stödmottagarnas redovisningssystem för personalkostnader inte förenligt med kontraktsbestämmelserna. I ett av dessa fall hade personalkostnaderna redovisats mer än 50 % för högt. I två andra av dessa fall använde stödmottagaren en kostnadsberäkningsmetod som inte uppfyllde kontraktsbestämmelserna.

| 7.16 | De generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter instämmer i allmänhet i revisionsrättens slutsatser. Enligt kommissionens mening har emellertid revisionsintygen bidragit till att felen i samband med sjätte ramprogrammet minskat jämfört med felen i samband med femte ramprogrammet. |
| --- | --- |

7.16

De generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter instämmer i allmänhet i revisionsrättens slutsatser. Enligt kommissionens mening har emellertid revisionsintygen bidragit till att felen i samband med sjätte ramprogrammet minskat jämfört med felen i samband med femte ramprogrammet.

| 7.17 | Revisionsrättens resultat liknar resultaten av kommissionens egen bedömning av revisionsintygen, som visar att man anser att det arbete som utförs av de attesterande revisorerna ibland är alltför ytligt och utan tillräckligt omfattande substansgranskning, att bättre riktlinjer behövs för att komma till rätta med osäkerheten när det gäller frågor om stödberättigande och revisorernas oberoende och att avsaknaden av en obligatorisk modell för revisionsintyg och av standarddirektiv uppmuntrar olika tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

7.17

Revisionsrättens resultat liknar resultaten av kommissionens egen bedömning av revisionsintygen, som visar att man anser att det arbete som utförs av de attesterande revisorerna ibland är alltför ytligt och utan tillräckligt omfattande substansgranskning, att bättre riktlinjer behövs för att komma till rätta med osäkerheten när det gäller frågor om stödberättigande och revisorernas oberoende och att avsaknaden av en obligatorisk modell för revisionsintyg och av standarddirektiv uppmuntrar olika tillvägagångssätt.

| 7.17 | Kommissionen har försökt åtgärda de brister som konstaterats när det gäller tillförlitligheten hos revisionsintyg för sjätte ramprogrammet genom att utöka de understödjande insatserna för intygsutfärdande revisorer, stödmottagare och kommissionens operativa avdelningar. DG INFSO har inrättat särskilda stödfunktioner (”Clinics on audit certificates”) som omfattar såväl horisontella som operativa avdelningar i kommissionen. Deras syfte är att se till att revisionsintyg hanteras på ett enhetligt sätt i generaldirektoratet och i enlighet med kontraktsbestämmelserna. Resultatet av verksamheten kan studeras på generaldirektoratets intranät. |
| --- | --- |

7.17

Kommissionen har försökt åtgärda de brister som konstaterats när det gäller tillförlitligheten hos revisionsintyg för sjätte ramprogrammet genom att utöka de understödjande insatserna för intygsutfärdande revisorer, stödmottagare och kommissionens operativa avdelningar. DG INFSO har inrättat särskilda stödfunktioner (”Clinics on audit certificates”) som omfattar såväl horisontella som operativa avdelningar i kommissionen. Deras syfte är att se till att revisionsintyg hanteras på ett enhetligt sätt i generaldirektoratet och i enlighet med kontraktsbestämmelserna. Resultatet av verksamheten kan studeras på generaldirektoratets intranät.

Som framgår av svaret på punkt 7.12 har kommissionen vidare för sjätte ramprogrammet utformat en gemensam strategi för efterhandsrevision för att öka säkerheten beträffande utgifternas laglighet och korrekthet på flerårsbasis.

För sjunde ramprogrammet har kommissionen infört ytterligare tre åtgärder för att förbättra revisionsintygens kvalitet: 1. S.k. överenskomna rutiner, som innebär att en rad rutiner obligatoriskt måste tillämpas och att de revisorer som utfärdar intygen är skyldiga att avge en rapport, 2. obligatoriskt intygande av metoden för att beräkna personalkostnader, och 3. frivilligt intygande av metoden för att beräkna personalkostnader och metoden för att beräkna indirekta kostnader. Syftet är att man, innan betalningar godkänns, ska se till att stödmottagarnas kalkylmetoder följer kontraktsbestämmelserna.

Utanför forskningsområdet kan noteras att GD Miljö år 2004 utarbetade en mall för granskningsrapporter från oberoende extern revision i samband med Life-programmet, med tydliga anvisningar beträffande räckvidd och mål för attesteringsgranskning, granskningsmetod, revisorns befogenheter och förväntade resultat av granskningen.

Skrivbordsgranskningar i förhand av kostnadsredovisningar

| 7.18 | När det gäller löpande och slutliga betalningar skrivbordsgranskar kommissionen de kostnadsredovisningar som lämnas in av stödmottagare innan den ersätter den redovisade utgiften. |
| --- | --- |

7.18

När det gäller löpande och slutliga betalningar skrivbordsgranskar kommissionen de kostnadsredovisningar som lämnas in av stödmottagare innan den ersätter den redovisade utgiften.

7.19

| 7.19 | Revisionsrätten granskade riktlinjerna och rutinerna, systemen för rapportering och övervakning och spridningen av resultaten av skrivbordsgranskningarna vid generaldirektoratet för forskning (GD Forskning), generaldirektoratet för informationssamhället och medier (GD Informationssamhället och medier) och generaldirektoratet för energi och transport (GD Energi och transport). Revisionsrätten prövade hur dessa kontroller fungerade med avseende på 30 betalningar som ingick i dess urval för substansgranskning (punkt 7.3). |
| --- | --- |

Revisionsrätten granskade riktlinjerna och rutinerna, systemen för rapportering och övervakning och spridningen av resultaten av skrivbordsgranskningarna vid generaldirektoratet för forskning (GD Forskning), generaldirektoratet för informationssamhället och medier (GD Informationssamhället och medier) och generaldirektoratet för energi och transport (GD Energi och transport). Revisionsrätten prövade hur dessa kontroller fungerade med avseende på 30 betalningar som ingick i dess urval för substansgranskning (punkt 7.3).

Omfattande rutiner men begränsad övervakning och spridning av resultat

| 7.20 | Alla de granskade generaldirektoraten har detaljerade skriftliga riktlinjer och rutiner för skrivbordsgranskningar och använder standardiserade checklistor. |
| --- | --- |

7.20

Alla de granskade generaldirektoraten har detaljerade skriftliga riktlinjer och rutiner för skrivbordsgranskningar och använder standardiserade checklistor.

7.21

| 7.21 | GD Forskning och GD Energi och transport använder övervakningsverktyg (”resultattavlor”) för att få fram sammanställd information om de kostnader som godkänts eller inte godkänts på grundval av kontrollerna, men det görs ingen analys av feltyp och felfrekvens, vilket skulle kunna bidra till utvecklingen av en riskbaserad kontrollstrategi. |
| --- | --- |

GD Forskning och GD Energi och transport använder övervakningsverktyg (”resultattavlor”) för att få fram sammanställd information om de kostnader som godkänts eller inte godkänts på grundval av kontrollerna, men det görs ingen analys av feltyp och felfrekvens, vilket skulle kunna bidra till utvecklingen av en riskbaserad kontrollstrategi.

| 7.21 | Kommissionen är medveten om att problemen framför allt rör personalkostnader och indirekta kostnader och försöker utifrån detta arbeta fram och tillämpa en riskbaserad kontrollstrategi. |
| --- | --- |

7.21

Kommissionen är medveten om att problemen framför allt rör personalkostnader och indirekta kostnader och försöker utifrån detta arbeta fram och tillämpa en riskbaserad kontrollstrategi.

| 7.22 | Spridning av resultaten av generaldirektoratens kontroller kan bidra till ökad effektivitet och ändamålsenlighet, till exempel genom att man kartlägger gemensamma problem och utvecklar ett samordnat tillvägagångssätt. Revisionsrätten konstaterade att de tre generaldirektoraten endast har gjort små ansträngningar för att såväl inom som mellan generaldirektoraten utbyta information om resultaten av sina kontroller. När det inte förekommer någon detaljerad övervakning av resultaten av kontrollerna, begränsas utbytet av erfarenheter till diskussioner om metoder och allmänna frågor. |
| --- | --- |

7.22

Spridning av resultaten av generaldirektoratens kontroller kan bidra till ökad effektivitet och ändamålsenlighet, till exempel genom att man kartlägger gemensamma problem och utvecklar ett samordnat tillvägagångssätt. Revisionsrätten konstaterade att de tre generaldirektoraten endast har gjort små ansträngningar för att såväl inom som mellan generaldirektoraten utbyta information om resultaten av sina kontroller. När det inte förekommer någon detaljerad övervakning av resultaten av kontrollerna, begränsas utbytet av erfarenheter till diskussioner om metoder och allmänna frågor.

| 7.22 | Skrivbordskontroller av kostnadsredovisningarna inriktas i huvudsak på formella aspekter. Kommissionen har därför förordat att man använder standardrutiner och checklistor för att kontrollerna ska bli effektiva och ändamålsenliga. Den instämmer, med förbehåll för kostnads/nyttoöverväganden, i att spridning av resultaten av kontrollerna kan ha positiva effekter. I synnerhet kan det vara till nytta för generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter och har att göra med samma eller liknande stödmottagare. |
| --- | --- |

7.22

Skrivbordskontroller av kostnadsredovisningarna inriktas i huvudsak på formella aspekter. Kommissionen har därför förordat att man använder standardrutiner och checklistor för att kontrollerna ska bli effektiva och ändamålsenliga. Den instämmer, med förbehåll för kostnads/nyttoöverväganden, i att spridning av resultaten av kontrollerna kan ha positiva effekter. I synnerhet kan det vara till nytta för generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter och har att göra med samma eller liknande stödmottagare.

| 7.23 | I 3 av de 30 granskade fallen konstaterade revisionsrätten att det förekom problem i kostnadsredovisningarna, vilka borde ha upptäckts vid kommissionens förhandskontroller. I ett fall hade stödmottagaren använt en olämplig fördelningsmetod för indirekta kostnader. I ett annat fall använde kommissionen en felaktig ersättningsnivå. I ytterligare ett fall hade kommissionen begärt att få det nödvändiga verifierande underlaget från en stödmottagare men gjorde betalningen innan den fått det. |
| --- | --- |

7.23

I 3 av de 30 granskade fallen konstaterade revisionsrätten att det förekom problem i kostnadsredovisningarna, vilka borde ha upptäckts vid kommissionens förhandskontroller. I ett fall hade stödmottagaren använt en olämplig fördelningsmetod för indirekta kostnader. I ett annat fall använde kommissionen en felaktig ersättningsnivå. I ytterligare ett fall hade kommissionen begärt att få det nödvändiga verifierande underlaget från en stödmottagare men gjorde betalningen innan den fått det.

| 7.23 | Riktlinjer, med checklistor, har utarbetats och uppdateras regelbundet. Personal utbildas i syfte att effektivisera kontrollerna. |
| --- | --- |

7.23

Riktlinjer, med checklistor, har utarbetats och uppdateras regelbundet. Personal utbildas i syfte att effektivisera kontrollerna.

Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

| 7.24 | Kommissionen utför efterhandsrevisioner av projekt hos slutmottagarna efter det att mellanliggande eller slutliga betalningar har gjorts. Revisionerna utförs av enheter vid generaldirektoraten eller, vilket är vanligare, av externa revisionsföretag för kommissionens räkning. |
| --- | --- |

7.24

Kommissionen utför efterhandsrevisioner av projekt hos slutmottagarna efter det att mellanliggande eller slutliga betalningar har gjorts. Revisionerna utförs av enheter vid generaldirektoraten eller, vilket är vanligare, av externa revisionsföretag för kommissionens räkning.

| 7.24 | Antalet efterhandsrevisioner har nu ökat. Hur många revisioner som ska planeras för sjätte ramprogrammet kommer att fastställas med beaktande av kvarstående fel samt kostnads-/nyttoaspekter. |
| --- | --- |

7.24

Antalet efterhandsrevisioner har nu ökat. Hur många revisioner som ska planeras för sjätte ramprogrammet kommer att fastställas med beaktande av kvarstående fel samt kostnads-/nyttoaspekter.

| 7.25 | Revisionsrätten analyserade kommissionens uppgifter om efterhandsrevisioner och granskade arrangemangen för hur generaldirektoraten på området för inre politik sprider granskningsresultat. |
| --- | --- |

7.25

Revisionsrätten analyserade kommissionens uppgifter om efterhandsrevisioner och granskade arrangemangen för hur generaldirektoraten på området för inre politik sprider granskningsresultat.

Efterhandsrevisionerna är inte tillräckligt omfattande

| 7.26 | År 2005 kritiserade revisionsrätten den betydande minskningen av det antal efterhandsrevisioner av projekt på området för inre politik som utförts av kommissionen jämfört med det föregående året (7). Under 2006 har antalet revisioner åter nått samma nivåer som före 2005 (se
  tabell 7.2
  ). Men andelen granskade kontrakt (2,3 %) är fortfarande otillräcklig för att kompensera för bristerna i övriga delar av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

7.26

År 2005 kritiserade revisionsrätten den betydande minskningen av det antal efterhandsrevisioner av projekt på området för inre politik som utförts av kommissionen jämfört med det föregående året (7). Under 2006 har antalet revisioner åter nått samma nivåer som före 2005 (se
  tabell 7.2
  ). Men andelen granskade kontrakt (2,3 %) är fortfarande otillräcklig för att kompensera för bristerna i övriga delar av systemen för övervakning och kontroll.

| 7.26 | Som kommissionen framhöll i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2005 berodde det lägre antalet efterhandsrevisioner det året på förseningar i samband med det då nyligen utsedda externa revisionsbolaget. År 2005 kan därför inte betraktas som ett ”normalt” år. Under 2006 avslutades 564 efterhandsrevisioner, fler än under 2004 (se tabell 7.2). |
| --- | --- |

7.26

Som kommissionen framhöll i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2005 berodde det lägre antalet efterhandsrevisioner det året på förseningar i samband med det då nyligen utsedda externa revisionsbolaget. År 2005 kan därför inte betraktas som ett ”normalt” år. Under 2006 avslutades 564 efterhandsrevisioner, fler än under 2004 (se tabell 7.2).

För att ytterligare öka den säkerhet som efterhandsrevisioner ger har kommissionen utarbetat en gemensam strategi för efterhandsrevision i samband med sjätte ramprogrammet (se svaret på punkt 7.12).

Tabell 7.2 – Redovisningsrevisioner i efterhand som avslutats mellan 2004 och 2006

| Generaldirektorat | Antal avslutade revisioner | Antal granskade kontrakt | Antal löpande kontrakt | De granskade kontraktens värde
  (miljoner euro) | De löpande kontraktens värde
  (miljoner euro) | Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionern som ett resultat av revisionerna | Granskade kontrakt i % av löpande kontrakt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla program | Forskningsprogram |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Värde
  (mn euro) | Värde i % av granskade kontrakt | Värde
  (mn euro) | Värde i % av granskade kontrakt | Värde
  (mn euro) | Värde i % av granskade kontrakt |
| Jordbruk | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Utbildning och kultur (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Sysselsättning och socialpolitik | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Miljö | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Rättvisa, frihet och säkerhet | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Hälsa och konsumentskydd | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energi och transport (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Näringsliv | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Fiske och havsfrågor | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informationssamhället och medier | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Forskning | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Totalt | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Generaldirektorat

Antal avslutade revisioner

Antal granskade kontrakt

Antal löpande kontrakt

De granskade kontraktens värde

(miljoner euro)

De löpande kontraktens värde

(miljoner euro)

Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionern som ett resultat av revisionerna

Granskade kontrakt i % av löpande kontrakt

Alla program

Forskningsprogram

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Värde

(mn euro)

Värde i % av granskade kontrakt

Värde

(mn euro)

Värde i % av granskade kontrakt

Värde

(mn euro)

Värde i % av granskade kontrakt

Jordbruk

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Utbildning och kultur (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Sysselsättning och socialpolitik

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Miljö

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Rättvisa, frihet och säkerhet

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Hälsa och konsumentskydd

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energi och transport (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Näringsliv

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Fiske och havsfrågor

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informationssamhället och medier

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Forskning

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Totalt

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27 | Forskningsprojekt som förvaltas av GD Forskning står för över hälften av värdet av löpande kontrakt 2006. Revisionsrätten har tidigare påpekat att GD Forsknings efterhandsrevisioner när det gäller femte ramprogrammet (1998–2002) inte har varit tillräckligt omfattande (10). Kommissionens egen internrevisionstjänst har också konstaterat att när det gäller sjätte ramprogrammet (2002–2006) utfördes endast två revisioner 2005 samt att revisionens omfattning 2006 fortfarande var otillräcklig i förhållande till de underliggande risker som är förenade med forskningsprojekt. |
| --- | --- |

7.27

Forskningsprojekt som förvaltas av GD Forskning står för över hälften av värdet av löpande kontrakt 2006. Revisionsrätten har tidigare påpekat att GD Forsknings efterhandsrevisioner när det gäller femte ramprogrammet (1998–2002) inte har varit tillräckligt omfattande (10). Kommissionens egen internrevisionstjänst har också konstaterat att när det gäller sjätte ramprogrammet (2002–2006) utfördes endast två revisioner 2005 samt att revisionens omfattning 2006 fortfarande var otillräcklig i förhållande till de underliggande risker som är förenade med forskningsprojekt.

| 7.27 | Dessa problem har redovisats i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter och i kommissionens sammanfattande rapport. Åtgärder har redan vidtagits för att korrigera situationen och undvika att liknande svårigheter uppstår framöver. |
| --- | --- |

7.27

Dessa problem har redovisats i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter och i kommissionens sammanfattande rapport. Åtgärder har redan vidtagits för att korrigera situationen och undvika att liknande svårigheter uppstår framöver.

Se även kommissionens svar på punkt 7.12.

| 7.28 | På samma sätt som när det gäller skrivbordsgranskningarna i förhand, kan spridning av resultaten av efterhandskontroller öka deras effektivitet och ändamålsenlighet. Revisionsrätten konstaterade att de generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter (11) visserligen sprider granskningsresultat till varandra men att de saknar skriftliga förfaranden. Övriga granskade generaldirektorat på området för inre politik (12) sprider inte systematiskt resultat till andra generaldirektorat och har inte fastställt några rutiner. I november 2006 införde kommissionen ett system för spårning av revisioner för att resultaten av revisioner som utförts av alla kommissionsavdelningar skall kunna registreras i en central databas som alla generaldirektorat har tillgång till. Revisionsrätten granskade hur generaldirektoraten med ansvar för forskning använde detta verktyg och fann att det endast används av GD Näringsliv. |
| --- | --- |

7.28

På samma sätt som när det gäller skrivbordsgranskningarna i förhand, kan spridning av resultaten av efterhandskontroller öka deras effektivitet och ändamålsenlighet. Revisionsrätten konstaterade att de generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter (11) visserligen sprider granskningsresultat till varandra men att de saknar skriftliga förfaranden. Övriga granskade generaldirektorat på området för inre politik (12) sprider inte systematiskt resultat till andra generaldirektorat och har inte fastställt några rutiner. I november 2006 införde kommissionen ett system för spårning av revisioner för att resultaten av revisioner som utförts av alla kommissionsavdelningar skall kunna registreras i en central databas som alla generaldirektorat har tillgång till. Revisionsrätten granskade hur generaldirektoraten med ansvar för forskning använde detta verktyg och fann att det endast används av GD Näringsliv.

| 7.28 | Granskningsresultaten sprids systematiskt inom de generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter. Principer för detta har fastställts i den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet. De vidareutvecklas för närvarande i en för ändamålet särskilt tillsatt arbetsgrupp. |
| --- | --- |

7.28

Granskningsresultaten sprids systematiskt inom de generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter. Principer för detta har fastställts i den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet. De vidareutvecklas för närvarande i en för ändamålet särskilt tillsatt arbetsgrupp.

Om revisionen får ökad omfattning, såsom eftersträvas i revisionsstrategin, måste granskningsresultat som rör systemfel tillämpas på icke-granskade projekt i alla generaldirektoraten. Därför är det viktigt att man systematiskt och konsekvent sprider granskningsresultat. För de generaldirektorat som förvaltar forskningsutgifter är detta en prioriterad fråga.

Med hjälp av kommissionens nya system för spårning av revisioner kan information om revisioner kopplas till uppgifterna om den berörda stödmottagaren i det register över juridiska personer som finns i kommissionens redovisningssystem. Systemet för spårning av revisioner infördes i slutet av 2006 och granskningsdata kommer successivt att införas i systemet, även via gränssnitt från befintliga revisionsdatabaser i specifika generaldirektorat.

Uppföljning av tidigare iakttagelser

| 7.29 | Resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i de senaste revisionsförklaringarna finns i
  bilaga 7.1
  . Iakttagelserna gäller den otillräckliga omfattningen av kommissionens efterhandsrevisioner, förseningar i kommissionens utbetalningar till stödmottagare och otillräckliga kontroller från kommissionens sida av de nationella förvaltningsmyndigheternas system för förvaltning och kontroll när det gäller utbildnings- och kulturprojekt. |
| --- | --- |

7.29

Resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i de senaste revisionsförklaringarna finns i
  bilaga 7.1
  . Iakttagelserna gäller den otillräckliga omfattningen av kommissionens efterhandsrevisioner, förseningar i kommissionens utbetalningar till stödmottagare och otillräckliga kontroller från kommissionens sida av de nationella förvaltningsmyndigheternas system för förvaltning och kontroll när det gäller utbildnings- och kulturprojekt.

| 7.29 | Se kommissionens svar i bilaga 7.1. |
| --- | --- |

7.29

Se kommissionens svar i bilaga 7.1.

Slutsats

| 7.30 | Revisionsrättens revision visade en väsentlig förekomst av fel i betalningar till stödmottagare. Kommissionens system för övervakning och kontroll minskar inte i tillräcklig grad den inneboende risken för att för högt redovisade kostnader ersätts. |
| --- | --- |

7.30

Revisionsrättens revision visade en väsentlig förekomst av fel i betalningar till stödmottagare. Kommissionens system för övervakning och kontroll minskar inte i tillräcklig grad den inneboende risken för att för högt redovisade kostnader ersätts.

| 7.30 | Kommissionen arbetar vidare med att förbättra sina kontrollsystem i enlighet med handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. En flerårsstrategi för att minska den inneboende risken för att för högt redovisade kostnader ersätts har införts. Den omfattar bland annat ett avsevärt ökat antal efterhandsrevisioner (se svaret på punkt 7.12). |
| --- | --- |

7.30

Kommissionen arbetar vidare med att förbättra sina kontrollsystem i enlighet med handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. En flerårsstrategi för att minska den inneboende risken för att för högt redovisade kostnader ersätts har införts. Den omfattar bland annat ett avsevärt ökat antal efterhandsrevisioner (se svaret på punkt 7.12).

| 7.31 | Att förbättra den ekonomiska förvaltningen av den inre politiken är en stor utmaning. Å ena sidan måste systemet på ett tillfredsställande sätt skydda gemenskapens ekonomiska intressen och garantera att medlen har använts för de avsedda syftena. Å andra sidan måste systemet för ekonomistyrning vara proportionerligt och realistiskt utformat. Som systemet nu fungerar är det ännu inte ”öppet, stabilt och lättadministrerat” (13). |
| --- | --- |

7.31

Att förbättra den ekonomiska förvaltningen av den inre politiken är en stor utmaning. Å ena sidan måste systemet på ett tillfredsställande sätt skydda gemenskapens ekonomiska intressen och garantera att medlen har använts för de avsedda syftena. Å andra sidan måste systemet för ekonomistyrning vara proportionerligt och realistiskt utformat. Som systemet nu fungerar är det ännu inte ”öppet, stabilt och lättadministrerat” (13).

| 7.31 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens bedömning att den ekonomiska förvaltningen av den inre politiken behöver förbättras. Kommissionens gemensamma strategi för efterhandsrevision på forskningsområdet syftar till att antalet ”kvarstående” (icke upptäckta) fel ska minska till en godtagbar nivå. |
| --- | --- |

7.31

Kommissionen instämmer i revisionsrättens bedömning att den ekonomiska förvaltningen av den inre politiken behöver förbättras. Kommissionens gemensamma strategi för efterhandsrevision på forskningsområdet syftar till att antalet ”kvarstående” (icke upptäckta) fel ska minska till en godtagbar nivå.

Rekommendationer

| 7.32 | För närvarande används merparten av utgifterna på området för inre politik till att ersätta de kostnader som slutmottagare redovisat, inbegripet den tid som ägnats åt projekt eller åtgärder, om den är vederbörligen styrkt. Om ett sådant system skall fungera ändamålsenligt, måste kommissionen vidta följande åtgärder: |
| --- | --- |

7.32

För närvarande används merparten av utgifterna på området för inre politik till att ersätta de kostnader som slutmottagare redovisat, inbegripet den tid som ägnats åt projekt eller åtgärder, om den är vederbörligen styrkt. Om ett sådant system skall fungera ändamålsenligt, måste kommissionen vidta följande åtgärder:

| 7.32 | |
| --- | --- |

7.32

| — | Förenkla och förtydliga reglerna för hur stödmottagarna skall beräkna och rapportera kostnader (punkterna 7.8–7.11). |
| --- | --- |

—

Förenkla och förtydliga reglerna för hur stödmottagarna skall beräkna och rapportera kostnader (punkterna 7.8–7.11).

| — | Reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet och den mall för överenskommelser om bidrag som antogs av kommissionen den 10 april 2007 innebär viktiga förenklingar i förhållande till tidigare ramprogram. Avsikten med handboken för stödmottagare, särskilt dess kapitel om ekonomiska frågor, och riktlinjerna för rapporteringen är att stödmottagarna ska förstå reglerna bättre.
  Den mekanism för förhandskontroll av metoderna för att beräkna genomsnittliga personalkostnader och indirekta kostnader som införts för stödmottagare som deltar i flera projekt är avsedd att leda till ökad tillförlitlighet och noggrannhet i deras ansökningar om kostnadsersättning och utgör ett viktigt steg mot ökad förenkling. Den ökar dessutom den rättsliga säkerheten för både stödmottagarna och kommissionen och minskar de risker som är förenade med denna betydande felkälla. |
| --- | --- |

—

Reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet och den mall för överenskommelser om bidrag som antogs av kommissionen den 10 april 2007 innebär viktiga förenklingar i förhållande till tidigare ramprogram. Avsikten med handboken för stödmottagare, särskilt dess kapitel om ekonomiska frågor, och riktlinjerna för rapporteringen är att stödmottagarna ska förstå reglerna bättre.

Den mekanism för förhandskontroll av metoderna för att beräkna genomsnittliga personalkostnader och indirekta kostnader som införts för stödmottagare som deltar i flera projekt är avsedd att leda till ökad tillförlitlighet och noggrannhet i deras ansökningar om kostnadsersättning och utgör ett viktigt steg mot ökad förenkling. Den ökar dessutom den rättsliga säkerheten för både stödmottagarna och kommissionen och minskar de risker som är förenade med denna betydande felkälla.

| — | Ge de attesterande revisorerna vägledning om kriterier för stödberättigande och om de redovisningskrav som är knutna till EU:s bidragsmedel, och föreslå en obligatorisk modell för revisionsintyg och förtydliga direktiven (punkterna 7.14–7.17). |
| --- | --- |

—

Ge de attesterande revisorerna vägledning om kriterier för stödberättigande och om de redovisningskrav som är knutna till EU:s bidragsmedel, och föreslå en obligatorisk modell för revisionsintyg och förtydliga direktiven (punkterna 7.14–7.17).

| — | Kommissionen håller på att skapa en webbsida för efterhandsrevision i avsikt att tillhandahålla lättillgänglig information och vägledning om stödberättigande kostnader och intygandefrågor.
  För sjunde ramprogrammet har kommissionen vidare infört attesteringsrevision på grundval av s.k. överenskomna rutiner. Det innebär att de revisorer som utfärdar intyg obligatoriskt måste tillämpa vissa rutiner och avge en rapport enligt en viss mall. |
| --- | --- |

—

Kommissionen håller på att skapa en webbsida för efterhandsrevision i avsikt att tillhandahålla lättillgänglig information och vägledning om stödberättigande kostnader och intygandefrågor.

För sjunde ramprogrammet har kommissionen vidare infört attesteringsrevision på grundval av s.k. överenskomna rutiner. Det innebär att de revisorer som utfärdar intyg obligatoriskt måste tillämpa vissa rutiner och avge en rapport enligt en viss mall.

| — | Förbättra sina skrivbordsgranskningar av kostnadsredovisningar genom bättre övervakning av fel och ökad spridning av resultaten av kontrollerna (punkterna 7.18–7.23). |
| --- | --- |

—

Förbättra sina skrivbordsgranskningar av kostnadsredovisningar genom bättre övervakning av fel och ökad spridning av resultaten av kontrollerna (punkterna 7.18–7.23).

| — | Kommissionen ser konstant över sina checklistor och uppdaterar dem för att förbättra kvaliteten på de skrivbordsgranskningar som utförs på förhand. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att sprida resultaten av kontrollerna, med förbehåll för kostnads-/nyttoöverväganden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ser konstant över sina checklistor och uppdaterar dem för att förbättra kvaliteten på de skrivbordsgranskningar som utförs på förhand. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att sprida resultaten av kontrollerna, med förbehåll för kostnads-/nyttoöverväganden.

| — | Utföra ett lämpligt antal efterhandsrevisioner för att hantera riskerna när det gäller utgifternas laglighet och korrekthet och se till att granskningsresultat får bättre intern spridning (punkt 7.24–7.28). |
| --- | --- |

—

Utföra ett lämpligt antal efterhandsrevisioner för att hantera riskerna när det gäller utgifternas laglighet och korrekthet och se till att granskningsresultat får bättre intern spridning (punkt 7.24–7.28).

| — | Kommissionen ökar för närvarande antalet efterhandsrevisioner, bland annat genom att genomföra den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet (se svaret på punkt 7.12). Ett nytt integrerat IT-system håller vidare på att införas, vilket bör resultera i ökad spridning av granskningsresultaten. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ökar för närvarande antalet efterhandsrevisioner, bland annat genom att genomföra den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet (se svaret på punkt 7.12). Ett nytt integrerat IT-system håller vidare på att införas, vilket bör resultera i ökad spridning av granskningsresultaten.

| — | Följa de tidsfrister för betalningar som fastställts i budgetförordningen (punkt 7.29 och
  bilaga 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

Följa de tidsfrister för betalningar som fastställts i budgetförordningen (punkt 7.29 och
  bilaga 7.1
  ).

| — | Kommissionen fortsätter sina bemödanden att komma tillrätta med problemet med betalningsförseningar, se bilaga 7.1 |
| --- | --- |

—

Kommissionen fortsätter sina bemödanden att komma tillrätta med problemet med betalningsförseningar, se bilaga 7.1

| — | Följa upp sina revisioner av systemen för förvaltning och kontroll hos de nationella organ som förvaltar utbildnings- och kulturprojekt och se till att tillräckligt med kontroller på plats utförs (punkt 7.29 och
  bilaga 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

Följa upp sina revisioner av systemen för förvaltning och kontroll hos de nationella organ som förvaltar utbildnings- och kulturprojekt och se till att tillräckligt med kontroller på plats utförs (punkt 7.29 och
  bilaga 7.1
  ).

| — | Sedan den nya omgången program har införts på områdena utbildning och ungdom är GD Utbildning och kultur nu i färd med att införa ett förbättrat system. I dessa program föreskrivs dels en lång rad kontroller av att rutinerna faktiskt tillämpas, dels mekanismer för intern kontroll. Syftet är att sörja för och kontrollera att transaktionerna är lagliga och korrekta och att det rör sig om verksamheter som uppfyller kraven för stöd. |
| --- | --- |

—

Sedan den nya omgången program har införts på områdena utbildning och ungdom är GD Utbildning och kultur nu i färd med att införa ett förbättrat system. I dessa program föreskrivs dels en lång rad kontroller av att rutinerna faktiskt tillämpas, dels mekanismer för intern kontroll. Syftet är att sörja för och kontrollera att transaktionerna är lagliga och korrekta och att det rör sig om verksamheter som uppfyller kraven för stöd.

| 7.33 | Revisionsrätten upprepar dock sin rekommendation att ansträngningarna för att förenkla reglerna för dessa program bör fortsätta, och om möjligt bör man i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor och övergå till ett resultatbaserat finansieringssystem (14). |
| --- | --- |

7.33

Revisionsrätten upprepar dock sin rekommendation att ansträngningarna för att förenkla reglerna för dessa program bör fortsätta, och om möjligt bör man i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor och övergå till ett resultatbaserat finansieringssystem (14).

| 7.33 | Ytterligare förenklingar inom den befintliga rättsliga ramen hör till de åtgärder som kommissionen prioriterar. |
| --- | --- |

7.33

Ytterligare förenklingar inom den befintliga rättsliga ramen hör till de åtgärder som kommissionen prioriterar.

Beträffande förenkling av reglerna för kostnadsersättning och särskilt bruket av klumpsummor kan nämnas att kommissionen har godkänt att klumpsummor används för länder som deltar i det internationella samarbetspartnerskapet när det är fråga om bidragsöverenskommelser för indirekta åtgärder enligt sjunde ramprogrammet.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 7.34 | Särskild rapport nr 3/2007 om förvaltningen av Europeiska flyktingfonden (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34

Särskild rapport nr 3/2007 om förvaltningen av Europeiska flyktingfonden (2000–2004).

(1)  Förvaltningen av vissa program, till exempel Europeiska flyktingfonden och Schengenfaciliteten, delas dock med medlemsstaterna. Kommissionen delegerar delar av programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom till nationella organ (vilka omfattar omkring 70 % av generaldirektoratet för utbildning och kulturs budget).

---

(2)  32 inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, 5 inom gemensamma företaget Galileo, 4 inom transeuropeiska transportnät, 4 inom Sokrates och 13 övriga.

(3)  17 inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, 28 inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, 2 inom transeuropeiska transportnät, 1 inom det transeuropeiska energinätet, 4 inom Life, 2 inom Leonardo, 2 inom Sokrates, 1 inom Media och 35 övriga (t.ex. betalningar till personal och till experter).

(4)  Punkterna 50–53 i yttrande nr 2/2004.

(5)  Artikel 180 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

(6)  Punkterna 7.15–7.17 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(7)  Punkterna 7.19–7.20 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(8)  Inklusive genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

(9)  Exklusive transeuropeiska nätverksprojekt.

(10)  Punkt 6.20 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 7.20 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(11)  GD Forskning, GD Energi och transport, GD Informationssamhället och medier samt GD Näringsliv.

(12)  GD Rättvisa, frihet och säkerhet, GD Miljö, GD Utbildning och kultur samt GD Hälsa och konsumentskydd.

(13)  Punkt 94 i yttrande nr 1/2006.

(14)  Se punkterna 7.8 och 7.29 i årsrapporten för budgetåret 2005 och punkterna 58–61 i yttrande nr 1/2006.

BILAGA 7.1

Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen

| Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Kommissionens efterhandsrevisioner inte tillräckligt omfattande |
| Kommissionen har konstant missat sitt mål att granska 10 % av kontraktsparterna (stödmottagarna) inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Revisionsrätten konstaterade onödiga förseningar i slutförandet av revisionerna, i den följande rapporteringen av resultat till kommissionen och i kommissionens vidtagande av därmed sammanhängande återvinningsåtgärder.
  Kommissionen har ännu inte fastställt ett konkret revisionsmål för sjätte ramprogrammet.
  (Punkterna 6.27–6.33 och bilaga 6.1 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 6.18–6.24 och bilaga 6.1 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkterna 7.18–7.23 i årsrapporten för budgetåret 2005.) | Kommission har utvecklat en särskild granskningsstrategi för sjätte ramprogrammet som bygger på en ingående analys av populationen av stödmottagare. Kommissionen kommer att tillämpa systemrelaterade granskningsresultat på alla de viktigaste stödmottagarnas kontrakt. | Kommissionen bör se till att kontrollerna har lämplig omfattning, med hjälp av en konsekvent strategi som inbegriper de största stödmottagarna och ett riskbaserat urval av övriga stödmottagare.
  Den gemensamma granskningsstrategin för sjätte ramprogrammet, som för närvarande genomförs av kommissionen, utgör en solid grund när det gäller att ta itu med de problem som revisionsrätten har identifierat. | Kommissionen noterar att revisionsrätten anser att den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet utgör en lämplig grund för att ta itu med de problem som lyfts fram.


  Kommissionen har beslutat att avsevärt stärka de enheter som svarar för efterhandsrevision. Genom dessa åtgärder kommer revisionen att bli mera omfattande.


  GD Utbildning och kultur ser för närvarande över sin revisionsstrategi och beaktar därmed revisionsrättens rekommendationer. |
| 2.   Kommissionens betalningar konstant försenade |
| I ett betydande antal fall har de generaldirektorat med ansvar för inre politik som revisionsrätten granskat (GD Forskning, GD Informationssamhället och medier, GD Energi och transport och GD Näringsliv) åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare och därmed inte följt de tidsfrister för utgiftstransaktioner som fastställts i budgetförordningen. Revisionsrätten konstaterade att GD Utbildning och kultur inte har någon tillförlitlig styrningsinformation om sina försenade betalningar.
  År 2005 var 11 av de 69 betalningar på området för inre politik som granskades av revisionsrätten försenade (dvs. 16 %). När det gäller 2006 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 21 av 113 fall (dvs. 18,6 %).
  (Punkt 6.22 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 6.27 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 7.10 i årsrapporten för budgetåret 2005.) | GD Forskning har harmoniserat metoden för att registrera tidpunkten då betalning skall ske och sett över sitt rapporteringssystem. När det gäller det svåra området betalning till sakkunniga har generaldirektoratet antagit en särskild handlingsplan.
  GD Informationssamhället och medier har förbättrat sin styrningsinformation om försenade betalningar och infört regelbundna utbildningstillfällen för att minska betalningstiderna.
  GD Energi och transport har inlett en systematisk översyn av betalningsfrister, förbättrat övervakningen av förseningar och ökat den interna kommunikationen om försenade betalningar.
  GD Näringsliv övervakar nu noga den tid som behövs för betalningar och har genom sina finansenheter vidtagit medvetandehöjande åtgärder.
  GD Utbildning och kultur väntar på att dess nya redovisningssystem skall införas och kommer därefter att börja övervaka försenade betalningar. | Generaldirektoraten bör fortsätta att förbättra de initiativ som togs 2006 för att tackla problemet med försenade betalningar. Erfarenhetsutbyte mellan generaldirektoraten skulle kunna bidra till att man identifierar gemensamma problem och utvecklar effektivare och ändamålsenligare kontroller. | Kommissionen fortsätter sina bemödanden att komma tillrätta med problemet med betalningsförseningar. I syfte att stärka bevakningen av betalningsfrister införs det nu successivt i generaldirektoraten en ordning med rapporter för en pro-aktiv styrning. Resultatindikatorer utformas och tillämpas. |
| 3.   Otillräckliga kontroller från kommissionens sida av systemen för förvaltning och kontroll vid nationella förvaltningsmyndigheter (nationella organ) när det gäller utbildnings- och kulturprojekt |
| Kommissionen har inte följt budgetförordningens krav att utföra kontroller av de nationella organens system för förvaltning och kontroll innan den överlåter genomförandet av gemenskapsåtgärder till dem.
  Systemrevisioner som utfördes av kommissionen inbegrep inte kontroller på plats av projekt, vilket begränsar den säkerhet som uppnås vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrapporterna innehöll flera brister, till exempel olämplig eller inkonsekvent klassificering av iakttagelsers betydelse samt otillräckliga åtgärder för att åtgärda de brister som konstaterats.
  (Punkterna 7.24–7.27 i årsrapporten för budgetåret 2005). | GD Utbildning och kultur har fortsatt sitt program med systemrevisioner 2006, i vilket 96 av de 99 planerade revisionerna hade avslutats före mars månads utgång 2007.
  Uppgiftslistan för den externa revisorn har utökats och omfattar nu även kontroller på plats. En pilotåtgärd för sådana kontroller har vidtagits när det gäller yrkesutbildningsprogrammet Leonardo da Vinci, men i slutet av 2006 hade endast begränsade framsteg gjorts.
  Revisionsrapporternas innehåll har diskuterats med revisorerna i syfte att nå samförstånd. | GD Utbildning och kultur bör införa systematisk uppföljning av revisionsrapporterna och få en översikt över resultaten av revisionerna, inbegripet en tydlig kartläggning av felfrekvenserna i projekten. | GD Utbildning och kultur hade vid utgången av juni 2007 slutfört alla systemrevisioner utom en. Endast det slutliga godkännandet av en rapport saknades. Slutsatser har dragits som beaktades innan det ingicks avtal med nationella programkontor för de nya programmen. En rad uppföljningsgranskningar förbereds och kommer att genomföras under 2007.


  När det gäller genomförandet av de nya programmen respekteras budgetförordningens krav genom att kommissionen bedömer och godkänner den förhandsförsäkran som de nationella programkontoren måste avge innan kommissionen ingår ett avtalsförhållande med dem. Vid denna bedömning beaktas, om det är motiverat, resultaten av revisioner. Programkontoren ska också avge en årlig efterhandsförsäkran om medelsanvändningen under det föregående året. |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Kommissionens efterhandsrevisioner inte tillräckligt omfattande

Kommissionen har konstant missat sitt mål att granska 10 % av kontraktsparterna (stödmottagarna) inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Revisionsrätten konstaterade onödiga förseningar i slutförandet av revisionerna, i den följande rapporteringen av resultat till kommissionen och i kommissionens vidtagande av därmed sammanhängande återvinningsåtgärder.

Kommissionen har ännu inte fastställt ett konkret revisionsmål för sjätte ramprogrammet.

(Punkterna 6.27–6.33 och bilaga 6.1 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 6.18–6.24 och bilaga 6.1 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkterna 7.18–7.23 i årsrapporten för budgetåret 2005.)

Kommission har utvecklat en särskild granskningsstrategi för sjätte ramprogrammet som bygger på en ingående analys av populationen av stödmottagare. Kommissionen kommer att tillämpa systemrelaterade granskningsresultat på alla de viktigaste stödmottagarnas kontrakt.

Kommissionen bör se till att kontrollerna har lämplig omfattning, med hjälp av en konsekvent strategi som inbegriper de största stödmottagarna och ett riskbaserat urval av övriga stödmottagare.

Den gemensamma granskningsstrategin för sjätte ramprogrammet, som för närvarande genomförs av kommissionen, utgör en solid grund när det gäller att ta itu med de problem som revisionsrätten har identifierat.

Kommissionen noterar att revisionsrätten anser att den gemensamma revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet utgör en lämplig grund för att ta itu med de problem som lyfts fram.

Kommissionen har beslutat att avsevärt stärka de enheter som svarar för efterhandsrevision. Genom dessa åtgärder kommer revisionen att bli mera omfattande.

GD Utbildning och kultur ser för närvarande över sin revisionsstrategi och beaktar därmed revisionsrättens rekommendationer.

Kommissionens betalningar konstant försenade

I ett betydande antal fall har de generaldirektorat med ansvar för inre politik som revisionsrätten granskat (GD Forskning, GD Informationssamhället och medier, GD Energi och transport och GD Näringsliv) åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare och därmed inte följt de tidsfrister för utgiftstransaktioner som fastställts i budgetförordningen. Revisionsrätten konstaterade att GD Utbildning och kultur inte har någon tillförlitlig styrningsinformation om sina försenade betalningar.

År 2005 var 11 av de 69 betalningar på området för inre politik som granskades av revisionsrätten försenade (dvs. 16 %). När det gäller 2006 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 21 av 113 fall (dvs. 18,6 %).

(Punkt 6.22 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 6.27 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 7.10 i årsrapporten för budgetåret 2005.)

GD Forskning har harmoniserat metoden för att registrera tidpunkten då betalning skall ske och sett över sitt rapporteringssystem. När det gäller det svåra området betalning till sakkunniga har generaldirektoratet antagit en särskild handlingsplan.

GD Informationssamhället och medier har förbättrat sin styrningsinformation om försenade betalningar och infört regelbundna utbildningstillfällen för att minska betalningstiderna.

GD Energi och transport har inlett en systematisk översyn av betalningsfrister, förbättrat övervakningen av förseningar och ökat den interna kommunikationen om försenade betalningar.

GD Näringsliv övervakar nu noga den tid som behövs för betalningar och har genom sina finansenheter vidtagit medvetandehöjande åtgärder.

GD Utbildning och kultur väntar på att dess nya redovisningssystem skall införas och kommer därefter att börja övervaka försenade betalningar.

Generaldirektoraten bör fortsätta att förbättra de initiativ som togs 2006 för att tackla problemet med försenade betalningar. Erfarenhetsutbyte mellan generaldirektoraten skulle kunna bidra till att man identifierar gemensamma problem och utvecklar effektivare och ändamålsenligare kontroller.

Kommissionen fortsätter sina bemödanden att komma tillrätta med problemet med betalningsförseningar. I syfte att stärka bevakningen av betalningsfrister införs det nu successivt i generaldirektoraten en ordning med rapporter för en pro-aktiv styrning. Resultatindikatorer utformas och tillämpas.

Otillräckliga kontroller från kommissionens sida av systemen för förvaltning och kontroll vid nationella förvaltningsmyndigheter (nationella organ) när det gäller utbildnings- och kulturprojekt

Kommissionen har inte följt budgetförordningens krav att utföra kontroller av de nationella organens system för förvaltning och kontroll innan den överlåter genomförandet av gemenskapsåtgärder till dem.

Systemrevisioner som utfördes av kommissionen inbegrep inte kontroller på plats av projekt, vilket begränsar den säkerhet som uppnås vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrapporterna innehöll flera brister, till exempel olämplig eller inkonsekvent klassificering av iakttagelsers betydelse samt otillräckliga åtgärder för att åtgärda de brister som konstaterats.

(Punkterna 7.24–7.27 i årsrapporten för budgetåret 2005).

GD Utbildning och kultur har fortsatt sitt program med systemrevisioner 2006, i vilket 96 av de 99 planerade revisionerna hade avslutats före mars månads utgång 2007.

Uppgiftslistan för den externa revisorn har utökats och omfattar nu även kontroller på plats. En pilotåtgärd för sådana kontroller har vidtagits när det gäller yrkesutbildningsprogrammet Leonardo da Vinci, men i slutet av 2006 hade endast begränsade framsteg gjorts.

Revisionsrapporternas innehåll har diskuterats med revisorerna i syfte att nå samförstånd.

GD Utbildning och kultur bör införa systematisk uppföljning av revisionsrapporterna och få en översikt över resultaten av revisionerna, inbegripet en tydlig kartläggning av felfrekvenserna i projekten.

GD Utbildning och kultur hade vid utgången av juni 2007 slutfört alla systemrevisioner utom en. Endast det slutliga godkännandet av en rapport saknades. Slutsatser har dragits som beaktades innan det ingicks avtal med nationella programkontor för de nya programmen. En rad uppföljningsgranskningar förbereds och kommer att genomföras under 2007.

När det gäller genomförandet av de nya programmen respekteras budgetförordningens krav genom att kommissionen bedömer och godkänner den förhandsförsäkran som de nationella programkontoren måste avge innan kommissionen ingår ett avtalsförhållande med dem. Vid denna bedömning beaktas, om det är motiverat, resultaten av revisioner. Programkontoren ska också avge en årlig efterhandsförsäkran om medelsanvändningen under det föregående året.

BILAGA 7.2

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Aktuellt system | Nyckelinternkontroll | Övergripande bedömning |
| --- | --- | --- |
| Tillräckliga riktlinjer | Tillräckliga kontroller | Resultatuppföljning | Resultatspridning |
| Revisionsintyg för kostnadsredovisningar | | | | | |
| Skrivbordsgranskningar i förhand av kostnadsredovisningar | | | | | |
| Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand | | | | | |

Aktuellt system

Nyckelinternkontroll

Övergripande bedömning

Tillräckliga riktlinjer

Tillräckliga kontroller

Resultatuppföljning

Resultatspridning

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

Skrivbordsgranskningar i förhand av kostnadsredovisningar

Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |
| N/A | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

N/A

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

KAPITEL 8

Externa åtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 8.1–8.2 | Inledning |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Särskilda kännetecken för utgifter på området externa åtgärder |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | Byrån för samarbete – EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | System för övervakning och kontroll |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Komponenter i kontrollstrategin |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Användning av resultat |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Samordning av kontrollstrategin |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Internrevision |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

8.31–8.33

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten (1). De viktigaste områdena är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till enskilda organisationer och relationer med Asien, Latinamerika, Oberoende staters samvälde, länderna i västra Balkan, Mellanöstern och södra Medelhavsområdet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete, land- och regionstrategier och fleråriga program medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra dem. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) och generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning) ansvarar för både utarbetandet av riktlinjer och strategier och genomförandet av dem – ECHO för humanitärt bistånd och GD Utvidgning för Cards (2). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten (1). De viktigaste områdena är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till enskilda organisationer och relationer med Asien, Latinamerika, Oberoende staters samvälde, länderna i västra Balkan, Mellanöstern och södra Medelhavsområdet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete, land- och regionstrategier och fleråriga program medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra dem. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) och generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning) ansvarar för både utarbetandet av riktlinjer och strategier och genomförandet av dem – ECHO för humanitärt bistånd och GD Utvidgning för Cards (2).

8.2

| 8.2 | I
  diagram III
  och
  IV
  i
  bilaga I
  visas hur medlen användes under 2006 när det gäller rubrik 4 i budgetplanen ”Externa åtgärder” (åtaganden: 5 867 miljoner euro; betalningar: 5 186 miljoner euro). |
| --- | --- |

I
  diagram III
  och
  IV
  i
  bilaga I
  visas hur medlen användes under 2006 när det gäller rubrik 4 i budgetplanen ”Externa åtgärder” (åtaganden: 5 867 miljoner euro; betalningar: 5 186 miljoner euro).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Revisionens omfattning och inriktning

| 8.3 | Syftet med revisionen var att komma till en slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder. Revisionen omfattade en utvärdering av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet. Den grundades på stickprovsgranskning av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen. Transaktioner som hanterades av kommissionens huvudkontor och främst avser direkt budgetstöd och projekt som omfattar flera regioner ingick inte i revisionsrättens granskningsurval. Revisionen omfattade även en bedömning av det system av externa revisioner som utfördes av privata firmor för kommissionens räkning – de utgör en viktig komponent i kommissionens säkerhet avseende utgifterna på projektnivå. |
| --- | --- |

8.3

Syftet med revisionen var att komma till en slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder. Revisionen omfattade en utvärdering av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet. Den grundades på stickprovsgranskning av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen. Transaktioner som hanterades av kommissionens huvudkontor och främst avser direkt budgetstöd och projekt som omfattar flera regioner ingick inte i revisionsrättens granskningsurval. Revisionen omfattade även en bedömning av det system av externa revisioner som utfördes av privata firmor för kommissionens räkning – de utgör en viktig komponent i kommissionens säkerhet avseende utgifterna på projektnivå.

Särskilda kännetecken för utgifter på området externa åtgärder

| 8.4 | Majoriteten (cirka 80 %) av utgifterna för externa åtgärder förvaltas av kommissionens delegationer i berörda tredjeländer. De flesta betalningarna är förskott som betalas ut till de organ som genomför utvecklingsprojekt (t.ex. internationella organisationer, statliga institutioner eller enskilda organisationer). |
| --- | --- |

8.4

Majoriteten (cirka 80 %) av utgifterna för externa åtgärder förvaltas av kommissionens delegationer i berörda tredjeländer. De flesta betalningarna är förskott som betalas ut till de organ som genomför utvecklingsprojekt (t.ex. internationella organisationer, statliga institutioner eller enskilda organisationer).

| 8.4 | Slutbetalningen, med avräkning av förskott, görs normalt när ett projekt slutförts och kommissionen godkänt slutrapporten för projektet. |
| --- | --- |

8.4

Slutbetalningen, med avräkning av förskott, görs normalt när ett projekt slutförts och kommissionen godkänt slutrapporten för projektet.

| 8.5 | De projekt som får stöd är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen är mycket olika både i fråga om storlek och administrativ kapacitet. Inom projekten förekommer ett stort antal enskilda betalningar som är underkastade komplicerade bestämmelser, särskilt när det gäller upphandling och varors ursprung. |
| --- | --- |

8.5

De projekt som får stöd är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen är mycket olika både i fråga om storlek och administrativ kapacitet. Inom projekten förekommer ett stort antal enskilda betalningar som är underkastade komplicerade bestämmelser, särskilt när det gäller upphandling och varors ursprung.

8.6

| 8.6 | Den största risken avseende laglighet och korrekthet är att betalningsansökningarna för projekten kan innehålla icke stödberättigande utgifter och att detta inte upptäcks. |
| --- | --- |

Den största risken avseende laglighet och korrekthet är att betalningsansökningarna för projekten kan innehålla icke stödberättigande utgifter och att detta inte upptäcks.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Byrån för samarbete – EuropeAid

Transaktioner som granskats på delegationsnivå

| 8.7 | Revisionsrätten besökte tre av kommissionens delegationer (Kina, Jordanien och Guatemala) för att bedöma deras system för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner som byrån för samarbete EuropeAid var utanordnare för genom delegering. |
| --- | --- |

8.7

Revisionsrätten besökte tre av kommissionens delegationer (Kina, Jordanien och Guatemala) för att bedöma deras system för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner som byrån för samarbete EuropeAid var utanordnare för genom delegering.

8.8

| 8.8 | Revisionsrätten granskade ett urval av 20 betalningar (på totalt 17 miljoner euro) och sju anbud (på totalt 11 miljoner euro) vid de tre delegationerna och inriktade sig på betalningar och ersättningar till de projekt som besöktes på plats (se punkt 8.9) och stora belopp. Granskningen visade på en låg felnivå. |
| --- | --- |

Revisionsrätten granskade ett urval av 20 betalningar (på totalt 17 miljoner euro) och sju anbud (på totalt 11 miljoner euro) vid de tre delegationerna och inriktade sig på betalningar och ersättningar till de projekt som besöktes på plats (se punkt 8.9) och stora belopp. Granskningen visade på en låg felnivå.

Transaktioner som granskats vid verkställande organ

| 8.9 | Revisionsrätten besökte 11 projekt som förvaltades av verkställande organ och granskade ett urval av 132 betalningar (på totalt 6,9 miljoner euro) och 20 anbud (på totalt 9,4 miljoner euro). Urvalet av transaktioner omfattade alla huvudsakliga kostnadskategorier. |
| --- | --- |

8.9

Revisionsrätten besökte 11 projekt som förvaltades av verkställande organ och granskade ett urval av 132 betalningar (på totalt 6,9 miljoner euro) och 20 anbud (på totalt 9,4 miljoner euro). Urvalet av transaktioner omfattade alla huvudsakliga kostnadskategorier.

8.10

| 8.10 | Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att de främsta riskområdena var efterlevnad av föreskrivna kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande på projektnivå. En väsentlig förekomst av fel upptäcktes i det urval av transaktioner för löpande och slutliga betalningar som granskades: |
| --- | --- |

Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att de främsta riskområdena var efterlevnad av föreskrivna kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande på projektnivå. En väsentlig förekomst av fel upptäcktes i det urval av transaktioner för löpande och slutliga betalningar som granskades:

| a) | I nio av de elva projekt som granskades på plats fann revisionsrätten att kontraktsförfarandena inte hade tillämpats korrekt. Ett exempel på att de föreskrivna förfarandena inte följdes var att man delade upp kontrakt för att undvika strängare upphandlingsbestämmelser. |
| --- | --- |

a)

I nio av de elva projekt som granskades på plats fann revisionsrätten att kontraktsförfarandena inte hade tillämpats korrekt. Ett exempel på att de föreskrivna förfarandena inte följdes var att man delade upp kontrakt för att undvika strängare upphandlingsbestämmelser.

| b) | Revisionsrätten upptäckte icke stödberättigande utgifter i tre av de elva projekt som granskades, till exempel att det förekom icke stödberättigande kostnadskategorier, att budgetanslagen hade överskridits och utgifter förekommit utanför den fastställda genomförandeperioden för projekten. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten upptäckte icke stödberättigande utgifter i tre av de elva projekt som granskades, till exempel att det förekom icke stödberättigande kostnadskategorier, att budgetanslagen hade överskridits och utgifter förekommit utanför den fastställda genomförandeperioden för projekten.

| c) | I fyra av de elva projekten saknades de styrkande handlingar (t.ex. fakturor, kvitton och bankutdrag) som krävs för att de kontrollerade betalningarna skall kunna godkännas. |
| --- | --- |

c)

I fyra av de elva projekten saknades de styrkande handlingar (t.ex. fakturor, kvitton och bankutdrag) som krävs för att de kontrollerade betalningarna skall kunna godkännas.

| 8.10 | Några av revisionsrättens anmärkningar rör kontrakt under genomförande där slutbetalningen ännu inte gjorts. De kontrakten skulle alltså, tack vare kommissionens kontrollsystem, komma att omfattas av korrigerande åtgärder i samband med avslutningen. |
| --- | --- |

8.10

Några av revisionsrättens anmärkningar rör kontrakt under genomförande där slutbetalningen ännu inte gjorts. De kontrakten skulle alltså, tack vare kommissionens kontrollsystem, komma att omfattas av korrigerande åtgärder i samband med avslutningen.

Kommissionen tillämpar obligatorisk eller riskbaserad revision i syfte att upptäcka och korrigera eventuella felaktigheter hos de organen som fått i uppdrag att svara för genomförandet (verkställande organ), såväl före som efter slutbetalningen. Sådan revision brukar normalt utföras i samband med räkenskapsavslutningen.

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

| 8.11 | När det gäller generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) visade det sig att reglerna för stödberättigande utgifter och upphandlingsförfaranden hade tvetydiga definitioner av vissa punkter, som bör klargöras. Granskningar vid två verkställande organ visade att växelkurser, avskrivningar på utrustning såsom fordon samt den ränta som tas emot på förskotten hanterades på olika sätt av de verkställande organen, vilket ledde till att beloppen för de stödberättigade utgifterna varierade i situationer som i övrigt var likartade. |
| --- | --- |

8.11

När det gäller generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) visade det sig att reglerna för stödberättigande utgifter och upphandlingsförfaranden hade tvetydiga definitioner av vissa punkter, som bör klargöras. Granskningar vid två verkställande organ visade att växelkurser, avskrivningar på utrustning såsom fordon samt den ränta som tas emot på förskotten hanterades på olika sätt av de verkställande organen, vilket ledde till att beloppen för de stödberättigade utgifterna varierade i situationer som i övrigt var likartade.

| 8.11 | Med tanke på den personalrörlighet som finns hos de partner som genomför projekten och de många olika typer av transaktioner som förekommer medger kommissionen att de verkställande organen kan ha tolkat reglerna för stödberättigande utgifter och upphandlingsförfaranden på olika sätt. Kommissionen har därför bemödat sig om att klargöra hur olika ekonomiska regler och kontraktsregler ska tolkas och har för detta ändamål gett ut faktablad. Som ett led i partnerskapet har den regelbundet erbjudit sina partner utbildning och skärpt vaksamheten för att på så sätt förbättra vägledning för de verkställande organen. |
| --- | --- |

8.11

Med tanke på den personalrörlighet som finns hos de partner som genomför projekten och de många olika typer av transaktioner som förekommer medger kommissionen att de verkställande organen kan ha tolkat reglerna för stödberättigande utgifter och upphandlingsförfaranden på olika sätt. Kommissionen har därför bemödat sig om att klargöra hur olika ekonomiska regler och kontraktsregler ska tolkas och har för detta ändamål gett ut faktablad. Som ett led i partnerskapet har den regelbundet erbjudit sina partner utbildning och skärpt vaksamheten för att på så sätt förbättra vägledning för de verkställande organen.

Avskrivningar på fordon kan göras på olika sätt. Begreppet ränta på utbetalningar av förhandsfinansiering har klargjorts i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen. Detta klargörande kommer att avspeglas i det reviderade ramavtalet om partnerskap mellan GD Humanitärt bistånd (ECHO) och de humanitära organisationerna.

System för övervakning och kontroll

Komponenter i kontrollstrategin

| 8.12 | Med tanke på utgifternas särskilda karaktär på området externa åtgärder (se punkterna 8.4 och 8.5) står kommissionen inför en betydande utmaning när det gäller att inrätta system som kontrollerar dessa utgifter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utöver de förhandskontroller som görs på samtliga betalningar innefattar de viktigaste systemen för övervakning och kontroll följande: |
| --- | --- |

8.12

Med tanke på utgifternas särskilda karaktär på området externa åtgärder (se punkterna 8.4 och 8.5) står kommissionen inför en betydande utmaning när det gäller att inrätta system som kontrollerar dessa utgifter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utöver de förhandskontroller som görs på samtliga betalningar innefattar de viktigaste systemen för övervakning och kontroll följande:

| — | Revisioner där det ingår genomgångar av system och attestering av projektens årsredovisningar, vilka vanligtvis utförs av externa revisionsbyråer. När sådana revisioner fordras rutinmässigt i enlighet med projektens finansieringsöverenskommelser utförs de i allmänhet på uppdrag av stödmottagaren. |
| --- | --- |

—

Revisioner där det ingår genomgångar av system och attestering av projektens årsredovisningar, vilka vanligtvis utförs av externa revisionsbyråer. När sådana revisioner fordras rutinmässigt i enlighet med projektens finansieringsöverenskommelser utförs de i allmänhet på uppdrag av stödmottagaren.

| — | Kompletterande projektrevisioner som utförs för kommissionens räkning. Dessa väljs ut årligen på grundval av en riskanalys. |
| --- | --- |

—

Kompletterande projektrevisioner som utförs för kommissionens räkning. Dessa väljs ut årligen på grundval av en riskanalys.

| — | Dokumentkontroller i efterhand av betalningar som gjorts av kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

—

Dokumentkontroller i efterhand av betalningar som gjorts av kommissionens avdelningar.

| — | Kontrollbesök vid delegationerna av personal från kommissionens huvudkontor. |
| --- | --- |

—

Kontrollbesök vid delegationerna av personal från kommissionens huvudkontor.

| 8.12 | Den viktigaste kontrollmekanismen är de förhandskontroller som görs av kommissionens avdelningar under godkännandeprocessen i enlighet med den tillämpliga budgetförordningen. Förhandskontrollerna kan, beroende på vilken typ av åtgärd som finansieras, också stödja sig på granskningsrapporter. |
| --- | --- |

8.12

Den viktigaste kontrollmekanismen är de förhandskontroller som görs av kommissionens avdelningar under godkännandeprocessen i enlighet med den tillämpliga budgetförordningen. Förhandskontrollerna kan, beroende på vilken typ av åtgärd som finansieras, också stödja sig på granskningsrapporter.

De inslag som revisionsrätten nämner bör ses som en del av det bredare förvaltnings- och kontrollsystem som kommissionen har infört och som sträcker sig alltifrån förhandsbedömning av de åtgärder som ska finansieras och urval av aktörer för genomförandet till diverse kontroller i olika faser av förvaltningscykeln. Här ingår t.ex. övervakning av programgenomförandet och kontroller på platsen.

Granskningar av verkställande organ

| 8.13 | Byrån för samarbete EuropeAid använder sig av en revisionsstrategi som utförs i två steg för att kontrollera utgifternas laglighet och korrekthet på projektnivå. En första nivå av säkerhet uppnås genom de attesteringsrevisioner som krävs enligt de flesta finansieringsöverenskommelser för projekt och en andra nivå av säkerhet uppnås genom kompletterande revisioner av projekt som väljs ut på grundval av en riskanalys. |
| --- | --- |

8.13

Byrån för samarbete EuropeAid använder sig av en revisionsstrategi som utförs i två steg för att kontrollera utgifternas laglighet och korrekthet på projektnivå. En första nivå av säkerhet uppnås genom de attesteringsrevisioner som krävs enligt de flesta finansieringsöverenskommelser för projekt och en andra nivå av säkerhet uppnås genom kompletterande revisioner av projekt som väljs ut på grundval av en riskanalys.

8.14

| 8.14 | Ekonomiska rapporter och granskningsrapporter krävs i de flesta fall innan betalningar görs till de organ som verkställer projekten. Det är mycket viktigt att dessa rapporter är tillförlitliga eftersom de är en mycket viktig komponent i kontrollstrukturen avseende betalningar. Kvaliteten på rapporterna och i synnerhet granskningsrapporterna är därför av yttersta vikt vid godkännandet av de flesta betalningar som görs via delegationerna. |
| --- | --- |

Ekonomiska rapporter och granskningsrapporter krävs i de flesta fall innan betalningar görs till de organ som verkställer projekten. Det är mycket viktigt att dessa rapporter är tillförlitliga eftersom de är en mycket viktig komponent i kontrollstrukturen avseende betalningar. Kvaliteten på rapporterna och i synnerhet granskningsrapporterna är därför av yttersta vikt vid godkännandet av de flesta betalningar som görs via delegationerna.

8.15

| 8.15 | Revisionsrätten utförde en skrivbordsgranskning av 22 projektrevisioner och gick även igenom projektrevisioner vid de besökta delegationerna. När det gäller fyra av de revisioner som omfattades av skrivbordsgranskningen krävdes inte kontroller av alla nyckelaspekter enligt direktiven. |
| --- | --- |

Revisionsrätten utförde en skrivbordsgranskning av 22 projektrevisioner och gick även igenom projektrevisioner vid de besökta delegationerna. När det gäller fyra av de revisioner som omfattades av skrivbordsgranskningen krävdes inte kontroller av alla nyckelaspekter enligt direktiven.

| 8.16 | I alla de tio granskningsrapporter som granskades vid delegationerna var revisionens omfattning och inriktning otillräcklig. Vissa riskområden, såsom efterlevnad av föreskrivna kontraktsförfaranden, omfattades inte av revisionen, och när det gäller två av de tio revisionerna fick inte de revisorer som anlitats fullständiga direktiv. |
| --- | --- |

8.16

I alla de tio granskningsrapporter som granskades vid delegationerna var revisionens omfattning och inriktning otillräcklig. Vissa riskområden, såsom efterlevnad av föreskrivna kontraktsförfaranden, omfattades inte av revisionen, och när det gäller två av de tio revisionerna fick inte de revisorer som anlitats fullständiga direktiv.

| 8.15–8.16 | Syftet med räkenskapsgranskningarna är att kontrollera att stödmottagarens utgifter är stödberättigande enligt kontraktsbestämmelserna, eller i förekommande fall upphandlingsreglerna, om åtgärden kräver detta. |
| --- | --- |

8.15–8.16

Syftet med räkenskapsgranskningarna är att kontrollera att stödmottagarens utgifter är stödberättigande enligt kontraktsbestämmelserna, eller i förekommande fall upphandlingsreglerna, om åtgärden kräver detta.

Upphandlingsförfaranden nämndes i direktiven för de utvalda revisionerna som en av de aspekter som skulle kontrolleras av revisorerna under granskningsarbetet. Detta framgår av arbetsprogrammen för revisorerna i revisionsrapporten.

För kontrakt som undertecknats efter den 1 februari 2006 gäller nya standardkontrakt och direktiv när det gäller sådana utgiftskontroller som ska företas av stödmottagarna. Härigenom stärks kontrollen av de kontraktsaspekter som revisionsrätten tar upp.

| 8.17 | Revisionsrätten konstaterade brister i internkontrollen vid åtta av de elva verkställande organ som besöktes på plats. De största bristerna var olämpliga ekonomiska förfaranden, otillräcklig dokumentation när det gäller fördelningen av utgifter till projekt och budgetposter, bokföring av förskott som faktiska kostnader och inkonsekvent användning av växelkurser. |
| --- | --- |

8.17

Revisionsrätten konstaterade brister i internkontrollen vid åtta av de elva verkställande organ som besöktes på plats. De största bristerna var olämpliga ekonomiska förfaranden, otillräcklig dokumentation när det gäller fördelningen av utgifter till projekt och budgetposter, bokföring av förskott som faktiska kostnader och inkonsekvent användning av växelkurser.

| 8.17 | Verkställande organ omfattas inte av kommissionens interna kontrollsystem. De är knutna till kommissionen genom ett avtal om att genomföra en specifik uppgift. Syftet med kommissionens övervaknings- och kontrollsystem är att se till att avtalspartnerna uppfyller avtalskraven. Systemet täcker där så krävs också relevanta aspekter av avtalspartnernas interna kontrollsystem. |
| --- | --- |

8.17

Verkställande organ omfattas inte av kommissionens interna kontrollsystem. De är knutna till kommissionen genom ett avtal om att genomföra en specifik uppgift. Syftet med kommissionens övervaknings- och kontrollsystem är att se till att avtalspartnerna uppfyller avtalskraven. Systemet täcker där så krävs också relevanta aspekter av avtalspartnernas interna kontrollsystem.

Det faktum att en brist konstateras hos ett verkställande organ betyder inte att det brister i kommissionens kontrollsystem eller att bristen inte kommer att upptäckas av kommissionen.

| 8.18 | Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) beställer revisioner av sina verkställande organs huvudkontor och av projekt på plats. I båda fallen görs en genomgång av den interna kontrollen och en stickprovsgranskning av projektutgifter. De flesta revisionerna utförs vid samarbetspartens huvudkontor. Eftersom det är lättare att kontrollera att projektutgifterna verkligen har förekommit på fältet bör man lägga större tonvikt på granskningar på plats. |
| --- | --- |

8.18

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) beställer revisioner av sina verkställande organs huvudkontor och av projekt på plats. I båda fallen görs en genomgång av den interna kontrollen och en stickprovsgranskning av projektutgifter. De flesta revisionerna utförs vid samarbetspartens huvudkontor. Eftersom det är lättare att kontrollera att projektutgifterna verkligen har förekommit på fältet bör man lägga större tonvikt på granskningar på plats.

| 8.18 | Avvägningen mellan revisioner vid huvudkontor och revisioner på platsen måste ses i ljuset av en samlad riskbaserad kontrollstrategi, där kommissionen lägger stor vikt vid övervakningsinsatser under själva projektgenomförandet i form av en nära uppföljning, såväl av experter på fältet som av geografiskt ansvariga handläggare vid huvudkontoren. Kommissionen analyserar dessutom mycket noggrant de uppgifter som dess samarbetspartner lämnar i sina rapporter. |
| --- | --- |

8.18

Avvägningen mellan revisioner vid huvudkontor och revisioner på platsen måste ses i ljuset av en samlad riskbaserad kontrollstrategi, där kommissionen lägger stor vikt vid övervakningsinsatser under själva projektgenomförandet i form av en nära uppföljning, såväl av experter på fältet som av geografiskt ansvariga handläggare vid huvudkontoren. Kommissionen analyserar dessutom mycket noggrant de uppgifter som dess samarbetspartner lämnar i sina rapporter.

I det nya ramavtalet från augusti 2006 läggs ökad tonvikt vid revisioner på platsen för att få en bättre koppling mellan dessa och huvudkontorens revisioner.

Efterhandskontroller

| 8.19 | Byrån för samarbete EuropeAid har ett program för efterhandskontroller som utförs vid huvudkontoren och omfattar betalningar som kommissionens avdelningar har gjort. Kontrollerna görs på grundval av ett stickprov för att man skall kunna bedöma om utanordnarna har gjort de kontroller som krävs. Kommissionen utvärderade nyttan med efterhandskontrollerna 2006 och gav dem en ny inriktning. Kontrollerna omfattar dock inte transaktioner vid de organ som verkställer projekten och bidrar därför endast i begränsad omfattning till den övergripande säkerheten om system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

8.19

Byrån för samarbete EuropeAid har ett program för efterhandskontroller som utförs vid huvudkontoren och omfattar betalningar som kommissionens avdelningar har gjort. Kontrollerna görs på grundval av ett stickprov för att man skall kunna bedöma om utanordnarna har gjort de kontroller som krävs. Kommissionen utvärderade nyttan med efterhandskontrollerna 2006 och gav dem en ny inriktning. Kontrollerna omfattar dock inte transaktioner vid de organ som verkställer projekten och bidrar därför endast i begränsad omfattning till den övergripande säkerheten om system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 8.19 | Systemet för efterhandskontroller av transaktioner har införts och systemets regler utformats utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Genom efterhandskontroller av transaktioner blir bedömningen av de delar som omfattas av kontrollerna ännu säkrare. |
| --- | --- |

8.19

Systemet för efterhandskontroller av transaktioner har införts och systemets regler utformats utifrån en bedömning av kvarstående risk och av samspelet med andra komponenter i kontrollsystemet. Genom efterhandskontroller av transaktioner blir bedömningen av de delar som omfattas av kontrollerna ännu säkrare.

Efterhandskontrollerna omfattar sådana betalningar, återkrav och avräkningar av transaktioner för förhandsfinansiering som kommissionen svarat för. Kontrollen av till exempel avräkningen av en transaktion för förhandsfinansiering måste emellertid också omfatta stödmottagarens redovisning av sina egna transaktioner. Transaktioner hos de verkställande organen omfattas av andra kontroller, bland annat revisioner.

Kontrollbesök vid delegationer

| 8.20 | Ekonomienheterna vid de direktorat vid EuropeAid som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) (3) genomför ett program för kontrollbesök vid delegationerna. Vid dessa besök går man igenom delegationernas ekonomiska system för hantering av transaktioner, deras upphandlingssystem samt system för övervakning och kontroll, och detta kompletteras med en stickprovsgranskning av sådana transaktioner som hanteras av delegationerna och vissa verkställande organ. EuropeAid tänker införa en standardmetod för dessa kontrollbesök under 2007. Det var dock endast en finansieringsenhet som under 2006 genomförde ett program för kontrollbesök vid sina delegationer, däribland verkställande organ. En av de två andra enheterna gjorde inte något kontrollbesök alls 2006 och den andra besökte endast två delegationer och inget verkställande organ. |
| --- | --- |

8.20

Ekonomienheterna vid de direktorat vid EuropeAid som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) (3) genomför ett program för kontrollbesök vid delegationerna. Vid dessa besök går man igenom delegationernas ekonomiska system för hantering av transaktioner, deras upphandlingssystem samt system för övervakning och kontroll, och detta kompletteras med en stickprovsgranskning av sådana transaktioner som hanteras av delegationerna och vissa verkställande organ. EuropeAid tänker införa en standardmetod för dessa kontrollbesök under 2007. Det var dock endast en finansieringsenhet som under 2006 genomförde ett program för kontrollbesök vid sina delegationer, däribland verkställande organ. En av de två andra enheterna gjorde inte något kontrollbesök alls 2006 och den andra besökte endast två delegationer och inget verkställande organ.

| 8.20 | Alla delegationer omfattades av en systematisk granskning innan delegeringen av uppgifter till dem ansågs fungera som avsett (2001–2004). |
| --- | --- |

8.20

Alla delegationer omfattades av en systematisk granskning innan delegeringen av uppgifter till dem ansågs fungera som avsett (2001–2004).

Samtliga geografiska direktorat övervakar hur deras delegationer hanterar de transaktioner som delegerats till dem och använder sig av en kombination av kontroller, inspektioner och revisioner.

Förutom kontrollbesök bygger denna övervakning också på regelbunden rapportering från delegationerna (förvaltningsrapporter om externt bistånd), utnyttjande av informationssystem, externa experters projektövervakningssystem samt regelbundna kontakter med delegationerna och kompletteras av internrevisionsfunktionens, tjänsten för internrevisionstjänstens och kontrolltjänstens verksamhet. Kontrollbesöken ska ses i ett flerårigt perspektiv, och deras antal kan variera från ett år till ett annat i enlighet med direktoratens behov och prioriteringar. Den första av de två tjänstegrenar som revisionsrätten nämner har sålunda planerat fyra besök under 2007, varav två redan genomförts. Den andra tjänstegrenen, som sedan 2003 fortlöpande genomfört besöksprogram till sina delegationer, har planerat att göra fyra besök under 2007.

Användning av resultat

Insamling och sammanställning av kontrollinformation vid EuropeAid

| 8.21 | Värdet av rapporterna om externa revisioner som källa till säkerhet avseende lagligheten och korrektheten i de utgifter som EuropeAid är ansvarig för, beror på hur omfattande de är och på vilken uppföljning de får. Därför är det viktigt att de dokumenteras fullständigt och systematiskt och rapporteras till EuropeAids huvudkontor. |
| --- | --- |

8.21

Värdet av rapporterna om externa revisioner som källa till säkerhet avseende lagligheten och korrektheten i de utgifter som EuropeAid är ansvarig för, beror på hur omfattande de är och på vilken uppföljning de får. Därför är det viktigt att de dokumenteras fullständigt och systematiskt och rapporteras till EuropeAids huvudkontor.

| 8.21 | Projektrevisionerna utgörs till övervägande del av obligatoriska revisioner eller förhandsrevisioner, dvs. de äger rum under den tid åtgärden genomförs. Bestämmelserna om revision finns i budgetförordningarna och i den specifika rättliga grunden för programmet (kompletterat av EuropeAids bestämmelser om ekonomiska förfaranden och kontraktsförfaranden) och avspeglas i avtal (t.ex. finansieringsöverenskommelser med tredjeland) och kontrakt. |
| --- | --- |

8.21

Projektrevisionerna utgörs till övervägande del av obligatoriska revisioner eller förhandsrevisioner, dvs. de äger rum under den tid åtgärden genomförs. Bestämmelserna om revision finns i budgetförordningarna och i den specifika rättliga grunden för programmet (kompletterat av EuropeAids bestämmelser om ekonomiska förfaranden och kontraktsförfaranden) och avspeglas i avtal (t.ex. finansieringsöverenskommelser med tredjeland) och kontrakt.

| 8.22 | Förvaltningsrapporterna om externt bistånd från delegationerna bör förse huvudkontoret med viktig finansiell och teknisk information var sjätte månad. Revisionsrättens genomgång av ett stickprov av 16 sådana rapporter visade att den situation som rådde de föregående åren inte hade förändrats 2006, det vill säga att informationen om externa revisioner var ofullständig (endast två rapporter innehöll information om resultaten) och inkonsekvent när det gällde hur de revisioner som ingick klassificerades (planerade och/eller pågående, utförda av delegationen eller av de organ som verkställer projekten). |
| --- | --- |

8.22

Förvaltningsrapporterna om externt bistånd från delegationerna bör förse huvudkontoret med viktig finansiell och teknisk information var sjätte månad. Revisionsrättens genomgång av ett stickprov av 16 sådana rapporter visade att den situation som rådde de föregående åren inte hade förändrats 2006, det vill säga att informationen om externa revisioner var ofullständig (endast två rapporter innehöll information om resultaten) och inkonsekvent när det gällde hur de revisioner som ingick klassificerades (planerade och/eller pågående, utförda av delegationen eller av de organ som verkställer projekten).

| 8.22 | Delegationerna redogör i sina förvaltningsrapporter om externt bistånd för hur de har genomfört sina revisionsplaner och tar, när så är motiverat, också upp andra aspekter av allmänt intresse. Vad gäller utnyttjandet av resultaten av revisioner är förbindelserna mellan EuropeAid och delegationerna en garanti för ett ändamålsenligt, regelbundet och detaljerat informationsutbyte. |
| --- | --- |

8.22

Delegationerna redogör i sina förvaltningsrapporter om externt bistånd för hur de har genomfört sina revisionsplaner och tar, när så är motiverat, också upp andra aspekter av allmänt intresse. Vad gäller utnyttjandet av resultaten av revisioner är förbindelserna mellan EuropeAid och delegationerna en garanti för ett ändamålsenligt, regelbundet och detaljerat informationsutbyte.

Den mall som delegationerna använder för att rapportera om genomförandet av den årliga revisionsplanen för 2007 har nyligen ändrats. Den är nu mera detaljerad, vilket gör det möjligt att tydligare urskilja revisionsprocessens olika faser och bakgrunden till revisionen. Några delegationer har gått längre än vad som krävs i rapporteringshänseende genom att i sina förvaltningsrapporter om externt bistånd också ta med revisioner som ombesörjts av projektgenomförande organisationer.

| 8.23 | Tidigare år har revisionsrätten (4) uppmärksammat att EuropeAids huvudkontor inte har fullständig information om dessa revisioner, inbegripet resultatet av dem och de korrigerande åtgärder som krävts och vidtagits. Om denna information fanns tillgänglig i en databas med aktuella uppgifter skulle man få en uttömmande bild av de revisioner som utförts och deras sammanlagda bidrag till säkerheten, vilket är mycket viktig information inför det kommande årets riskanalys. Det skulle även kunna innebära att alla berörda parter fick tillgång till denna viktiga information. Detta vore särskilt värdefullt med tanke på de olika generaldirektoratens olika grad av inblandning. År 2006 hade dock återigen detaljerade uppgifter om merparten av revisionerna inte förts in i revisionsmodulen i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit). |
| --- | --- |

8.23

Tidigare år har revisionsrätten (4) uppmärksammat att EuropeAids huvudkontor inte har fullständig information om dessa revisioner, inbegripet resultatet av dem och de korrigerande åtgärder som krävts och vidtagits. Om denna information fanns tillgänglig i en databas med aktuella uppgifter skulle man få en uttömmande bild av de revisioner som utförts och deras sammanlagda bidrag till säkerheten, vilket är mycket viktig information inför det kommande årets riskanalys. Det skulle även kunna innebära att alla berörda parter fick tillgång till denna viktiga information. Detta vore särskilt värdefullt med tanke på de olika generaldirektoratens olika grad av inblandning. År 2006 hade dock återigen detaljerade uppgifter om merparten av revisionerna inte förts in i revisionsmodulen i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit).

| 8.23 | Det nuvarande systemet för att planera och centralt övervaka externa revisioner ger det informationsunderlag som EuropeAid behöver för sin riskanalys och revisionsstrategi. De utanordnande avdelningarna vid huvudkontoret eller delegationerna svarar för planering och för uppföljning av resultaten av revisioner. Ingen betalning som är föremål för revision godkänns innan resultatet av revisionen har mottagits och beaktats. EuropeAid avser att utifrån hittillsvarande erfarenheter förbättra det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit) såsom kompletterande instrument till det nuvarande systemet. I avvaktan på detta har kommissionen gjort rapporteringsmallen för den årliga revisionsplanen för 2007 mera detaljerat. |
| --- | --- |

8.23

Det nuvarande systemet för att planera och centralt övervaka externa revisioner ger det informationsunderlag som EuropeAid behöver för sin riskanalys och revisionsstrategi. De utanordnande avdelningarna vid huvudkontoret eller delegationerna svarar för planering och för uppföljning av resultaten av revisioner. Ingen betalning som är föremål för revision godkänns innan resultatet av revisionen har mottagits och beaktats. EuropeAid avser att utifrån hittillsvarande erfarenheter förbättra det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit) såsom kompletterande instrument till det nuvarande systemet. I avvaktan på detta har kommissionen gjort rapporteringsmallen för den årliga revisionsplanen för 2007 mera detaljerat.

Beträffande behovet av att ge andra avdelningar i kommissionen tillgång till revisionsinformation hänvisas till svaret på punkt 8.25.

| 8.24 | Trots att EuropeAids huvudkontor går igenom ett stickprov av revisioner varje år för att kunna dra allmänna slutsatser har alla resultat, upptäckta fel och utförd uppföljning fortfarande inte centraliserats på ett systematiskt sätt. Detta har lett till att det värde som dessa revisioner tillför kommissionens säkerhet om utgifter på projektnivå ännu inte utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

8.24

Trots att EuropeAids huvudkontor går igenom ett stickprov av revisioner varje år för att kunna dra allmänna slutsatser har alla resultat, upptäckta fel och utförd uppföljning fortfarande inte centraliserats på ett systematiskt sätt. Detta har lett till att det värde som dessa revisioner tillför kommissionens säkerhet om utgifter på projektnivå ännu inte utnyttjas fullt ut.

| 8.24 | EuropeAid har utformat ändamålsenliga revisionsredskap och det finns flera olika mekanismer som kan användas för kvalitetskontroll och för att befästa och utnyttja systemrelaterade revisionsresultat. |
| --- | --- |

8.24

EuropeAid har utformat ändamålsenliga revisionsredskap och det finns flera olika mekanismer som kan användas för kvalitetskontroll och för att befästa och utnyttja systemrelaterade revisionsresultat.

EuropeAid följer centralt upp hur den årliga revisionsplanen genomförs och granskar sedan 2005 de revisionsrapporter som avgetts under året. Syftet med denna granskning är att bidra till den övervakning av revisionsverksamheten som äger rum vid huvudkontoret och delegationerna, dra lärdom av vunna erfarenheter och föreslå lämpliga åtgärder som kan förbättra revisionssystemet ytterligare, på basis bland annat av en analys av typen av revisionsresultat (se även svaret på punkt 8.23).

Utbyte av revisionsinformation mellan kommissionens avdelningar

| 8.25 | De tre organisationer som revisionsrätten valde ut för sin revision fick finansiering från mer än ett generaldirektorat. En bättre samordning och ett större utbyte av revisionsinformation mellan kommissionens avdelningar (till exempel genom användning av Cris-Audit – se punkt 8.23) skulle vara värdefullt både för att undvika dubbelarbete och för att se till att man inte oavsiktligt har en för liten täckning av en organisation i förhållande till vad den totalt tar emot från kommissionen som helhet. |
| --- | --- |

8.25

De tre organisationer som revisionsrätten valde ut för sin revision fick finansiering från mer än ett generaldirektorat. En bättre samordning och ett större utbyte av revisionsinformation mellan kommissionens avdelningar (till exempel genom användning av Cris-Audit – se punkt 8.23) skulle vara värdefullt både för att undvika dubbelarbete och för att se till att man inte oavsiktligt har en för liten täckning av en organisation i förhållande till vad den totalt tar emot från kommissionen som helhet.

| 8.25 | Revisionsrätten påpekar med rätta behovet av utbyte av information om revisionsresultat. Ett sådant utbyte bör äga rum när det kan väntas ge ett klart mervärde. |
| --- | --- |

8.25

Revisionsrätten påpekar med rätta behovet av utbyte av information om revisionsresultat. Ett sådant utbyte bör äga rum när det kan väntas ge ett klart mervärde.

Kommissionens avdelningar utbyter regelbundet information om resultaten av revisioner, bedömningar och utvärderingar. Utbytet och samordningen är behovsbaserade och förefaller för närvarande vara tillfyllest. Kommissionen är villig att fördjupa samordningen om så skulle behövas.

Samordning av kontrollstrategin

| 8.26 | Såsom konstaterades i revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (5) är alla kontrollsystem en avvägning mellan å ena sidan kostnaden för att genomföra kontroller med den frekvens som fastställts, och å andra sidan den nytta dessa förfaranden innebär. Det behövs en strategi som fastställer den övergripande säkerhet som skall uppnås genom vart och ett av de olika befintliga kontrollförfarandena både för att undvika onödigt dubbelarbete och för att se till att de tekniker som skall tillämpas selektivt (till exempel revisioner av projekt) har rätt inriktning. Dessutom behövs effektiva rapporteringssystem som ger en tillförlitlig bild av de kontrollaktiviteter som genomförts och av de viktigaste resultaten så att man kan dra maximal nytta av dem och fatta väl underbyggda beslut om vilka typer av kontroller som krävs och deras frekvens. |
| --- | --- |

8.26

Såsom konstaterades i revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (5) är alla kontrollsystem en avvägning mellan å ena sidan kostnaden för att genomföra kontroller med den frekvens som fastställts, och å andra sidan den nytta dessa förfaranden innebär. Det behövs en strategi som fastställer den övergripande säkerhet som skall uppnås genom vart och ett av de olika befintliga kontrollförfarandena både för att undvika onödigt dubbelarbete och för att se till att de tekniker som skall tillämpas selektivt (till exempel revisioner av projekt) har rätt inriktning. Dessutom behövs effektiva rapporteringssystem som ger en tillförlitlig bild av de kontrollaktiviteter som genomförts och av de viktigaste resultaten så att man kan dra maximal nytta av dem och fatta väl underbyggda beslut om vilka typer av kontroller som krävs och deras frekvens.

| 8.26 | Kommissionen är fullt medveten om att man måste ha, och också tillämpa, en kostnadseffektiv kontrollstrategi som omfattar såväl revisioner, utvärderingar och bedömningar som uppföljnings- och övervakningsåtgärder. I linje med revisionsrättens yttrande har kommissionen upprättat en handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Målet är att utforma gemensamma, samordnade tillvägagångssätt och redskap för alla kommissions avdelningar. I detta ingår bland annat att formalisera och harmonisera avdelningarnas sätt att redovisa sina strategier för intern kontroll. Redovisningen ska ge en samlad överblick över det interna kontrollflödet och den tillhörande ansvarighetskedjan och den ska visa hur man hanterar de risker som finns i detta sammanhang. Ett arbete pågår i enlighet med handlingsplanen. Tidsplanen följs. |
| --- | --- |

8.26

Kommissionen är fullt medveten om att man måste ha, och också tillämpa, en kostnadseffektiv kontrollstrategi som omfattar såväl revisioner, utvärderingar och bedömningar som uppföljnings- och övervakningsåtgärder. I linje med revisionsrättens yttrande har kommissionen upprättat en handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Målet är att utforma gemensamma, samordnade tillvägagångssätt och redskap för alla kommissions avdelningar. I detta ingår bland annat att formalisera och harmonisera avdelningarnas sätt att redovisa sina strategier för intern kontroll. Redovisningen ska ge en samlad överblick över det interna kontrollflödet och den tillhörande ansvarighetskedjan och den ska visa hur man hanterar de risker som finns i detta sammanhang. Ett arbete pågår i enlighet med handlingsplanen. Tidsplanen följs.

| 8.27 | Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) tillhandahåller uppgifter om den löpande förvaltningen av projekt. Systemet ger inte tillgång till vissa önskvärda analyser av den finansiella informationen, vilket till stor del beror på begränsningar när det gäller definitionen av uppgifter. Till exempel är den tillgängliga finansiella informationen per typ av verkställande organ eller finansieringsmetod för otillräcklig eller för olikartad för att man skall kunna göra den fördjupade riskanalys som nämns i punkt 8.28. EuropeAid medger att den måste förbättra Cris. |
| --- | --- |

8.27

Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) tillhandahåller uppgifter om den löpande förvaltningen av projekt. Systemet ger inte tillgång till vissa önskvärda analyser av den finansiella informationen, vilket till stor del beror på begränsningar när det gäller definitionen av uppgifter. Till exempel är den tillgängliga finansiella informationen per typ av verkställande organ eller finansieringsmetod för otillräcklig eller för olikartad för att man skall kunna göra den fördjupade riskanalys som nämns i punkt 8.28. EuropeAid medger att den måste förbättra Cris.

| 8.27 | Med hjälp av information från detta system kan man göra analyser som är relevanta med hänsyn till EuropeAids behov, t.ex. analyser per typ av verkställande organ eller förvaltningsmetod. Systemet förbättras fortlöpande allt efter att förvaltningsbehoven förändras. |
| --- | --- |

8.27

Med hjälp av information från detta system kan man göra analyser som är relevanta med hänsyn till EuropeAids behov, t.ex. analyser per typ av verkställande organ eller förvaltningsmetod. Systemet förbättras fortlöpande allt efter att förvaltningsbehoven förändras.

| 8.28 | Under 2006 började EuropeAid använda ett centralt riskregister som skall uppdateras varje kvartal. Vid utgången av december 2006 hade allvarliga risker identifierats som skulle tas upp i den årliga förvaltningsplanen för 2007. Liksom tidigare år finns det dock ingenting som tyder på att de externa revisorernas resultat från revisioner av projekt, och de särskilda risker som är förenade med de olika typerna av verksställande organ (enskilda organisationer, internationella organisationer, statliga organisationer etc.) och finansieringsmetoder (bidrag, budgetstöd, förvaltningsfond etc.), beaktades i den analys som gjordes. Inte heller kopplades de identifierade riskerna systematiskt ihop med resultaten från kommissionens internrevisionsavdelningar. Dessa delar skulle ha varit ett mycket värdefullt bidrag till en heltäckande riskanalys som också kunde ha bidragit till att göra kontrollverksamheten mer målinriktad. |
| --- | --- |

8.28

Under 2006 började EuropeAid använda ett centralt riskregister som skall uppdateras varje kvartal. Vid utgången av december 2006 hade allvarliga risker identifierats som skulle tas upp i den årliga förvaltningsplanen för 2007. Liksom tidigare år finns det dock ingenting som tyder på att de externa revisorernas resultat från revisioner av projekt, och de särskilda risker som är förenade med de olika typerna av verksställande organ (enskilda organisationer, internationella organisationer, statliga organisationer etc.) och finansieringsmetoder (bidrag, budgetstöd, förvaltningsfond etc.), beaktades i den analys som gjordes. Inte heller kopplades de identifierade riskerna systematiskt ihop med resultaten från kommissionens internrevisionsavdelningar. Dessa delar skulle ha varit ett mycket värdefullt bidrag till en heltäckande riskanalys som också kunde ha bidragit till att göra kontrollverksamheten mer målinriktad.

| 8.28 | Den årliga egna riskbedömningen görs i samband med den årliga förvaltningsplanen. Det rör sig om en bedömning av risk på hög nivå och den kompletterar andra mer detaljerade riskanalyser som görs till exempel i samband med upprättandet av den årliga förvaltningsplanen. Riskbedömningen inriktas framför allt på kvarstående risk med beaktande av redan införda mekanismer. Det faktum att de aspekter som revisionsrätten tar upp inte direkt avspeglas i riskformuleringen (det är naturligtvis fråga om konstruerad risk) betyder inte att dessa aspekter inte beaktats under arbetets gång. |
| --- | --- |

8.28

Den årliga egna riskbedömningen görs i samband med den årliga förvaltningsplanen. Det rör sig om en bedömning av risk på hög nivå och den kompletterar andra mer detaljerade riskanalyser som görs till exempel i samband med upprättandet av den årliga förvaltningsplanen. Riskbedömningen inriktas framför allt på kvarstående risk med beaktande av redan införda mekanismer. Det faktum att de aspekter som revisionsrätten tar upp inte direkt avspeglas i riskformuleringen (det är naturligtvis fråga om konstruerad risk) betyder inte att dessa aspekter inte beaktats under arbetets gång.

Internrevision

| 8.29 | År 2006 rapporterade tjänsten för internrevision om det finansiella och administrativa ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna och om en uppföljning av sin revision 2003 av EuropeAids system för intern kontroll som helhet. En handlingsplan för att genomföra de rekommendationer om det finansiella och administrativa ramavtalet som godkändes håller på att utarbetas av EuropeAid och ECHO. Revisionsrätten har rapporterat om det finansiella och administrativa ramavtalet och kommer att följa upp denna fråga (6). När det gäller systemet för intern kontroll hade EuropeAid infört de flesta av IAS rekommendationer och kommit långt med dem som återstod. |
| --- | --- |

8.29

År 2006 rapporterade tjänsten för internrevision om det finansiella och administrativa ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna och om en uppföljning av sin revision 2003 av EuropeAids system för intern kontroll som helhet. En handlingsplan för att genomföra de rekommendationer om det finansiella och administrativa ramavtalet som godkändes håller på att utarbetas av EuropeAid och ECHO. Revisionsrätten har rapporterat om det finansiella och administrativa ramavtalet och kommer att följa upp denna fråga (6). När det gäller systemet för intern kontroll hade EuropeAid infört de flesta av IAS rekommendationer och kommit långt med dem som återstod.

8.30

| 8.30 | Internrevisionsfunktionen som arbetar både för EuropeAid och ECHO fullgjorde ett antal uppdrag 2006, inbegripet revisioner av riskhanteringssystem och upphandlingar vid EuropeAid. För närvarande presenterar inte internrevisionsfunktionen en årlig övergripande bedömning av internkontrollens ställning vid EuropeAid och ECHO. En sådan återkommande övergripande bedömning skulle kunna vara en värdefull källa till säkerhet för respektive generaldirektorat. Trots att det skapades två extra tjänster vid internrevisionsfunktionen under 2006 tycks det inte vara möjligt för den utökade personalstyrkan att inom den treårscykel som föreslagits, fullständigt täcka de granskningsområden som fastställdes i EuropeAids bedömning av revisionsbehoven. En liknande bedömning av revisionsbehov för ECHO:s del av arbetet slutfördes i början av 2007. |
| --- | --- |

Internrevisionsfunktionen som arbetar både för EuropeAid och ECHO fullgjorde ett antal uppdrag 2006, inbegripet revisioner av riskhanteringssystem och upphandlingar vid EuropeAid. För närvarande presenterar inte internrevisionsfunktionen en årlig övergripande bedömning av internkontrollens ställning vid EuropeAid och ECHO. En sådan återkommande övergripande bedömning skulle kunna vara en värdefull källa till säkerhet för respektive generaldirektorat. Trots att det skapades två extra tjänster vid internrevisionsfunktionen under 2006 tycks det inte vara möjligt för den utökade personalstyrkan att inom den treårscykel som föreslagits, fullständigt täcka de granskningsområden som fastställdes i EuropeAids bedömning av revisionsbehoven. En liknande bedömning av revisionsbehov för ECHO:s del av arbetet slutfördes i början av 2007.

| 8.30 | Internrevisionsfunktionens uppgift är inte varje år yttra sig över generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter utan att ge råd om arbetet med dessa rapporter. Den ska också, allt efter arten och räckvidden av sitt arbete under det berörda året och som bidrag till arbetet med att ta fram rapporterna, lämna synpunkter på läget i kontrollhänseende (se SEK(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30

Internrevisionsfunktionens uppgift är inte varje år yttra sig över generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter utan att ge råd om arbetet med dessa rapporter. Den ska också, allt efter arten och räckvidden av sitt arbete under det berörda året och som bidrag till arbetet med att ta fram rapporterna, lämna synpunkter på läget i kontrollhänseende (se SEK(2003) 0059).

Generaldirektörerna stöder sig på olika informationskällor när de avger sin försäkran (bland annat de revisioner som utförs av tjänsten för internrevision eller andra kontrollorgan, t.ex. internrevisionsfunktionen), vilka alla kollektivt bidrar till att ge säkerhet.

Internrevisionsfunktionen vid EuropeAid förstärktes 2006 med två tjänster och den kunde därmed bredda räckvidden för sitt arbete. Som framgår av internrevisionsfunktionens verksamhet under 2006 har dess arbetsprogram för 2006 genomförts i enlighet med vad som ursprungligen planerats.

Slutsatser och rekommendationer

| 8.31 | Revisionsrättens revision visade en låg frekvens av fel avseende de transaktioner som kontrollerades på delegationsnivå (se punkt 8.8). En väsentlig felfrekvens upptäcktes dock i det stickprov som granskades vid de organ som verkställer projekten (se punkterna 8.9 och 8.10). |
| --- | --- |

8.31

Revisionsrättens revision visade en låg frekvens av fel avseende de transaktioner som kontrollerades på delegationsnivå (se punkt 8.8). En väsentlig felfrekvens upptäcktes dock i det stickprov som granskades vid de organ som verkställer projekten (se punkterna 8.9 och 8.10).

| 8.31 | Kommissionen anser att felens samlade ekonomiska effekter på slutbetalningarna för hela området externa åtgärder, baserat på de fel som revisionsrätten upptäckt och på kommissionens revisioner och kontroller, är godtagbara men att det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

8.31

Kommissionen anser att felens samlade ekonomiska effekter på slutbetalningarna för hela området externa åtgärder, baserat på de fel som revisionsrätten upptäckt och på kommissionens revisioner och kontroller, är godtagbara men att det finns utrymme för förbättringar.

Några av revisionsrättens anmärkningar rör kontrakt under genomförande där slutbetalningen ännu inte gjorts. De kontrakten skulle alltså, tack vare kommissionens kontrollsystem, komma att omfattas av korrigerande åtgärder i samband med avslutningen.

| 8.32 | Revisionsrättens övergripande bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll 2006 visas i
  bilaga 8.2
  . Såsom förklaras i punkterna 8.13–8.18 fanns det fortfarande brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid de organ som verkställer projekten. |
| --- | --- |

8.32

Revisionsrättens övergripande bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll 2006 visas i
  bilaga 8.2
  . Såsom förklaras i punkterna 8.13–8.18 fanns det fortfarande brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid de organ som verkställer projekten.

| 8.32 | Kommissionens system för intern kontroll är utformat på ett sådant sätt att det beaktar att utgifterna för externt bistånd är av flerårig karaktär och garanterar att kontroller av stödmottagarnas betalningsansökningar görs i de viktigaste faserna av projektgenomförandet så att felaktiga förskottsbetalningar kan upptäckas och åtgärdas. |
| --- | --- |

8.32

Kommissionens system för intern kontroll är utformat på ett sådant sätt att det beaktar att utgifterna för externt bistånd är av flerårig karaktär och garanterar att kontroller av stödmottagarnas betalningsansökningar görs i de viktigaste faserna av projektgenomförandet så att felaktiga förskottsbetalningar kan upptäckas och åtgärdas.

Under 2006 vidtogs åtgärder för att ytterligare skärpa kontrollsystemen. Som exempel kan nämnas att det distribuerades en förbättrad handbok för kontraktsförfaranden (som gäller både gemenskapsbudgeten och Europeiska utvecklingsfonden), liksom en praktisk vägledning för programkostnadsberäkningar och mer detaljerade riktlinjer för delegationernas rapportering. Striktare efterhandskontroller genomfördes också.

Kommissionen anser att det finns utrymme för förbättringar, men att det nuvarande systemet ger rimlig säkerhet för att utgifterna på området externa åtgärder är lagliga och korrekta.

| 8.33 | För att kommissionen skall komma till rätta med dessa brister rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

8.33

För att kommissionen skall komma till rätta med dessa brister rekommenderar revisionsrätten följande:

| 8.33 | |
| --- | --- |

8.33

| a) | Externa revisorer av projekt bör utföra sitt arbete utifrån direktiv som omfattar alla kända riskområden, inbegripet efterlevnad av kommissionens krav avseende upphandlingsförfaranden och stödberättigande utgifter, och tydliga rapporteringskrav bör fastställas (se punkterna 8.15 och 8.16). |
| --- | --- |

a)

Externa revisorer av projekt bör utföra sitt arbete utifrån direktiv som omfattar alla kända riskområden, inbegripet efterlevnad av kommissionens krav avseende upphandlingsförfaranden och stödberättigande utgifter, och tydliga rapporteringskrav bör fastställas (se punkterna 8.15 och 8.16).

| a) | I de nya standardkontrakten och direktiven för utgiftskontroll, som trädde i kraft den 1 februari 2006, behandlas specifikt de aspekter som revisionsrätten tar upp. |
| --- | --- |

a)

I de nya standardkontrakten och direktiven för utgiftskontroll, som trädde i kraft den 1 februari 2006, behandlas specifikt de aspekter som revisionsrätten tar upp.

| b) | Definitioner av uppgifter och regler för inmatning av dem i Cris bör fastställas så att systemet innehåller ett tillförlitligt och användbart analytiskt register över samtliga revisioner av projekt, oavsett om de har utförts av externa revisorer eller av kommissionens personal, så att informationen kan:






  — | sammanfattas bättre, |
| --- | --- | --- |

b)

Definitioner av uppgifter och regler för inmatning av dem i Cris bör fastställas så att systemet innehåller ett tillförlitligt och användbart analytiskt register över samtliga revisioner av projekt, oavsett om de har utförts av externa revisorer eller av kommissionens personal, så att informationen kan:

—

sammanfattas bättre,

| — | kopplas till motsvarande styrningsinformation för projekt, |
| --- | --- |

—

kopplas till motsvarande styrningsinformation för projekt,

| — | användas som underlag i riskbedömningssystemet, |
| --- | --- |

—

användas som underlag i riskbedömningssystemet,

| — | slutligen spridas till samtliga avdelningar som arbetar med yttre förbindelser (se punkterna 8.23, 8.25 och 8.27). |
| --- | --- |

—

slutligen spridas till samtliga avdelningar som arbetar med yttre förbindelser (se punkterna 8.23, 8.25 och 8.27).

| b) | Kommissionen avser att på basis av hittillsvarande erfarenheter ytterligare förbättra det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit), såsom komplement till det nuvarande systemet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen avser att på basis av hittillsvarande erfarenheter ytterligare förbättra det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris-Audit), såsom komplement till det nuvarande systemet.

| c) | EuropeAids huvudkontor bör gå igenom den information som delegationerna ger om revisioner bättre för att försäkra sig om att den är fullständig och enhetlig. Som ett komplement till detta bör samtliga generaldirektorat göra kontrollbesök (se punkterna 8.20, 8.22 och 8.24). |
| --- | --- |

c)

EuropeAids huvudkontor bör gå igenom den information som delegationerna ger om revisioner bättre för att försäkra sig om att den är fullständig och enhetlig. Som ett komplement till detta bör samtliga generaldirektorat göra kontrollbesök (se punkterna 8.20, 8.22 och 8.24).

| c) | Kommissionen har nyligen ändrat den mall som delegationerna ska använda för att rapportera om genomförandet av den årliga revisionsplanen för 2007. Mallen är nu mera detaljerad och gör det möjligt att tydligare urskilja revisionsprocessens olika faser och att utläsa varför revisionen gjorts. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har nyligen ändrat den mall som delegationerna ska använda för att rapportera om genomförandet av den årliga revisionsplanen för 2007. Mallen är nu mera detaljerad och gör det möjligt att tydligare urskilja revisionsprocessens olika faser och att utläsa varför revisionen gjorts.

| d) | Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) bör klargöra reglerna för stödberättigande utgifter så att de inte tolkas olika (se punkt 8.11). |
| --- | --- |

d)

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) bör klargöra reglerna för stödberättigande utgifter så att de inte tolkas olika (se punkt 8.11).

| d) | Kommissionen har arbetat vidare med avtalspartnerna för att förbättra deras förståelse av reglerna så att dessa inte tolkas olika. Faktablad sändes ut till alla partner i juni 2007 för att de ska ha tillgång till en klar och tydlig tolkning av gällande regler. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har arbetat vidare med avtalspartnerna för att förbättra deras förståelse av reglerna så att dessa inte tolkas olika. Faktablad sändes ut till alla partner i juni 2007 för att de ska ha tillgång till en klar och tydlig tolkning av gällande regler.

| e) | Avvägningen mellan ECHO:s revisioner vid huvudkontoren och revisioner på fältet hos de organ som verkställer projekten bör ses över så att man får en bättre överblick över de faktiska projektkostnaderna (se punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

Avvägningen mellan ECHO:s revisioner vid huvudkontoren och revisioner på fältet hos de organ som verkställer projekten bör ses över så att man får en bättre överblick över de faktiska projektkostnaderna (se punkt 8.18).

| e) | Avvägningen mellan revisioner vid huvudkontor och revisioner på platsen har setts över och bör ses i ljuset av en samlad kontrollstrategi (se punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

Avvägningen mellan revisioner vid huvudkontor och revisioner på platsen har setts över och bör ses i ljuset av en samlad kontrollstrategi (se punkt 8.18).

---

(1)  Bistånd från Europeiska utvecklingsfonden tas upp separat eftersom det inte finansieras genom den allmänna budgeten.

(2)  Gemenskapsstöd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering.

(3)  De geografiska direktoraten är: 1) Asien och Centralasien, 2) Europa, länder i södra Medelhavsområdet, Mellanöstern och grannskapspolitiken samt 3) Latinamerika.

(4)  Se punkt 8.9 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(5)  Punkt 50 i revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning (single audit).

(6)  Se punkterna 8.24–8.28 i årsrapporten för budgetåret 2005 och punkt 52 i årsrapporten om den verksamhet som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2006.

BILAGA 8.2

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Aktuellt system | Nyckelinternkontroll | Övergripande bedömning |
| --- | --- | --- |
| Förfaranden och handböcker | Förhands-kontroll i förvaltningen | Interna revisioner | Efterhands-kontroll av transaktioner | Externa revisioner | Ledningens rapportering |
| Byrån för samarbete – EuropeAid | | | | | | | |
| Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) | | | | N/A | | | |
| Kommissionens delegationer | | | | N/A | | | |

Aktuellt system

Nyckelinternkontroll

Övergripande bedömning

Förfaranden och handböcker

Förhands-kontroll i förvaltningen

Interna revisioner

Efterhands-kontroll av transaktioner

Externa revisioner

Ledningens rapportering

Byrån för samarbete – EuropeAid

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

N/A

Kommissionens delegationer

N/A

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |
| N/A | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

N/A

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 8.1

Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen

| Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fel i betalningar som gjorts av verkställande organ |
| Revisionsrätten konstaterade en väsentlig förekomst av fel i det stickprov av betalningar som kontrollerades vid de verkställande organen.
  (Punkt 8.20 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Villkoren för stödmottagarnas redovisningsrevision har setts över. | Den vidtagna åtgärden hade ännu inte gett några effektiva resultat avseende de betalningar som granskades 2006. | Se kommissionens svar på punkterna 8.10, 8.15–8.16 och 8.31. |
| Extern revision av projekt |
| Externa revisorer fick inte fullständiga direktiv, vilket innebar att vissa riskområden inte omfattades av granskningarna, till exempel kravet att kontrollera att de föreskrivna kontraktsförfarandena följdes.
  (Punkt 8.15 i årsrapporten för 2005) | Nya standardkontrakt och kriterier för utgiftskontroll, som trädde i kraft den 1 februari 2006, avser särskilt de kontraktsaspekter som revisionsrätten tar upp. | Den fulla effekten kommer inte att synas förrän 2007 (merparten av de granskningsrapporter som gicks igenom i samband med DAS 2006 kontrakterades före februari 2006). | Se kommissionens svar på punkterna 8.10 och 8.15–8.16. |
| Information om granskningar och deras resultat |
| Varken förvaltningsrapporter om externt stöd (EAMR) eller det datoriserade styrningsinformationssystemet Cris (gemensamt informationssystem för yttre förbindelser) innehåller fullständiga och systematiska uppgifter om granskningar av projekt och deras resultat.
  (Punkterna 8.9 och 8.10 i årsrapporten för 2005) | Mer revisionsinformation fördes in i Cris under 2006, men den var fortfarande inte fullständig. Rapporteringen om revisioner i förvaltningsrapporterna var fortfarande inkonsekvent. | Trots att användningen av Cris ökade har man ännu inte insett de potentiella fördelarna med ett fullständigt centralt register över revisioner och deras resultat. | Se kommissionens svar på punkt 8.23. |
| Riskbedömning |
| EuropeAids riskbedömning bör hänvisa till granskningsresultaten på projektnivå och skilja på de olika typerna av verkställande organ och finansieringsmetoder.
  (Punkt 8.23 a i årsrapporten för 2005) | Riskbedömningen har förbättrats genom att ett centralt riskregister har inrättats, vilket uppdateras varje kvartal. | Trots att ett riskregister har inrättats finns det fortfarande ingen koppling till granskningsresultat och inte heller någon uttrycklig analys per organisation och finansieringsmetod. | Se kommissionens svar på punkt 8.28. |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Fel i betalningar som gjorts av verkställande organ

Revisionsrätten konstaterade en väsentlig förekomst av fel i det stickprov av betalningar som kontrollerades vid de verkställande organen.

(Punkt 8.20 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Villkoren för stödmottagarnas redovisningsrevision har setts över.

Den vidtagna åtgärden hade ännu inte gett några effektiva resultat avseende de betalningar som granskades 2006.

Se kommissionens svar på punkterna 8.10, 8.15–8.16 och 8.31.

Extern revision av projekt

Externa revisorer fick inte fullständiga direktiv, vilket innebar att vissa riskområden inte omfattades av granskningarna, till exempel kravet att kontrollera att de föreskrivna kontraktsförfarandena följdes.

(Punkt 8.15 i årsrapporten för 2005)

Nya standardkontrakt och kriterier för utgiftskontroll, som trädde i kraft den 1 februari 2006, avser särskilt de kontraktsaspekter som revisionsrätten tar upp.

Den fulla effekten kommer inte att synas förrän 2007 (merparten av de granskningsrapporter som gicks igenom i samband med DAS 2006 kontrakterades före februari 2006).

Se kommissionens svar på punkterna 8.10 och 8.15–8.16.

Information om granskningar och deras resultat

Varken förvaltningsrapporter om externt stöd (EAMR) eller det datoriserade styrningsinformationssystemet Cris (gemensamt informationssystem för yttre förbindelser) innehåller fullständiga och systematiska uppgifter om granskningar av projekt och deras resultat.

(Punkterna 8.9 och 8.10 i årsrapporten för 2005)

Mer revisionsinformation fördes in i Cris under 2006, men den var fortfarande inte fullständig. Rapporteringen om revisioner i förvaltningsrapporterna var fortfarande inkonsekvent.

Trots att användningen av Cris ökade har man ännu inte insett de potentiella fördelarna med ett fullständigt centralt register över revisioner och deras resultat.

Se kommissionens svar på punkt 8.23.

Riskbedömning

EuropeAids riskbedömning bör hänvisa till granskningsresultaten på projektnivå och skilja på de olika typerna av verkställande organ och finansieringsmetoder.

(Punkt 8.23 a i årsrapporten för 2005)

Riskbedömningen har förbättrats genom att ett centralt riskregister har inrättats, vilket uppdateras varje kvartal.

Trots att ett riskregister har inrättats finns det fortfarande ingen koppling till granskningsresultat och inte heller någon uttrycklig analys per organisation och finansieringsmetod.

Se kommissionens svar på punkt 8.28.

KAPITEL 9

Strategi inför anslutningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 9.1–9.6 | Inledning |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Granskningsresultat |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | System för övervakning och kontroll |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Uppföljningsgranskning av tidigare iakttagelser i särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Inledning |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Revisionsrättens iakttagelser |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Rekommendationer |
| --- | --- |

9.37

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 9.1 | Detta kapitel i årsrapporten behandlar rubrik 7 i budgetplanen som omfattar utgifter inom ramen för föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

9.1

Detta kapitel i årsrapporten behandlar rubrik 7 i budgetplanen som omfattar utgifter inom ramen för föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet.

9.2

| 9.2 | Phareprogrammet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3) förvaltas av generaldirektoratet för utvidgning. Dessa föranslutningsprogram stöder institutionsuppbyggnad och investeringar. Ispa (4) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena och förvaltas av generaldirektoratet för regionalpolitik. Sapard (5) genomförs under ansvar av generaldirektoratet för jordbruk och syftar till att hjälpa mottagarländerna att hantera problem som följer av strukturanpassningen i deras jordbrukssektor och på deras landsbygd samt bidra till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

Phareprogrammet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3) förvaltas av generaldirektoratet för utvidgning. Dessa föranslutningsprogram stöder institutionsuppbyggnad och investeringar. Ispa (4) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena och förvaltas av generaldirektoratet för regionalpolitik. Sapard (5) genomförs under ansvar av generaldirektoratet för jordbruk och syftar till att hjälpa mottagarländerna att hantera problem som följer av strukturanpassningen i deras jordbrukssektor och på deras landsbygd samt bidra till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

9.3

| 9.3 | Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen samt projekten inom ramen för dem genomförs till största delen via ett system för decentraliserad förvaltning (DIS), där kommissionens delegationer gör förhandskontroller av beslut om upphandling och kontraktstilldelning, eller via systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS) (6) som innebär att kommissionen inte förhandskontrollerar anbud och kontraktstilldelning. Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningar till kontraktsparter och stödmottagare av de nationella myndigheterna, och kommissionen gör efterhandskontroller. |
| --- | --- |

Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen samt projekten inom ramen för dem genomförs till största delen via ett system för decentraliserad förvaltning (DIS), där kommissionens delegationer gör förhandskontroller av beslut om upphandling och kontraktstilldelning, eller via systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS) (6) som innebär att kommissionen inte förhandskontrollerar anbud och kontraktstilldelning. Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningar till kontraktsparter och stödmottagare av de nationella myndigheterna, och kommissionen gör efterhandskontroller.

9.4

| 9.4 | Genomförandet av Sapard är också decentraliserat, men kommissionen förhandsgodkänner inte projekturval, upphandling och kontraktstilldelning. På grundval av egna bedömningar har kommissionen överlåtit förvaltningen av programmet till varje mottagarland. Ansvaret för genomförande och betalningar vilar på ackrediterade utbetalningsställen som ersätter stödmottagarnas utgifter. Varje utbetalningsställe skall årligen till kommissionen lämna ett intyg om sina räkenskaper och en granskningsrapport som upprättats av ett oberoende attesterande organ. Kommissionen gör kontroller för att se till att systemen är tillfredsställande och fungerar som planerat samt genomför förfaranden för att avsluta räkenskaperna i slutet av budgetåret. |
| --- | --- |

Genomförandet av Sapard är också decentraliserat, men kommissionen förhandsgodkänner inte projekturval, upphandling och kontraktstilldelning. På grundval av egna bedömningar har kommissionen överlåtit förvaltningen av programmet till varje mottagarland. Ansvaret för genomförande och betalningar vilar på ackrediterade utbetalningsställen som ersätter stödmottagarnas utgifter. Varje utbetalningsställe skall årligen till kommissionen lämna ett intyg om sina räkenskaper och en granskningsrapport som upprättats av ett oberoende attesterande organ. Kommissionen gör kontroller för att se till att systemen är tillfredsställande och fungerar som planerat samt genomför förfaranden för att avsluta räkenskaperna i slutet av budgetåret.

9.5

| 9.5 | År 2006 uppgick betalningarna inom föranslutningsprogrammen till totalt 2 277 miljoner euro.
  Diagram 9.1
  visar fördelningen av åtaganden och betalningar 2006. För de åtta central- och östeuropeiska länder som blev medlemsstater 2004 gjordes inga nya åtaganden efter anslutningen (med undantag för Sapard, där vissa åtaganden gjordes fram till slutet av 2004). För Bulgarien och Rumänien var det sista året för åtaganden 2006. Tidigare Ispaprojekt i de nyligen anslutna länderna behandlas som Sammanhållningsfondsprojekt. Kommissionens betalningar för dessa projekt kan fortsätta till 2010/2011. När det gäller Phare kommer betalningarna att fortsätta till åtminstone slutet av 2009. |
| --- | --- |

År 2006 uppgick betalningarna inom föranslutningsprogrammen till totalt 2 277 miljoner euro.
  Diagram 9.1
  visar fördelningen av åtaganden och betalningar 2006. För de åtta central- och östeuropeiska länder som blev medlemsstater 2004 gjordes inga nya åtaganden efter anslutningen (med undantag för Sapard, där vissa åtaganden gjordes fram till slutet av 2004). För Bulgarien och Rumänien var det sista året för åtaganden 2006. Tidigare Ispaprojekt i de nyligen anslutna länderna behandlas som Sammanhållningsfondsprojekt. Kommissionens betalningar för dessa projekt kan fortsätta till 2010/2011. När det gäller Phare kommer betalningarna att fortsätta till åtminstone slutet av 2009.

Image

Image

| 9.6 | Ett enda nytt instrument för stöd inför anslutningen kommer att ersätta Phare-, Turkiet-, Ispa- och Sapardprogrammen i budgetplanen 2007–2013. |
| --- | --- |

9.6

Ett enda nytt instrument för stöd inför anslutningen kommer att ersätta Phare-, Turkiet-, Ispa- och Sapardprogrammen i budgetplanen 2007–2013.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Revisionens omfattning och inriktning

| 9.7 | Revisionen baseras främst på dessa två informationskällor: |
| --- | --- |

9.7

Revisionen baseras främst på dessa två informationskällor:

| a) | Substansgranskning av transaktioner: ett stickprov bestående av 80 transaktioner har tagits från budgetområdet stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

a)

Substansgranskning av transaktioner: ett stickprov bestående av 80 transaktioner har tagits från budgetområdet stöd inför anslutningen.

| b) | En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar på följande nivåer: kommissionens högkvarter, EG:s delegationer samt nationella genomförandeorgan och utbetalningsställen. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar på följande nivåer: kommissionens högkvarter, EG:s delegationer samt nationella genomförandeorgan och utbetalningsställen.

Phare- och Turkietprogram

| 9.8 | När det gäller Phare- och Turkietprogrammen vidtog revisionsrätten följande åtgärder: |
| --- | --- |

9.8

När det gäller Phare- och Turkietprogrammen vidtog revisionsrätten följande åtgärder:

| a) | Substansgranskning av totalt 67 transaktioner vid kommissionen och i stödmottagarländerna; Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland (skrivbordsgranskning), Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Turkiet. |
| --- | --- |

a)

Substansgranskning av totalt 67 transaktioner vid kommissionen och i stödmottagarländerna; Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland (skrivbordsgranskning), Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Turkiet.

| b) | Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll (införandet av normer för intern kontroll, system för åtgärder för efterhandskontroll och avslutning av program på central nivå samt olika granskningar av kontroller av transaktioner som valts ut för substansgranskning i mottagarländerna). |
| --- | --- |

b)

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll (införandet av normer för intern kontroll, system för åtgärder för efterhandskontroll och avslutning av program på central nivå samt olika granskningar av kontroller av transaktioner som valts ut för substansgranskning i mottagarländerna).

ISPA

| 9.9 | När det gäller Ispa substansgranskades sju betalningar och förfaranden för offentlig upphandling som gällde fem projekt i Rumänien och två projekt i Bulgarien (7). De system för övervakning och kontroll som kommissionen infört kontrollerades, i synnerhet med avseende på de förhandskontroller som görs av EG:s delegationer (se punkt 9.3) och revisionsverksamheten vid generaldirektoratet för regionalpolitik. Slutligen analyserades ländernas framsteg för att bli EDIS-ackrediterade. |
| --- | --- |

9.9

När det gäller Ispa substansgranskades sju betalningar och förfaranden för offentlig upphandling som gällde fem projekt i Rumänien och två projekt i Bulgarien (7). De system för övervakning och kontroll som kommissionen infört kontrollerades, i synnerhet med avseende på de förhandskontroller som görs av EG:s delegationer (se punkt 9.3) och revisionsverksamheten vid generaldirektoratet för regionalpolitik. Slutligen analyserades ländernas framsteg för att bli EDIS-ackrediterade.

Sapard

| 9.10 | När det gäller Sapard innefattade revisionen på kommissionsnivå en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, inklusive kommissionens granskning av de attesterande organens rapporter och stickprovsgranskningar av transaktioner i ett urval av betalningar (sex kommissionsbetalningar). Vidare inbegrep revisionsrättens revision granskningar av kontroller och stickprovsgranskningar av transaktioner inom fem projekt vardera i Rumänien och Lettland, vilket täckte de viktigaste åtgärder som genomfördes då revisionen utfördes. Vid dessa granskningar verifierades projektdokumentationen på respektive utbetalningsställe samt projektens laglighet och korrekthet på plats. |
| --- | --- |

9.10

När det gäller Sapard innefattade revisionen på kommissionsnivå en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, inklusive kommissionens granskning av de attesterande organens rapporter och stickprovsgranskningar av transaktioner i ett urval av betalningar (sex kommissionsbetalningar). Vidare inbegrep revisionsrättens revision granskningar av kontroller och stickprovsgranskningar av transaktioner inom fem projekt vardera i Rumänien och Lettland, vilket täckte de viktigaste åtgärder som genomfördes då revisionen utfördes. Vid dessa granskningar verifierades projektdokumentationen på respektive utbetalningsställe samt projektens laglighet och korrekthet på plats.

Granskningsresultat

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 9.11 | De fel som konstaterades vid revisionen av de underliggande transaktionerna var inte väsentliga när det gällde Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen. När det gäller Sapard däremot konstaterades väsentliga fel. |
| --- | --- |

9.11

De fel som konstaterades vid revisionen av de underliggande transaktionerna var inte väsentliga när det gällde Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen. När det gäller Sapard däremot konstaterades väsentliga fel.

| 9.11 | Beträffande Sapard anser kommissionen av de skäl som anges i punkt 9.14 att antalet fel med budgetkonsekvenser inte är signifikant. |
| --- | --- |

9.11

Beträffande Sapard anser kommissionen av de skäl som anges i punkt 9.14 att antalet fel med budgetkonsekvenser inte är signifikant.

Phare- och Turkietprogram

| 9.12 | När det gäller Phareprogrammet fann revisionsrätten ett väsentligt fel, nämligen i Slovakien där en felaktig medfinansieringsnivå tillämpades. Dessutom konstaterades några formella fel, såsom åsidosättande av bestämmelserna för upphandling och kontraktstilldelning. |
| --- | --- |

9.12

När det gäller Phareprogrammet fann revisionsrätten ett väsentligt fel, nämligen i Slovakien där en felaktig medfinansieringsnivå tillämpades. Dessutom konstaterades några formella fel, såsom åsidosättande av bestämmelserna för upphandling och kontraktstilldelning.

ISPA

| 9.13 | De Ispatransaktioner som granskades påverkades inte av några väsentliga fel. Vissa formella fel identifierades som främst gällde att några krav i handledningen (PRAG) (8) inte uppfylldes (till exempel att det inte gavs något skäl till att ledamöter med rösträtt var frånvarande vid bedömningskommittéernas sammanträden eller att förhandsmeddelanden om upphandling och meddelanden om tilldelning inte offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning). |
| --- | --- |

9.13

De Ispatransaktioner som granskades påverkades inte av några väsentliga fel. Vissa formella fel identifierades som främst gällde att några krav i handledningen (PRAG) (8) inte uppfylldes (till exempel att det inte gavs något skäl till att ledamöter med rösträtt var frånvarande vid bedömningskommittéernas sammanträden eller att förhandsmeddelanden om upphandling och meddelanden om tilldelning inte offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning).

| 9.13 | Kommissionen håller på att undersöka omständigheterna kring det eventuella åsidosättandet av kraven. Även om förhandsmeddelanden vanligen krävs enligt PRAG-reglerna, kan det förekomma undantag. |
| --- | --- |

9.13

Kommissionen håller på att undersöka omständigheterna kring det eventuella åsidosättandet av kraven. Även om förhandsmeddelanden vanligen krävs enligt PRAG-reglerna, kan det förekomma undantag.

Sapard

| 9.14 | De Sapardtransaktioner som granskades av revisionsrätten var behäftade med väsentliga fel. Revisionsrätten fann projekt där mottagarna av gemenskapsstöd inte uppfyllde sina kontraktsenliga skyldigheter. Detta gäller särskilt ett projekt som granskades i Rumänien där det konstaterades att projektet inte var berättigat till EU-finansiering eftersom det inte följde kommissionens föreskrivna regler och förfaranden för upphandling. När det gällde vissa projekt fanns inga tydliga bevis för de kontroller som myndigheterna faktiskt hade utfört vid besök på plats eller så var kontrollerna inte lämpliga vilket till och med ledde till att en investering som inte avslutats helt betalades. |
| --- | --- |

9.14

De Sapardtransaktioner som granskades av revisionsrätten var behäftade med väsentliga fel. Revisionsrätten fann projekt där mottagarna av gemenskapsstöd inte uppfyllde sina kontraktsenliga skyldigheter. Detta gäller särskilt ett projekt som granskades i Rumänien där det konstaterades att projektet inte var berättigat till EU-finansiering eftersom det inte följde kommissionens föreskrivna regler och förfaranden för upphandling. När det gällde vissa projekt fanns inga tydliga bevis för de kontroller som myndigheterna faktiskt hade utfört vid besök på plats eller så var kontrollerna inte lämpliga vilket till och med ledde till att en investering som inte avslutats helt betalades.

| 9.14 | De flesta konstaterade felen rör ett projekt i Rumänien. Det konstaterade felet i förfarandena för offentlig upphandling rörde formella aspekter av upphandlingen. |
| --- | --- |

9.14

De flesta konstaterade felen rör ett projekt i Rumänien. Det konstaterade felet i förfarandena för offentlig upphandling rörde formella aspekter av upphandlingen.

Kommissionen har undersökt organiseringen av anbudsförfarandet och har följt upp den inom ramen för överensstämmelseförfarandet.

När det gäller kontrollerna på plats har de rumänska myndigheterna vidtagit åtgärder för att förbättra förfarandena för dessa.

| 9.15 | När det gäller det urval av betalningar som granskades på kommissionsnivå upprepar revisionsrätten förra årets iakttagelse om lagligheten och korrektheten i de utgifter som uppkommit i samband med det så kallade begränsade tidsförfarandet (9), som innebär att de antagna (dvs. godkända) förfarandena ändras varigenom alla kontroller inte görs innan ett projekt godkänns av Sapardorganet. Detta förfarande har varken godkänts av de behöriga bulgariska myndigheterna eller officiellt undersökts och godkänts av kommissionen. Kommissionen noterade att detta förfarande inte överensstämmer med reglerna och inte bör tillämpas. Trots detta beslutade kommissionen, huvudsakligen på grundval av (obestyrkta) uppgifter från de bulgariska myndigheterna, att ett belopp på 19 580 843,66 euro skulle anses vara stödberättigat, och det betalades därefter i november 2006. |
| --- | --- |

9.15

När det gäller det urval av betalningar som granskades på kommissionsnivå upprepar revisionsrätten förra årets iakttagelse om lagligheten och korrektheten i de utgifter som uppkommit i samband med det så kallade begränsade tidsförfarandet (9), som innebär att de antagna (dvs. godkända) förfarandena ändras varigenom alla kontroller inte görs innan ett projekt godkänns av Sapardorganet. Detta förfarande har varken godkänts av de behöriga bulgariska myndigheterna eller officiellt undersökts och godkänts av kommissionen. Kommissionen noterade att detta förfarande inte överensstämmer med reglerna och inte bör tillämpas. Trots detta beslutade kommissionen, huvudsakligen på grundval av (obestyrkta) uppgifter från de bulgariska myndigheterna, att ett belopp på 19 580 843,66 euro skulle anses vara stödberättigat, och det betalades därefter i november 2006.

| 9.15 | Kommissionen beklagar att de bulgariska myndigheterna inte i tid informerade den om det så kallade begränsade tidsförfarandet men påpekar att denna överträdelse av vissa av bestämmelserna i det fleråriga finansieringsavtalet (10) endast utgör ett formellt fel. Kommissionen är tvungen att bedöma (bl.a.) ”överträdelsens [...] betydelse och den ekonomiska förlust som gemenskapen förorsakats” (11). Kommissionen genomförde en undersökning i Bulgarien den 19–23 mars 2007. Av kontrollen av vissa projekt som godkänts i enlighet med det begränsade tidsförfarandet framgick att varje kontrollsteg i det godkända förfarandet iakttogs innan kontraktet med mottagaren undertecknades, varför stödberättigandet hos utgifterna för de projekt som behandlades inom ramen för detta förfarande inte påverkades. |
| --- | --- |

9.15

Kommissionen beklagar att de bulgariska myndigheterna inte i tid informerade den om det så kallade begränsade tidsförfarandet men påpekar att denna överträdelse av vissa av bestämmelserna i det fleråriga finansieringsavtalet (10) endast utgör ett formellt fel. Kommissionen är tvungen att bedöma (bl.a.) ”överträdelsens [...] betydelse och den ekonomiska förlust som gemenskapen förorsakats” (11). Kommissionen genomförde en undersökning i Bulgarien den 19–23 mars 2007. Av kontrollen av vissa projekt som godkänts i enlighet med det begränsade tidsförfarandet framgick att varje kontrollsteg i det godkända förfarandet iakttogs innan kontraktet med mottagaren undertecknades, varför stödberättigandet hos utgifterna för de projekt som behandlades inom ramen för detta förfarande inte påverkades.

System för övervakning och kontroll

| 9.16 | Bedömningen av systemen för övervakning och kontroll av föranslutningsbudgeten berör tre olika generaldirektorat (se punkt 9.2). När det gäller alla föranslutningsinstrument uppdagade revisionen ändå brister i kontrollsystemen hos de nationella myndigheter som deltog i projektens genomförande. |
| --- | --- |

9.16

Bedömningen av systemen för övervakning och kontroll av föranslutningsbudgeten berör tre olika generaldirektorat (se punkt 9.2). När det gäller alla föranslutningsinstrument uppdagade revisionen ändå brister i kontrollsystemen hos de nationella myndigheter som deltog i projektens genomförande.

Phare- och Turkietprogram

| 9.17 | De efterhandskontroller (avslutningsrevisioner) som revisionsrätten granskade, och som gällde projekt som finansierats inom de nationella Phareprogrammen 2000 och 2001 och utförts under året av de kontrakterade externa revisorerna, visade på en ekonomiskt obetydlig felfrekvens. Detta bekräftades av resultaten av revisionsrättens granskningar av transaktioner. |
| --- | --- |

9.17

De efterhandskontroller (avslutningsrevisioner) som revisionsrätten granskade, och som gällde projekt som finansierats inom de nationella Phareprogrammen 2000 och 2001 och utförts under året av de kontrakterade externa revisorerna, visade på en ekonomiskt obetydlig felfrekvens. Detta bekräftades av resultaten av revisionsrättens granskningar av transaktioner.

9.18

| 9.18 | Kommissionsdelegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning inom ramen för decentraliserad förvaltning har varit en ändamålsenlig nyckelkontroll för att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller Phare- och Turkietprogrammen observerade revisionsrätten många korrigerande åtgärder i upphandlingsdokumentationen efter delegationernas förhandskontroller i Bulgarien, Rumänien och Turkiet. Detta tyder på att de nationella övervakningssystemen vid institutionerna med decentraliserad förvaltning fortfarande är svaga. Tack vare att förhandskontrollen behållits vid de berörda delegationerna fick dessa brister inga allvarliga negativa finansiella konsekvenser. |
| --- | --- |

Kommissionsdelegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning inom ramen för decentraliserad förvaltning har varit en ändamålsenlig nyckelkontroll för att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller Phare- och Turkietprogrammen observerade revisionsrätten många korrigerande åtgärder i upphandlingsdokumentationen efter delegationernas förhandskontroller i Bulgarien, Rumänien och Turkiet. Detta tyder på att de nationella övervakningssystemen vid institutionerna med decentraliserad förvaltning fortfarande är svaga. Tack vare att förhandskontrollen behållits vid de berörda delegationerna fick dessa brister inga allvarliga negativa finansiella konsekvenser.

9.19

| 9.19 | I Rumänien blev två av tre genomförandeorgan för Phare EDIS-ackrediterade i december 2006. I Bulgarien har dock EDIS-ackrediteringen för Phare försenats ytterligare vilket bekräftar revisionsrättens resultat att de nationella administrativa övervakningssystemen vid DIS-institutionerna är svaga. |
| --- | --- |

I Rumänien blev två av tre genomförandeorgan för Phare EDIS-ackrediterade i december 2006. I Bulgarien har dock EDIS-ackrediteringen för Phare försenats ytterligare vilket bekräftar revisionsrättens resultat att de nationella administrativa övervakningssystemen vid DIS-institutionerna är svaga.

| 9.19 | Kommissionen beklagar att EDIS-ackrediteringen i Bulgarien försenats men bekräftar att förseningarna inte kunde undvikas, eftersom förvaltnings- och kontrollstrukturerna inte var adekvata och kravet på förhandsgodkännande därmed inte kunde frångås. För att kunna garantera en sund ekonomisk förvaltning av gemenskapens medel inom ramen för EDIS, var kommissionen tvungen att insistera på ytterligare förbättringar i förvaltningsstrukturerna innan medlen kunde beviljas. I Rumänien erhöll det tredje genomförandeorganet EDIS-ackreditering i april 2007. |
| --- | --- |

9.19

Kommissionen beklagar att EDIS-ackrediteringen i Bulgarien försenats men bekräftar att förseningarna inte kunde undvikas, eftersom förvaltnings- och kontrollstrukturerna inte var adekvata och kravet på förhandsgodkännande därmed inte kunde frångås. För att kunna garantera en sund ekonomisk förvaltning av gemenskapens medel inom ramen för EDIS, var kommissionen tvungen att insistera på ytterligare förbättringar i förvaltningsstrukturerna innan medlen kunde beviljas. I Rumänien erhöll det tredje genomförandeorganet EDIS-ackreditering i april 2007.

ISPA

| 9.20 | Kommissionen fortsätter att noga övervaka system och projekt inom Ispa. Revisionsrättens revision ledde till några rekommendationer om att ytterligare förbättra granskningsverktygen och dokumentationen (såsom checklistor). |
| --- | --- |

9.20

Kommissionen fortsätter att noga övervaka system och projekt inom Ispa. Revisionsrättens revision ledde till några rekommendationer om att ytterligare förbättra granskningsverktygen och dokumentationen (såsom checklistor).

| 9.20 | Revisionsrättens förslag om checklistor kommer att beaktas. |
| --- | --- |

9.20

Revisionsrättens förslag om checklistor kommer att beaktas.

| 9.21 | Under 2006 (i juni för Rumänien och november för Bulgarien) gjorde de system som införts för förvaltningen av Ispa det möjligt för kommissionen att frångå kravet på förhandsgodkännande. Några genomförandeorgan kunde dock ännu inte ackrediteras eller så var ackrediteringen villkorad med särskilda skyddsvillkor. I sitt beslut tog kommissionen med ett antal ärenden som skulle följas upp av de olika involverade organen. Genomförandet av dessa ärenden pågick fortfarande i slutet av 2006. |
| --- | --- |

9.21

Under 2006 (i juni för Rumänien och november för Bulgarien) gjorde de system som införts för förvaltningen av Ispa det möjligt för kommissionen att frångå kravet på förhandsgodkännande. Några genomförandeorgan kunde dock ännu inte ackrediteras eller så var ackrediteringen villkorad med särskilda skyddsvillkor. I sitt beslut tog kommissionen med ett antal ärenden som skulle följas upp av de olika involverade organen. Genomförandet av dessa ärenden pågick fortfarande i slutet av 2006.

| 9.21 | Ärendena följs upp via övervakning, kontroller av betalningsansökningar samt granskningar. |
| --- | --- |

9.21

Ärendena följs upp via övervakning, kontroller av betalningsansökningar samt granskningar.

Sapard

| 9.22 | Vid sin granskning i Lettland och Rumänien konstaterade revisionsrätten att förvaltnings- och kontrollsystemen för Sapard innefattade nyckelprinciperna (12) men att deras sätt att fungera uppvisade följande brister: |
| --- | --- |

9.22

Vid sin granskning i Lettland och Rumänien konstaterade revisionsrätten att förvaltnings- och kontrollsystemen för Sapard innefattade nyckelprinciperna (12) men att deras sätt att fungera uppvisade följande brister:

| 9.22 | |
| --- | --- |

9.22

| a) | Ändringar av ackrediterade förfaranden i Rumänien (se också Bulgarien i punkt 9.15) och av planen för landsbygdens utveckling i Lettland hade inte fått kommissionens nödvändiga förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

a)

Ändringar av ackrediterade förfaranden i Rumänien (se också Bulgarien i punkt 9.15) och av planen för landsbygdens utveckling i Lettland hade inte fått kommissionens nödvändiga förhandsgodkännande.

| a) | Båda fallen följs upp inom ramen för överensstämmelseförfarandet. |
| --- | --- |

a)

Båda fallen följs upp inom ramen för överensstämmelseförfarandet.

| b) | Eftersom kontrollerna inte var tillräckligt noggranna och av otillräcklig kvalitet när det gällde ett projekt i Rumänien gick det inte att upptäcka fel som därför inte korrigerades (se punkt 9.14). |
| --- | --- |

b)

Eftersom kontrollerna inte var tillräckligt noggranna och av otillräcklig kvalitet när det gällde ett projekt i Rumänien gick det inte att upptäcka fel som därför inte korrigerades (se punkt 9.14).

c)

| c) | En prisdatabas för att kontrollera att inköp hade gjorts till skäliga priser, något som påverkar det stödberättigande beloppet för ett projekt, fanns ännu inte i Rumänien. Denna punkt togs upp redan i årsrapporten för 2005 (punkt 9.17 c). |
| --- | --- |

En prisdatabas för att kontrollera att inköp hade gjorts till skäliga priser, något som påverkar det stödberättigande beloppet för ett projekt, fanns ännu inte i Rumänien. Denna punkt togs upp redan i årsrapporten för 2005 (punkt 9.17 c).

| c) | En prisdatabas är ett verktyg för att kontrollera att priser är skäliga, och i fallet Sapard är det inte något lagstadgat krav enligt det fleråriga finansieringsavtalet. Däremot delar kommissionen rättens åsikt att en sådan databas skulle kunna ge ännu större garantier för en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp. |
| --- | --- |

c)

En prisdatabas är ett verktyg för att kontrollera att priser är skäliga, och i fallet Sapard är det inte något lagstadgat krav enligt det fleråriga finansieringsavtalet. Däremot delar kommissionen rättens åsikt att en sådan databas skulle kunna ge ännu större garantier för en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp.

Slutsatser och rekommendationer

| 9.23 | De transaktioner som granskades av revisionsrätten var inte behäftade med väsentliga fel, utom när det gällde transaktionerna som finansierades genom Sapard. Detta återspeglar de brister som upptäcktes när det gällde hur vissa nyckelkontroller fungerade i Sapardsystemen (se punkt 9.22). När det gäller Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen fortsatte EG-delegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning vid decentraliserad förvaltning att vara en ändamålsenlig kontroll för att kompensera för lokal brist på kapacitet att förvalta upphandlingsprocessen när finansieringen ökar snabbt. |
| --- | --- |

9.23

De transaktioner som granskades av revisionsrätten var inte behäftade med väsentliga fel, utom när det gällde transaktionerna som finansierades genom Sapard. Detta återspeglar de brister som upptäcktes när det gällde hur vissa nyckelkontroller fungerade i Sapardsystemen (se punkt 9.22). När det gäller Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen fortsatte EG-delegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning vid decentraliserad förvaltning att vara en ändamålsenlig kontroll för att kompensera för lokal brist på kapacitet att förvalta upphandlingsprocessen när finansieringen ökar snabbt.

| 9.23 | Såsom anges i kommissionens svar på punkterna 9.11, 9.14 och 9.22 anser kommissionen att de fel som rätten identifierat i Sapard inte är väsentliga, möjligen med undantag för anbudsförfarandet i Rumänien. Kommissionen är givetvis medveten om de potentiella riskerna förknippade med Sapard och kommer att beakta dem vid sina granskningar men har hittills inte funnit bevis på någon övergripande materiell ekonomisk risk. |
| --- | --- |

9.23

Såsom anges i kommissionens svar på punkterna 9.11, 9.14 och 9.22 anser kommissionen att de fel som rätten identifierat i Sapard inte är väsentliga, möjligen med undantag för anbudsförfarandet i Rumänien. Kommissionen är givetvis medveten om de potentiella riskerna förknippade med Sapard och kommer att beakta dem vid sina granskningar men har hittills inte funnit bevis på någon övergripande materiell ekonomisk risk.

| 9.24 | Revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen redovisas i
  bilaga 9.1
  och den övergripande bedömningen av systemen för övervakning och kontroll 2006 i
  bilaga 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24

Revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen redovisas i
  bilaga 9.1
  och den övergripande bedömningen av systemen för övervakning och kontroll 2006 i
  bilaga 9.2
  .

9.25

| 9.25 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen |
| --- | --- |

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

| 9.25 | |
| --- | --- |

9.25

| a) | noga övervakar att de nationella systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, i synnerhet vid förberedelse och handläggning av anbudsförfaranden i Turkiet, upphandling inom EDIS i Bulgarien och Rumänien och att nationell medfinansiering tillhandahålls i tid, |
| --- | --- |

a)

noga övervakar att de nationella systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, i synnerhet vid förberedelse och handläggning av anbudsförfaranden i Turkiet, upphandling inom EDIS i Bulgarien och Rumänien och att nationell medfinansiering tillhandahålls i tid,

| a) | Ärendena följs upp via övervakning, kontroller av betalningsansökningar samt granskningar. |
| --- | --- |

a)

Ärendena följs upp via övervakning, kontroller av betalningsansökningar samt granskningar.

| b) | ser till att de rumänska och bulgariska myndigheterna förbättrar systemen så att den ekonomiska förvaltningen av strukturfonderna håller god standard och ger tillräcklig säkerhet om att ansökningar om gemenskapsstöd är korrekta, lagliga och stödberättigande, |
| --- | --- |

b)

ser till att de rumänska och bulgariska myndigheterna förbättrar systemen så att den ekonomiska förvaltningen av strukturfonderna håller god standard och ger tillräcklig säkerhet om att ansökningar om gemenskapsstöd är korrekta, lagliga och stödberättigande,

| b) | Övervaknings- och granskningsåtgärderna fortsätter. |
| --- | --- |

b)

Övervaknings- och granskningsåtgärderna fortsätter.

| c) | följer upp att de rumänska myndigheterna förbättrar kvaliteten på Sapards kontrollrapporter, |
| --- | --- |

c)

följer upp att de rumänska myndigheterna förbättrar kvaliteten på Sapards kontrollrapporter,

| c) | Kommissionen är medveten om att rapporteringen av kontrollerna på plats i vissa fall skulle kunna förbättras och har följt upp iakttagelserna i samband med förfarandet för avslutning av räkenskaperna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen är medveten om att rapporteringen av kontrollerna på plats i vissa fall skulle kunna förbättras och har följt upp iakttagelserna i samband med förfarandet för avslutning av räkenskaperna.

| d) | genom noga övervakning ser till att utbetalningsställena inom Sapard inte ändrar de ackrediterade förfarandena utan förhandsgodkännande från kommissionen. |
| --- | --- |

d)

genom noga övervakning ser till att utbetalningsställena inom Sapard inte ändrar de ackrediterade förfarandena utan förhandsgodkännande från kommissionen.

| d) | Kommissionen har uttryckt sin oro till de rumänska och bulgariska myndigheterna och har påmint dem om deras skyldighet att fram till anslutningen lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har uttryckt sin oro till de rumänska och bulgariska myndigheterna och har påmint dem om deras skyldighet att fram till anslutningen lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs.

UPPFÖLJNINGSGRANSKNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER I SÄRSKILD RAPPORT NR 6/2003 OM PARTNERSAMVERKAN (TWINNING) SOM HUVUDINSTRUMENT TILL STÖD FÖR INSTITUTIONELL UPPBYGGNAD I KANDIDATLÄNDERNA

Inledning

| 9.26 | I juli 2003 offentliggjorde Europeiska revisionsrätten särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna (13). Huvudslutsatsen var att partnersamverkan är ett positivt instrument för institutionell uppbyggnad som fungerade som en katalysator när det gällde att sätta igång kandidatländernas reformarbete. De konkreta resultaten av projekten var dock begränsade i förhållande till de alltför optimistiska målen. För att få mer valuta för pengarna och bättre resultat rekommenderades i den särskilda rapporten att kommissionen i) ägnar större uppmärksamhet åt att formulera realistiska mål som kan uppnås, ii) i högre grad övervakar vad som uppnås, iii) förenklar förfarandena, iv) är mer selektiv vid användning av partnersamverkan och v) använder erhållen kunskap och erfarenhet till att öka varaktigheten. Europaparlamentet och rådet stödde dessa rekommendationer (14). |
| --- | --- |

9.26

I juli 2003 offentliggjorde Europeiska revisionsrätten särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna (13). Huvudslutsatsen var att partnersamverkan är ett positivt instrument för institutionell uppbyggnad som fungerade som en katalysator när det gällde att sätta igång kandidatländernas reformarbete. De konkreta resultaten av projekten var dock begränsade i förhållande till de alltför optimistiska målen. För att få mer valuta för pengarna och bättre resultat rekommenderades i den särskilda rapporten att kommissionen i) ägnar större uppmärksamhet åt att formulera realistiska mål som kan uppnås, ii) i högre grad övervakar vad som uppnås, iii) förenklar förfarandena, iv) är mer selektiv vid användning av partnersamverkan och v) använder erhållen kunskap och erfarenhet till att öka varaktigheten. Europaparlamentet och rådet stödde dessa rekommendationer (14).

9.27

| 9.27 | Målet för denna uppföljningsgranskning, som utfördes i mitten av 2006, var att göra en övergripande bedömning av hur instrumentet för partnersamverkan har utvecklats sedan revisionsrättens särskilda rapport offentliggjordes, och bedöma i vilken utsträckning rekommendationerna i den ursprungliga rapporten har genomförts. |
| --- | --- |

Målet för denna uppföljningsgranskning, som utfördes i mitten av 2006, var att göra en övergripande bedömning av hur instrumentet för partnersamverkan har utvecklats sedan revisionsrättens särskilda rapport offentliggjordes, och bedöma i vilken utsträckning rekommendationerna i den ursprungliga rapporten har genomförts.

9.28

| 9.28 | Kommissionen (generaldirektoratet för utvidgning) fungerar som förmedlare och samordnare av instrumentet för partnersamverkan och fastställer därigenom de bestämmelser och riktlinjer som skall följas av parterna, bland annat genom att utveckla handboken för partnersamverkan. Fackansvariga generaldirektorat ingår i den interna samrådsstrukturen och deltar i programplaneringen av stödet. Partnersamverkansparterna, det vill säga stödmottagande institutioner och medlemsstater, bär hela ansvaret för genomförandet. |
| --- | --- |

Kommissionen (generaldirektoratet för utvidgning) fungerar som förmedlare och samordnare av instrumentet för partnersamverkan och fastställer därigenom de bestämmelser och riktlinjer som skall följas av parterna, bland annat genom att utveckla handboken för partnersamverkan. Fackansvariga generaldirektorat ingår i den interna samrådsstrukturen och deltar i programplaneringen av stödet. Partnersamverkansparterna, det vill säga stödmottagande institutioner och medlemsstater, bär hela ansvaret för genomförandet.

Revisionsrättens iakttagelser

| 9.29 | Kommissionen har tagit itu med många av de iakttagelser som identifierades i särskild rapport nr 6/2003. Genom ändringarna 2004 och 2005 av handboken för partnersamverkan vidtog kommissionen korrigeringsåtgärder som utbetalning av ersättning till partnersamverkansparter för förberedelsekostnader för projekt först när tidsfristerna har hållits, utbetalning av lön till partnersamverkansrådgivaren på plats från samma organ som betalar projektutgifter, fastställande av villkor för användning av befullmäktigade organ (dvs. organ som agerar i stället för den offentliga förvaltningen) för att undvika otillbörlig konkurrens och bevara den offentliga karaktären på partnersamverkan, samt uppmuntra användningen av en mer småskalig version av partnersamverkan (”Twinning Light”) för mindre komplexa projekt. Sedan 2005 gäller handboken förutom för Phare även för Cards-, Meda- och Tacisprogrammen. |
| --- | --- |

9.29

Kommissionen har tagit itu med många av de iakttagelser som identifierades i särskild rapport nr 6/2003. Genom ändringarna 2004 och 2005 av handboken för partnersamverkan vidtog kommissionen korrigeringsåtgärder som utbetalning av ersättning till partnersamverkansparter för förberedelsekostnader för projekt först när tidsfristerna har hållits, utbetalning av lön till partnersamverkansrådgivaren på plats från samma organ som betalar projektutgifter, fastställande av villkor för användning av befullmäktigade organ (dvs. organ som agerar i stället för den offentliga förvaltningen) för att undvika otillbörlig konkurrens och bevara den offentliga karaktären på partnersamverkan, samt uppmuntra användningen av en mer småskalig version av partnersamverkan (”Twinning Light”) för mindre komplexa projekt. Sedan 2005 gäller handboken förutom för Phare även för Cards-, Meda- och Tacisprogrammen.

| 9.29 | Kommissionen välkomnar rättens erkännande av kommissionens engagemang att bibehålla och utveckla partnersamverkan som ett effektivt, trovärdigt och sunt EU-instrument till stöd för institutionell uppbyggnad. En sådan fortlöpande anpassning är särskilt viktig eftersom partnersamverkan nu kan tillämpas i området för den Europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

9.29

Kommissionen välkomnar rättens erkännande av kommissionens engagemang att bibehålla och utveckla partnersamverkan som ett effektivt, trovärdigt och sunt EU-instrument till stöd för institutionell uppbyggnad. En sådan fortlöpande anpassning är särskilt viktig eftersom partnersamverkan nu kan tillämpas i området för den Europeiska grannskapspolitiken.

| 9.30 | Det stödmottagande landets engagemang, både i det konkreta projektgenomförandet och på en mer övergripande politisk nivå, är en grundläggande förutsättning för att ett partnersamverkansprojekt skall bli framgångsrikt. Detta konstateras i handboken för partnersamverkan. Ännu 2006 användes dock aldrig resultaten av vissa projekt, eftersom förutsättningarna för ett framgångsrikt projektgenomförande inte helt hade uppfyllts eller den stödmottagande regeringen inte hade förbundit sig att använda projektresultaten. |
| --- | --- |

9.30

Det stödmottagande landets engagemang, både i det konkreta projektgenomförandet och på en mer övergripande politisk nivå, är en grundläggande förutsättning för att ett partnersamverkansprojekt skall bli framgångsrikt. Detta konstateras i handboken för partnersamverkan. Ännu 2006 användes dock aldrig resultaten av vissa projekt, eftersom förutsättningarna för ett framgångsrikt projektgenomförande inte helt hade uppfyllts eller den stödmottagande regeringen inte hade förbundit sig att använda projektresultaten.

| 9.30 | Ett aktivt samarbete mellan och ett helgjutet engagemang från alla berörda parter, även förvaltningarna i de utvalda medlemsstaterna, är en grundläggande förutsättning för att varje enskilt partnersamverkansprojekt skall bli framgångsrikt. |
| --- | --- |

9.30

Ett aktivt samarbete mellan och ett helgjutet engagemang från alla berörda parter, även förvaltningarna i de utvalda medlemsstaterna, är en grundläggande förutsättning för att varje enskilt partnersamverkansprojekt skall bli framgångsrikt.

| 9.31 | Utformningen av projekt har utvecklats väsentligt sedan den första omgången partnersamverkansprojekt. De senare projekten är mer fokuserade och målen mer exakta och mätbara. En av de faktorer som bidrar till förbättringen är att stödmottagarna har blivit mer erfarna när det gäller att genomföra EU-projekt. Dock är den inledande utformningen av ett projekt, dvs. att upprätta projektunderlaget, fortfarande besvärlig för mottagare som saknar tidigare erfarenhet av partnersamverkan eller tekniska biståndsprojekt. Detta leder fortfarande till komplexa projekt med överambitiösa mål i inledningsfasen av partnersamverkan. För partnersamverkansprojekt med investeringsinslag ledde upphandlingsförfarandena ofta till att genomförandet försenades, vilket gjorde att det blev nödvändigt att i grunden arbeta om projektet eller att föra över vissa inslag till uppföljningsprojekten. |
| --- | --- |

9.31

Utformningen av projekt har utvecklats väsentligt sedan den första omgången partnersamverkansprojekt. De senare projekten är mer fokuserade och målen mer exakta och mätbara. En av de faktorer som bidrar till förbättringen är att stödmottagarna har blivit mer erfarna när det gäller att genomföra EU-projekt. Dock är den inledande utformningen av ett projekt, dvs. att upprätta projektunderlaget, fortfarande besvärlig för mottagare som saknar tidigare erfarenhet av partnersamverkan eller tekniska biståndsprojekt. Detta leder fortfarande till komplexa projekt med överambitiösa mål i inledningsfasen av partnersamverkan. För partnersamverkansprojekt med investeringsinslag ledde upphandlingsförfarandena ofta till att genomförandet försenades, vilket gjorde att det blev nödvändigt att i grunden arbeta om projektet eller att föra över vissa inslag till uppföljningsprojekten.

| 9.31 | Partnersamverkansprojekten uppstår ur en dialog mellan kommissionen och mottagarländerna. Kommissionen har inlett flera initiativ för att hjälpa potentiella mottagarförvaltningar med programplanering av riktade partnersamverkansprojekt: |
| --- | --- |

9.31

Partnersamverkansprojekten uppstår ur en dialog mellan kommissionen och mottagarländerna. Kommissionen har inlett flera initiativ för att hjälpa potentiella mottagarförvaltningar med programplanering av riktade partnersamverkansprojekt:

| — | En cd-rom innehållande alla ansökningar om partnersamverkansprojekt (projektunderlag) färdigställdes 2004 och uppdaterades 2006. |
| --- | --- |

—

En cd-rom innehållande alla ansökningar om partnersamverkansprojekt (projektunderlag) färdigställdes 2004 och uppdaterades 2006.

| — | En ny mall för ansökningar om partnersamverkansprojekt (projektunderlag) utformades i 2005 års gemensamma handbok för partnersamverkan. |
| --- | --- |

—

En ny mall för ansökningar om partnersamverkansprojekt (projektunderlag) utformades i 2005 års gemensamma handbok för partnersamverkan.

| — | Utbildningsinsatserna har intensifierats, bl.a. genom lansering av internutbildning för samordnarna av partnersamverkan två gånger om året och utbildning på plats. |
| --- | --- |

—

Utbildningsinsatserna har intensifierats, bl.a. genom lansering av internutbildning för samordnarna av partnersamverkan två gånger om året och utbildning på plats.

| 9.32 | Partnersamverkansrådgivaren på plats lämnar varje kvartal lägesrapporter som kommissionen nu noga följer. När det gäller de projekt revisionsrätten granskade hade delegationerna regelbundet analyserat och kommenterat dessa rapporter och vid behov föreslagit korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

9.32

Partnersamverkansrådgivaren på plats lämnar varje kvartal lägesrapporter som kommissionen nu noga följer. När det gäller de projekt revisionsrätten granskade hade delegationerna regelbundet analyserat och kommenterat dessa rapporter och vid behov föreslagit korrigerande åtgärder.

9.33

| 9.33 | Kommissionen har inte i tillräcklig utsträckning förenklat förfarandena. Partnersamverkansprojekten innehåller fortfarande överdrivet detaljerade budgetar på verksamhetsnivå och meritförteckningar för alla experter som deltar i projektet. Följaktligen kräver finjusteringar av verksamheter, vilket är en normal del av projektförvaltningen efter startperioden (t.ex. justering av antalet arbetsgruppsdagar eller antalet dokument som skall översättas), fortfarande en formell ändring av kontraktet vilket försvårar projektförvaltningen i onödan. |
| --- | --- |

Kommissionen har inte i tillräcklig utsträckning förenklat förfarandena. Partnersamverkansprojekten innehåller fortfarande överdrivet detaljerade budgetar på verksamhetsnivå och meritförteckningar för alla experter som deltar i projektet. Följaktligen kräver finjusteringar av verksamheter, vilket är en normal del av projektförvaltningen efter startperioden (t.ex. justering av antalet arbetsgruppsdagar eller antalet dokument som skall översättas), fortfarande en formell ändring av kontraktet vilket försvårar projektförvaltningen i onödan.

| 9.33 | Under 2007 effektiviserade kommissionen ytterligare reglerna för partnersamverkan, inklusive dem om ändringar i budgeten, för att förtydliga och förenkla förvaltningen av partnersamverkansprojekten. I handboken för partnersamverkan förutses en flexibel struktur för ändring av redan godkända partnersamverkanskontrakt. Såsom är fallet med alla avtalsförbindelser måste ändringar anmälas i förhand. Detta är ett logiskt krav, eftersom dessa ändringar ofta medför inte endast en justering av de obligatoriska resultaten, utan även av utgiftsplanen för gemenskapens medel. |
| --- | --- |

9.33

Under 2007 effektiviserade kommissionen ytterligare reglerna för partnersamverkan, inklusive dem om ändringar i budgeten, för att förtydliga och förenkla förvaltningen av partnersamverkansprojekten. I handboken för partnersamverkan förutses en flexibel struktur för ändring av redan godkända partnersamverkanskontrakt. Såsom är fallet med alla avtalsförbindelser måste ändringar anmälas i förhand. Detta är ett logiskt krav, eftersom dessa ändringar ofta medför inte endast en justering av de obligatoriska resultaten, utan även av utgiftsplanen för gemenskapens medel.

| 9.34 | Kommissionen har inte följt revisionsrättens rekommendation att använda partnersamverkan mer selektivt. Valet mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd är fortfarande inte baserat på en ingående analys. |
| --- | --- |

9.34

Kommissionen har inte följt revisionsrättens rekommendation att använda partnersamverkan mer selektivt. Valet mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd är fortfarande inte baserat på en ingående analys.

| 9.34 | Identifieringen och utformningen av samverkansprojekt är resultatet av en process och dialog mellan kommissionen och mottagarlandet vilket slutligen skall granskas och godkännas av Phares eller Cards förvaltningskommitté. |
| --- | --- |

9.34

Identifieringen och utformningen av samverkansprojekt är resultatet av en process och dialog mellan kommissionen och mottagarlandet vilket slutligen skall granskas och godkännas av Phares eller Cards förvaltningskommitté.

| 9.35 | Samtliga projekt som kontrollerades 2006 innehöll åtgärder för att stödja resultatens varaktighet, till exempel utbildning av utbildare och användning av resultat i uppföljningsprojektet. |
| --- | --- |

9.35

Samtliga projekt som kontrollerades 2006 innehöll åtgärder för att stödja resultatens varaktighet, till exempel utbildning av utbildare och användning av resultat i uppföljningsprojektet.

9.36

| 9.36 | Partnersamverkansprojekten omfattar i allmänhet liknande interventionsområden i alla mottagarländer. Fortfarande saknar dock kommissionen en systematisk metod för att sprida bästa praxis, inklusive en öppen databas över projekt och resultat, och nätverket av partnersamverkansrådgivare, som är avgörande för utbyte av kunskap och erfarenheter, har ännu inte inrättats. Det finns vidare ingen systematisk metod för efterhandsutvärderingar av projektresultat. När projektet är avslutat finns inget fastställt förfarande för att kontrollera användningen av de resultat som uppnåtts. Det görs endast tematiska utvärderingar på programnivå. Dessa gäller dock inte enskilda projekt utan utvärderar hela instrumentet. |
| --- | --- |

Partnersamverkansprojekten omfattar i allmänhet liknande interventionsområden i alla mottagarländer. Fortfarande saknar dock kommissionen en systematisk metod för att sprida bästa praxis, inklusive en öppen databas över projekt och resultat, och nätverket av partnersamverkansrådgivare, som är avgörande för utbyte av kunskap och erfarenheter, har ännu inte inrättats. Det finns vidare ingen systematisk metod för efterhandsutvärderingar av projektresultat. När projektet är avslutat finns inget fastställt förfarande för att kontrollera användningen av de resultat som uppnåtts. Det görs endast tematiska utvärderingar på programnivå. Dessa gäller dock inte enskilda projekt utan utvärderar hela instrumentet.

| 9.36 | Kommissionen har gjort betydande ansträngningar att sprida bra metoder genom periodisk utgivning av nyheter om partnersamverkan och publicering av en ny broschyr och en dvd om partnersamverkan. |
| --- | --- |

9.36

Kommissionen har gjort betydande ansträngningar att sprida bra metoder genom periodisk utgivning av nyheter om partnersamverkan och publicering av en ny broschyr och en dvd om partnersamverkan.

Som en uppföljning av iakttagelserna i revisionsrättens särskilda rapport uppmanades mottagarländerna 2003 att inom ramen för sitt samarbete upprätta ett RTA-nätverk, men frånvaron av positiv återkoppling gjorde detta omöjligt.

Vid sidan av de tematiska utvärderingarna gör kommissionen slumpvisa utvärderingar av enskilda projekt.

Rekommendationer

| 9.37 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att |
| --- | --- |

9.37

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

| 9.37 | Kommissionen välkomnar rättens iakttagelser och strävar efter att beakta dessa i den vidare utvecklingen av partnersamverkan. |
| --- | --- |

9.37

Kommissionen välkomnar rättens iakttagelser och strävar efter att beakta dessa i den vidare utvecklingen av partnersamverkan.

| a) | överväga att fastställa strängare villkor för hur de stödmottagande regeringarna skall använda projektresultaten, |
| --- | --- |

a)

överväga att fastställa strängare villkor för hur de stödmottagande regeringarna skall använda projektresultaten,

| a) | Kommissionen kommer även fortsättningsvis att säkerställa att mottagarförvaltningarna ser till att resultaten från partnersamverkansprojekten är hållbara. Om det villkoret inte uppfylls, kan kommissionen avbryta genomförandet av projektet. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att säkerställa att mottagarförvaltningarna ser till att resultaten från partnersamverkansprojekten är hållbara. Om det villkoret inte uppfylls, kan kommissionen avbryta genomförandet av projektet.

| b) | överväga mer ändamålsenliga sätt att hjälpa stödmottagare att utforma sitt första projekt, inklusive planeringen av upphandling, |
| --- | --- |

b)

överväga mer ändamålsenliga sätt att hjälpa stödmottagare att utforma sitt första projekt, inklusive planeringen av upphandling,

| b) | Kommissionen har redan inlett flera initiativ för att bistå potentiella mottagare och tar hänsyn till att samordningen bör förbättras för att upphandlingen skall kunna ske i rätt tid. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har redan inlett flera initiativ för att bistå potentiella mottagare och tar hänsyn till att samordningen bör förbättras för att upphandlingen skall kunna ske i rätt tid.

| c) | överväga att sänka detaljnivån i partnersamverkanskontrakten för att öppna för större flexibilitet för projektledningen, |
| --- | --- |

c)

överväga att sänka detaljnivån i partnersamverkanskontrakten för att öppna för större flexibilitet för projektledningen,

| c) | Kommissionen är fast besluten att ytterligare effektivisera reglerna om ändringar i budgeten för att förtydliga och förenkla förvaltningen av partnersamverkansprojekten. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen är fast besluten att ytterligare effektivisera reglerna om ändringar i budgeten för att förtydliga och förenkla förvaltningen av partnersamverkansprojekten.

| d) | se till att valen mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd är välgrundade och göra mottagarna mer medvetna om skillnaden mellan dem, |
| --- | --- |

d)

se till att valen mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd är välgrundade och göra mottagarna mer medvetna om skillnaden mellan dem,

| d) | Kommissionen kommer även fortsättningsvis att framhäva de särskilda egenskaperna hos partnersamverkan och se till att valet mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd behandlas specifikt. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att framhäva de särskilda egenskaperna hos partnersamverkan och se till att valet mellan partnersamverkan och tekniskt bistånd behandlas specifikt.

| e) | fastställa i) en systematisk metod för efterhandsutvärdering eller övervakning av projektresultat och kontroll av om resultaten används, ii) inrätta ett nätverk för partnersamverkansrådgivare, och iii) upprätta en databas med projektresultat för att sprida bästa praxis. |
| --- | --- |

e)

fastställa i) en systematisk metod för efterhandsutvärdering eller övervakning av projektresultat och kontroll av om resultaten används, ii) inrätta ett nätverk för partnersamverkansrådgivare, och iii) upprätta en databas med projektresultat för att sprida bästa praxis.

| e) | i) | Kommissionen kommer även i fortsättningen att utföra regelbundna konsekvensbedömningar, som kommer att spridas i samband med de nationella kontaktpunkternas årliga möten. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Kommissionen kommer även i fortsättningen att utföra regelbundna konsekvensbedömningar, som kommer att spridas i samband med de nationella kontaktpunkternas årliga möten.

| ii) | Kommissionen beklagar att det rekommenderade nätverket ännu inte har kunnat upprättas, på grund av bristande samarbete från övriga berörda parter inom partnersamverkan. |
| --- | --- |

ii)

Kommissionen beklagar att det rekommenderade nätverket ännu inte har kunnat upprättas, på grund av bristande samarbete från övriga berörda parter inom partnersamverkan.

| iii) | Upprättandet av en databas väcker flera frågor om det fortsatta samarbetet med experter på partnersamverkan och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

iii)

Upprättandet av en databas väcker flera frågor om det fortsatta samarbetet med experter på partnersamverkan och uppgiftsskydd.

---

(1)  De åtta länder som blev medlemsstater 2004 (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien), de två länder som blev medlemsstater den 1 januari 2007 (Bulgarien och Rumänien) och kandidatlandet Kroatien.

(2)  Polen, Ungern och omstrukturering i öst, rådets förordning (EEG) nr 3906/89 (EGT L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen (EGT L 342, 27.12.2001, s. 1).

(4)  Strukturpolitiskt föranslutningsinstrument, rådets förordning (EG) nr 1267/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Särskilt föranslutningsprogram för jordbruket och landsbygdens utveckling, rådets förordning (EG) nr 1268/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  Inom EDIS ackrediterades särskilda genomförandeorgan för att genomföra Phare- och Ispaprogrammen utan att kommissionen förhandskontrollerar upphandling och kontraktstilldelning.

(7)  Betalningar till det tredjeland som får Ispastöd (Kroatien) stod för mindre än 1 % av de totala Ispabetalningarna 2006.

(8)  Praktisk handledning för kontraktsförfaranden inom ramen för Phare, Ispa och Sapard.

(9)  Punkt 9.10 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(10)  Artikel 5.4 i avsnitt A.

(11)  Se avsnitt A artikel 12 styckena 2 och 4 i det fleråriga finansieringsavtalet.

(12)  Tillfredsställande åtskillnad av funktioner, korrekt godkännande av transaktioner, tillfredsställande dokumentation och bokföring, kontroller på plats (fysisk kontroll) och oberoende kontroller.

(13)  EUT C 167, 17.7.2003.

(14)  Europaparlamentets betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 (A5–0200/2004), 2569:e mötet i Europeiska unionens råd (6970/04).

BILAGA 9.1 a

Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen – Strategi inför anslutningen – Phare och Turkiet

| Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller.
  (Punkt 9.13 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Kontinuerligt stöd från delegationerna för att förbättra kvaliteten på de nationella myndigheternas arbete. | Även 2006 fann revisionsrätten en stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller. | Kommissionen vidtar alla ansträngningar för att stödja de nationella förvaltningarna i deras arbete med att inrätta lämpliga strukturer och förfaranden i syfte att öka deras förvaltnings- och kontrollkapacitet. |
| Otillräckliga förfaranden för att påminna de nationella myndigheterna om att lämna in slutliga deklarationer, och checklistor för granskningsprocessen saknas.
  (Punkt 9.14 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Checklistor har tagits fram. Tidsfristen för att lämna in deklarationerna har förlängts. | De slutliga deklarationerna lämnas fortfarande in för sent. | Kommissionen skickar regelbundet ut skriftliga påminnelser om att slutliga deklarationer måste inkomma i rätt tid. Denna fråga har även väckts av de gemensamma övervakningskommittéerna. Till följd av dessa ansträngningar har de flesta slutliga deklarationer mottagits och behandlats. |
| EDIS-ackrediterade genomförandeorgan var inte alltid den faktiskt upphandlande myndigheten.
  (Punkt 9.15 i årsrapporten för budgetåret 2005) | På grund av nationell lagstiftning (om äganderätt etc.) kan genomförandeorganen inte alltid vara den formella upphandlande myndigheten. | Denna iakttagelse är inte längre aktuell. | |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller.

(Punkt 9.13 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Kontinuerligt stöd från delegationerna för att förbättra kvaliteten på de nationella myndigheternas arbete.

Även 2006 fann revisionsrätten en stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller.

Kommissionen vidtar alla ansträngningar för att stödja de nationella förvaltningarna i deras arbete med att inrätta lämpliga strukturer och förfaranden i syfte att öka deras förvaltnings- och kontrollkapacitet.

Otillräckliga förfaranden för att påminna de nationella myndigheterna om att lämna in slutliga deklarationer, och checklistor för granskningsprocessen saknas.

(Punkt 9.14 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Checklistor har tagits fram. Tidsfristen för att lämna in deklarationerna har förlängts.

De slutliga deklarationerna lämnas fortfarande in för sent.

Kommissionen skickar regelbundet ut skriftliga påminnelser om att slutliga deklarationer måste inkomma i rätt tid. Denna fråga har även väckts av de gemensamma övervakningskommittéerna. Till följd av dessa ansträngningar har de flesta slutliga deklarationer mottagits och behandlats.

EDIS-ackrediterade genomförandeorgan var inte alltid den faktiskt upphandlande myndigheten.

(Punkt 9.15 i årsrapporten för budgetåret 2005)

På grund av nationell lagstiftning (om äganderätt etc.) kan genomförandeorganen inte alltid vara den formella upphandlande myndigheten.

Denna iakttagelse är inte längre aktuell.

BILAGA 9.1 b

Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen – Strategi inför anslutningen – Sapard

| Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Ändringar av förfaranden för genomförande eller betalningar av Sapards utbetalningsställe utan förhandsgodkännande av kommissionen.
  (Punkt 9.10 i årsrapporten för budgetåret 2005) | Kommissionen har påmint de berörda nationella myndigheterna om deras skyldighet att lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs. | Även 2006 fann revisionsrätten att det gjordes ändringar av förfaranden utan förhandsgodkännande av kommissionen. | Kommissionen har uttryckt sin oro till de rumänska och bulgariska myndigheterna och har påmint dem om deras skyldighet (fram till anslutningen) att lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs. |
| Otillräcklig dokumentation till grund för offentliga anbudsförfaranden garanterade inte att anbuden togs emot inom tidsfristerna eller granskades i vederbörlig ordning.
  (Punkt 9.17 a i årsrapporten för budgetåret 2005) | Kommissionen har följt upp iakttagelserna genom förfarandet för avslutning av räkenskaperna. | Även 2006 upptäckte revisionsrätten brister i tillämpningen av upphandlingsförfarandena. | Kommissionen följer upp iakttagelserna i samband med förfarandet för avslutning av räkenskaperna, och finansiella korrigeringar föreslås vid behov. |
| Bristfälliga system för att kontrollera att priser är skäliga (till exempel en prisdatabas) påverkar de stödberättigande beloppen.
  (Punkt 9.17 c i årsrapporten för budgetåret 2005) | Kommissionen har påmint de berörda nationella myndigheterna om att de ska införa en databas. | Det finns fortfarande brister i databasen. | En prisdatabas är visserligen inte något lagstadgat krav men skulle kunna ge ännu större garantier för en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp. |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Ändringar av förfaranden för genomförande eller betalningar av Sapards utbetalningsställe utan förhandsgodkännande av kommissionen.

(Punkt 9.10 i årsrapporten för budgetåret 2005)

Kommissionen har påmint de berörda nationella myndigheterna om deras skyldighet att lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs.

Även 2006 fann revisionsrätten att det gjordes ändringar av förfaranden utan förhandsgodkännande av kommissionen.

Kommissionen har uttryckt sin oro till de rumänska och bulgariska myndigheterna och har påmint dem om deras skyldighet (fram till anslutningen) att lämna in alla förslag till ändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs.

Otillräcklig dokumentation till grund för offentliga anbudsförfaranden garanterade inte att anbuden togs emot inom tidsfristerna eller granskades i vederbörlig ordning.

(Punkt 9.17 a i årsrapporten för budgetåret 2005)

Kommissionen har följt upp iakttagelserna genom förfarandet för avslutning av räkenskaperna.

Även 2006 upptäckte revisionsrätten brister i tillämpningen av upphandlingsförfarandena.

Kommissionen följer upp iakttagelserna i samband med förfarandet för avslutning av räkenskaperna, och finansiella korrigeringar föreslås vid behov.

Bristfälliga system för att kontrollera att priser är skäliga (till exempel en prisdatabas) påverkar de stödberättigande beloppen.

(Punkt 9.17 c i årsrapporten för budgetåret 2005)

Kommissionen har påmint de berörda nationella myndigheterna om att de ska införa en databas.

Det finns fortfarande brister i databasen.

En prisdatabas är visserligen inte något lagstadgat krav men skulle kunna ge ännu större garantier för en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp.

BILAGA 9.2 a

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll – Strategi inför anslutningen – Phare och Turkiet

| Aktuellt system | Nyckelinternkontroll | Övergripande bedömning |
| --- | --- | --- |
| Förfaranden och handböcker | Förhands-kontroll | Interna revisioner | Efterhands-kontroller | Ledningens rapportering |
| GD Utvidgning, centrala avdelningar | | | | | | |
| Kommissionens delegation | | | | N/A | | |
| Genomförandeorgan DIS | | | | N/A | | |
| Ackrediterat genomförandeorgan EDIS | | | | N/A | | |

Aktuellt system

Nyckelinternkontroll

Övergripande bedömning

Förfaranden och handböcker

Förhands-kontroll

Interna revisioner

Efterhands-kontroller

Ledningens rapportering

GD Utvidgning, centrala avdelningar

Kommissionens delegation

N/A

Genomförandeorgan DIS

N/A

Ackrediterat genomförandeorgan EDIS

N/A

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |
| N/A | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

N/A

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 9.2 b

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll – Strategi inför anslutningen – Sapard

| Aktuellt system | Nyckelkontroller | Övergripande bedömning |
| --- | --- | --- |
| Åtskillnad av uppgifter | Interna revisioner | Verifieringskedja | Ledningens kontroller | Preliminära administrativa och tekniska kontroller/bedömningar | Kontroller på plats |
| GD Jordbruk | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Lednings- och kontrollorgan i Lettland | | | | | | | |
| Lednings- och kontrollorgan i Rumänien | | | | | | | |

Aktuellt system

Nyckelkontroller

Övergripande bedömning

Åtskillnad av uppgifter

Interna revisioner

Verifieringskedja

Ledningens kontroller

Preliminära administrativa och tekniska kontroller/bedömningar

Kontroller på plats

GD Jordbruk

N/A

N/A

N/A

Lednings- och kontrollorgan i Lettland

Lednings- och kontrollorgan i Rumänien

Förklaring:

| | Tillfredsställande |
| --- | --- |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Otillfredsställande |
| N/A | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Otillfredsställande

N/A

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

KAPITEL 10

Administrativa utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 10.1 | Inledning |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Slutsatser inom ramen för revisionsförklaringen |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Särskilda iakttagelser för varje institution |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Revisionens omfattning och inriktning |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Europaparlamentet |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Rådet |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Kommissionen |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Domstolen |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Revisionsrätten |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Regionkommittén |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Slutsatser om revisionen av särskilda riskområden |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Särskilda rapporter som har offentliggjorts sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Europeiska unionens byråer |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Europaskolorna |
| --- | --- |

10.33–10.34

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 10.1 | Detta kapitel omfattar följande: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

10.1

Detta kapitel omfattar följande:

| — | Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter (1). |
| --- | --- |

—

Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter (1).

| — | Byråerna och övriga decentraliserade organ. |
| --- | --- |

—

Byråerna och övriga decentraliserade organ.

| — | Europaskolorna. |
| --- | --- |

—

Europaskolorna.

INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER

| 10.2 | Revisionen av institutionernas administrativa utgifter består av två delar. Den första delen gäller den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen. Den andra delen består av särskilda iakttagelser för varje institution i enlighet med artikel 143.4 i budgetförordningen. Dessa iakttagelser bygger på revisioner av områden som valts ut på grundval av identifierade risker från tidigare granskningsresultat. |
| --- | --- |

10.2

Revisionen av institutionernas administrativa utgifter består av två delar. Den första delen gäller den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen. Den andra delen består av särskilda iakttagelser för varje institution i enlighet med artikel 143.4 i budgetförordningen. Dessa iakttagelser bygger på revisioner av områden som valts ut på grundval av identifierade risker från tidigare granskningsresultat.

10.3

| 10.3 | De anslag som avser dessa utgifter förvaltas direkt av varje institution och används till att betala löner, tillägg och ersättningar och pensioner till personer som arbetar för institutionerna, samt till hyra, inköp och diverse utgifter. År 2006 uppgick de administrativa utgifterna vid Europeiska unionens institutioner till 6 699 miljoner euro, såsom närmare anges i
  tabell 10.1
  . |
| --- | --- |

De anslag som avser dessa utgifter förvaltas direkt av varje institution och används till att betala löner, tillägg och ersättningar och pensioner till personer som arbetar för institutionerna, samt till hyra, inköp och diverse utgifter. År 2006 uppgick de administrativa utgifterna vid Europeiska unionens institutioner till 6 699 miljoner euro, såsom närmare anges i
  tabell 10.1
  .

Tabell 10.1 Betalningar per institution

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Europaparlamentet | 1 235 | 1 440 |
| Rådet | 533 | 585 |
| Kommissionen | 3 952 | 4 150 |
| Domstolen | 211 | 238 |
| Revisionsrätten | 92 | 99 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 96 | 108 |
| Regionkommittén | 64 | 69 |
| Europeiska ombudsmannen | 6 | 7 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 2 | 3 |
| Summa | 6 191 | 6 699 |

(miljoner euro)

2005

2006

Europaparlamentet

1 235

1 440

Rådet

533

585

Kommissionen

3 952

4 150

Domstolen

211

238

Revisionsrätten

92

99

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

96

108

Regionkommittén

64

69

Europeiska ombudsmannen

6

7

Europeiska datatillsynsmannen

2

3

Summa

6 191

6 699

| 10.4 | Revisionsrättens tidigare revisioner har visat att de fel som påträffats inte var väsentliga. En uppföljning av iakttagelserna i årsrapporter för tidigare år finns i
  tabell 10.2
  . |
| --- | --- |

10.4

Revisionsrättens tidigare revisioner har visat att de fel som påträffats inte var väsentliga. En uppföljning av iakttagelserna i årsrapporter för tidigare år finns i
  tabell 10.2
  .

Tabell 10.2 Uppföljning av iakttagelser från tidigare årsrapporter

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Krävs ytterligare åtgärder? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa |
| Punkt 9.6 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 10.7 i årsrapporten för budgetåret 2005:
  Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som skall fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ändrade sina interna regler i december 2005 för att garantera efterlevnad av tjänsteföreskrifterna. | Europaparlamentet, kommissionen och rådet bör ändra sina interna regler för att säkerställa att logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna. | Europaparlamentets svar

  Såsom parlamentet påpekat i sina tidigare svar på revisionsrättens iakttagelser, har det speciella problem när det gäller tjänsteresor till följd av verksamhetens art och spridning på tre arbetsorter. Vid inrättandet av schablonsystemet har parlamentets presidium tagit hänsyn till det rättsliga utlåtande som det erhållit i detta ärende och avsikten med systemet är att uppnå en rimlig jämvikt mellan regelverkets krav och de krav som institutionens särskilda arbetsförhållanden ställer. Dessutom kommer de nu införda förenklade bestämmelserna att bidra till att minska de administrativa utgifter som hanteringen av ett synnerligen stort antal tjänsteresor ger upphov till. Se också parlamentets resolution av den 24 april 2007 (2), punkt 12, om ansvarsfrihet för 2005 års räkenskaper.

  Rådets svar

  Generalsekretariatets nya interna regler för tjänsteresor innehåller inte längre någon schablonersättning på 30 %. Innan reglerna träder i kraft (planerat till oktober 2007) måste de dock bli föremål för formellt samråd med personalrepresentanterna.

  Kommissionens svar

  Handledningen för tjänsteuppdrag – de interna regler för personalens tjänsteresor som antagits av kommissionen – omarbetas för närvarande för att ta hänsyn till revisionsrättens anmärkning. De nya reglerna planeras bli antagna i början av 2008. |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet |
| Punkterna 9.17–9.20 i årsrapporten för budgetåret 2002 och tabell 10.2 i årsrapporten för 2005:
  Om tilläggspensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt. Det skall finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Tilläggspensionsplanen tas upp i artikel 27 i Europaparlamentets ledamotsstadga, som antogs av parlamentet den 28 september 2005. Stadgan träder i kraft den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009. Det har inte fastställts några bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Stadgan har ingen rättslig verkan fram till den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009 och kan inte utgöra en rättslig grund för parlamentets bidrag till den pensionsfond som bildats av en ideell förening. Det bör fastställas lämpliga bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Europaparlamentets svar

  Såsom parlamentet angav i sina svar på revisionsrättens iakttagelser för 2005 är det faktum att det fastställs i ledamotsstadgan (artikel 27) att den pensionsfond ”som parlamentet har upprättat kommer efter ikraftträdandet av denna stadga att kvarstå för de ledamöter eller före detta ledamöter som redan förvärvat rättigheter i denna fond”, ett underförstått erkännande av en rättslig grund för pensionsfonden och detta även för perioden innan stadgan träder i ikraft.


  Den arbetsgrupp som har ansvaret för att vidta åtgärder för att genomföra ledamotsstadgan fortsätter sitt arbete med att bland annat utarbeta bestämmelser för ansvarsförbindelser och skyldigheter för parlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.


  Resultatet av anbudsinfordran i EUT för att genomföra en oberoende försäkringsteknisk studie av pensionsfonden har överlämnats till parlamentets presidium. Studien, som kommer att inledas inom kort, kommer att göra det möjligt för presidiet att sedan vidta åtgärder för att garantera utbetalningen av tilläggspensioner efter att stadgan trätt i kraft 2009 och att utarbeta ett avtal som styr förbindelserna mellan fonden och parlamentet samt även reglerar deras respektive ansvarsförbindelser. |
| Betalning för extra ledighet som inte tagits ut |
| Punkt 9.18 i årsrapporten för budgetåret 2004 och tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2005:
  Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna. | Även om generalsekretariatet har vidtagit lämpliga åtgärder för att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997 gjordes det ändå betalningar 2006 som kompensation för extra ledighet som inte tagits ut. | Betalning för extra ledighet som inte tas ut bör upphöra. | Rådets svar

  Rådets generalsekretariat är medvetet om revisionsrättens ståndpunkt när det gäller ersättning för sedan länge innestående kompensationsledighetsdagar som inte tagits ut och instämmer till fullo med revisionsrättens anmärkningar där man betonar att den nuvarande normaliseringsprocessen måste avslutas snarast möjligt. Som revisionsrätten noterade har det utfärdats instruktioner om att de resterande dagarna absolut skall ha eliminerats före 2009 års slut. Sedan 1997 har man dessutom vidtagit åtgärder för att se till att situationen inte upprepas i framtiden.


  Generalsekretariatet anser emellertid att tillsättningsmyndighetens skyldighet att respektera de berörda personernas förvärvade rättigheter och den europeiska lagstiftningens grundläggande principer i fråga om berättigade förväntningar och likabehandling innebär att man under en kort övergångsperiod måste behålla ett system där ackumulerad, innestående ledighet elimineras genom beviljad ledighet eller ersättning. Generalsekretariatet är för närvarande i färd med att undersöka alla möjligheter att ytterligare skynda på processen med att eliminera innestående ledighet, inbegripet genom att reducera den tidsperiod som för närvarande beviljas för att göras slut på dylik ledighet. |
| Ersättning för resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater |
| Punkt 10.11 i årsrapporten för budgetåret 2005:
  Rådet ändrade sitt system för ersättning av resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater genom beslut 190/2003, som gäller sedan den 1 januari 2004. Ersättningen betalas upp till en fastställd tilldelning per medlemsstat. Revisionsrätten konstaterade att det nya systemet kraftigt minskade rådets administrativa börda när det gäller att ersätta delegaternas omkostnader, men att kontrollerna av giltigheten hos medlemsstaternas redogörelser före delbetalningen i juli 2005 hade varit otillräckliga. | I rapporter från tjänsten för internrevision i februari och november 2006 identifierades problem med otydliga regler för ersättningsberättigande och otillräcklig redovisning av närvaro vid sammanträden. Situationen förändrades inte på något väsentligt sätt 2006 jämfört med 2005.
  Generalsekretariatet planerar en förbättring av systemet för redovisning av närvaro vid sammanträden. | Fler kontroller bör införas för att garantera att medlemsstaternas förklaringar är giltiga. | Rådets svar

  Sedan det nya reseersättningssystemet för rådsmedlemmarnas delegater tillkom, har generalsekretariatet successivt infört strikta kontroller av medlemsstaternas redogörelser. När man upptäcker anomalier eller felaktigheter, uppmanas medlemsstaterna att korrigera dessa och lämna in en ny redogörelse.


  Generalsekretariatet arbetar för närvarande med att







  — | revidera beslutet, i synnerhet klargöra vilka som är berättigade till ersättning, |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Krävs ytterligare åtgärder?

Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa

Punkt 9.6 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 10.7 i årsrapporten för budgetåret 2005:

Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som skall fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ändrade sina interna regler i december 2005 för att garantera efterlevnad av tjänsteföreskrifterna.

Europaparlamentet, kommissionen och rådet bör ändra sina interna regler för att säkerställa att logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

Europaparlamentets svar

Såsom parlamentet påpekat i sina tidigare svar på revisionsrättens iakttagelser, har det speciella problem när det gäller tjänsteresor till följd av verksamhetens art och spridning på tre arbetsorter. Vid inrättandet av schablonsystemet har parlamentets presidium tagit hänsyn till det rättsliga utlåtande som det erhållit i detta ärende och avsikten med systemet är att uppnå en rimlig jämvikt mellan regelverkets krav och de krav som institutionens särskilda arbetsförhållanden ställer. Dessutom kommer de nu införda förenklade bestämmelserna att bidra till att minska de administrativa utgifter som hanteringen av ett synnerligen stort antal tjänsteresor ger upphov till. Se också parlamentets resolution av den 24 april 2007 (2), punkt 12, om ansvarsfrihet för 2005 års räkenskaper.

Rådets svar

Generalsekretariatets nya interna regler för tjänsteresor innehåller inte längre någon schablonersättning på 30 %. Innan reglerna träder i kraft (planerat till oktober 2007) måste de dock bli föremål för formellt samråd med personalrepresentanterna.

Kommissionens svar

Handledningen för tjänsteuppdrag – de interna regler för personalens tjänsteresor som antagits av kommissionen – omarbetas för närvarande för att ta hänsyn till revisionsrättens anmärkning. De nya reglerna planeras bli antagna i början av 2008.

Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Punkterna 9.17–9.20 i årsrapporten för budgetåret 2002 och tabell 10.2 i årsrapporten för 2005:

Om tilläggspensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt. Det skall finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Tilläggspensionsplanen tas upp i artikel 27 i Europaparlamentets ledamotsstadga, som antogs av parlamentet den 28 september 2005. Stadgan träder i kraft den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009. Det har inte fastställts några bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Stadgan har ingen rättslig verkan fram till den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009 och kan inte utgöra en rättslig grund för parlamentets bidrag till den pensionsfond som bildats av en ideell förening. Det bör fastställas lämpliga bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Europaparlamentets svar

Såsom parlamentet angav i sina svar på revisionsrättens iakttagelser för 2005 är det faktum att det fastställs i ledamotsstadgan (artikel 27) att den pensionsfond ”som parlamentet har upprättat kommer efter ikraftträdandet av denna stadga att kvarstå för de ledamöter eller före detta ledamöter som redan förvärvat rättigheter i denna fond”, ett underförstått erkännande av en rättslig grund för pensionsfonden och detta även för perioden innan stadgan träder i ikraft.

Den arbetsgrupp som har ansvaret för att vidta åtgärder för att genomföra ledamotsstadgan fortsätter sitt arbete med att bland annat utarbeta bestämmelser för ansvarsförbindelser och skyldigheter för parlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Resultatet av anbudsinfordran i EUT för att genomföra en oberoende försäkringsteknisk studie av pensionsfonden har överlämnats till parlamentets presidium. Studien, som kommer att inledas inom kort, kommer att göra det möjligt för presidiet att sedan vidta åtgärder för att garantera utbetalningen av tilläggspensioner efter att stadgan trätt i kraft 2009 och att utarbeta ett avtal som styr förbindelserna mellan fonden och parlamentet samt även reglerar deras respektive ansvarsförbindelser.

Betalning för extra ledighet som inte tagits ut

Punkt 9.18 i årsrapporten för budgetåret 2004 och tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2005:

Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna.

Även om generalsekretariatet har vidtagit lämpliga åtgärder för att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997 gjordes det ändå betalningar 2006 som kompensation för extra ledighet som inte tagits ut.

Betalning för extra ledighet som inte tas ut bör upphöra.

Rådets svar

Rådets generalsekretariat är medvetet om revisionsrättens ståndpunkt när det gäller ersättning för sedan länge innestående kompensationsledighetsdagar som inte tagits ut och instämmer till fullo med revisionsrättens anmärkningar där man betonar att den nuvarande normaliseringsprocessen måste avslutas snarast möjligt. Som revisionsrätten noterade har det utfärdats instruktioner om att de resterande dagarna absolut skall ha eliminerats före 2009 års slut. Sedan 1997 har man dessutom vidtagit åtgärder för att se till att situationen inte upprepas i framtiden.

Generalsekretariatet anser emellertid att tillsättningsmyndighetens skyldighet att respektera de berörda personernas förvärvade rättigheter och den europeiska lagstiftningens grundläggande principer i fråga om berättigade förväntningar och likabehandling innebär att man under en kort övergångsperiod måste behålla ett system där ackumulerad, innestående ledighet elimineras genom beviljad ledighet eller ersättning. Generalsekretariatet är för närvarande i färd med att undersöka alla möjligheter att ytterligare skynda på processen med att eliminera innestående ledighet, inbegripet genom att reducera den tidsperiod som för närvarande beviljas för att göras slut på dylik ledighet.

Ersättning för resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater

Punkt 10.11 i årsrapporten för budgetåret 2005:

Rådet ändrade sitt system för ersättning av resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater genom beslut 190/2003, som gäller sedan den 1 januari 2004. Ersättningen betalas upp till en fastställd tilldelning per medlemsstat. Revisionsrätten konstaterade att det nya systemet kraftigt minskade rådets administrativa börda när det gäller att ersätta delegaternas omkostnader, men att kontrollerna av giltigheten hos medlemsstaternas redogörelser före delbetalningen i juli 2005 hade varit otillräckliga.

I rapporter från tjänsten för internrevision i februari och november 2006 identifierades problem med otydliga regler för ersättningsberättigande och otillräcklig redovisning av närvaro vid sammanträden. Situationen förändrades inte på något väsentligt sätt 2006 jämfört med 2005.

Generalsekretariatet planerar en förbättring av systemet för redovisning av närvaro vid sammanträden.

Fler kontroller bör införas för att garantera att medlemsstaternas förklaringar är giltiga.

Rådets svar

Sedan det nya reseersättningssystemet för rådsmedlemmarnas delegater tillkom, har generalsekretariatet successivt infört strikta kontroller av medlemsstaternas redogörelser. När man upptäcker anomalier eller felaktigheter, uppmanas medlemsstaterna att korrigera dessa och lämna in en ny redogörelse.

Generalsekretariatet arbetar för närvarande med att

—

revidera beslutet, i synnerhet klargöra vilka som är berättigade till ersättning,

| — | ersätta närvaroformulären med elektroniska passerkort. |
| --- | --- |

—

ersätta närvaroformulären med elektroniska passerkort.

Kommissionens uppföljning av familjetillägg

Punkt 10.12 i årsrapporten för budgetåret 2005:

Anställda som får familjetillägg och som inte har några underhållsberättigade barn ombeds inte regelbundet uppdatera uppgifterna. Det fanns inga belägg för att 676 av 1 605 berörda kommissionsanställda i Bryssel hade blivit ombedda att bekräfta eller uppdatera sina ursprungliga uppgifter. Kontrollerna var också otillräckliga när det gällde fall där anställda eventuellt erhöll nationella barntillägg som skulle ha dragits av från de tillägg och ersättningar som betalas i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

Uppföljningen av de olika typerna av bidrag är fortfarande främst baserad på att personalen frivilligt överför information. Kommissionen följde dock upp 231 av de 676 fallen 2006 och planerar att följa upp de återstående fallen inom två år.

Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att verifiera familjetilläggen regelbundet.

Kommissionens svar

Kommissionen planerar att avsluta uppföljningen av återstoden av dessa fall senast i början av 2008. Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar håller på att utarbeta ett nytt datasystem, IRIS, vilket innebär att förfarandena för dokumentation och kontrollen av att dessa följs blir helt elektroniska. Det nya systemet kommer att införas stegvis från mitten av 2007 fram till 2009.

Tjänsten för internrevision vid domstolen

Punkt 9.21 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkt 10.13 och 10.14 i årsrapporten för 2005:

Revisionsrätten konstaterade att internrevisorn ansvarade för förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. Samma situation noterades beträffande budgetåret 2005. En sådan inblandning i utförandet av finansiella transaktioner är inte förenlig med det fullständiga oberoende under vilket internrevisorn bör utföra sina granskningsuppgifter, i enlighet med den princip som anges i artikel 86 i budgetförordningen.

Under det andra halvåret 2005 utförde internrevisorn några särskilda granskningar och lämnade rekommendationer till de berörda avdelningarna. Vid tidpunkten för revisionsrättens granskning fanns dock inga rapporter från internrevisorn tillgängliga.

År 2006 hade internrevisorn fortsatt ansvar för förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. Tjänsten för internrevision färdigställde två revisionsrapporter och gav flera rekommendationer som resulterade i kraftiga besparingar.

Strukturen för övervakning och kontroll bör omorganiseras för att garantera totalt oberoende av tjänsten för internrevision.

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

| 10.5 | Vid revisionen bedömde revisionsrätten om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna över institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta, detta för att kunna lägga fram en särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen. Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll och granskade ett slumpmässigt urval av 61 transaktioner från hela området av administrativa utgifter. |
| --- | --- |

10.5

Vid revisionen bedömde revisionsrätten om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna över institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta, detta för att kunna lägga fram en särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen. Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll och granskade ett slumpmässigt urval av 61 transaktioner från hela området av administrativa utgifter.

Slutsatser inom ramen för revisionsförklaringen

| 10.6 | Med reservation för de frågor som tas upp i punkterna 10.9–10.12 hade alla institutioner 2006 inrättat en tillfredsställande ram för systemen för övervakning och kontroll såsom krävs enligt budgetförordningen, och det urval som granskades uppvisade ingen väsentlig förekomst av fel. Revisionsrätten uppmärksammar dock de brister i institutionernas system för övervakning och kontroll som behöver rättas till, vilket beskrivs i punkt 10.25. |
| --- | --- |

10.6

Med reservation för de frågor som tas upp i punkterna 10.9–10.12 hade alla institutioner 2006 inrättat en tillfredsställande ram för systemen för övervakning och kontroll såsom krävs enligt budgetförordningen, och det urval som granskades uppvisade ingen väsentlig förekomst av fel. Revisionsrätten uppmärksammar dock de brister i institutionernas system för övervakning och kontroll som behöver rättas till, vilket beskrivs i punkt 10.25.

Särskilda iakttagelser för varje institution

Revisionens omfattning och inriktning

| 10.7 | I revisionen av de särskilda riskområden som nämns i punkt 10.2 ingick en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, och ett antal stickprover gjordes av |
| --- | --- |

10.7

I revisionen av de särskilda riskområden som nämns i punkt 10.2 ingick en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, och ett antal stickprover gjordes av

| i) | förhandlade upphandlingsförfaranden (kommissionens infrastruktur- och logistikbyråer i Bryssel och Luxemburg, Europaparlamentet, rådet, domstolen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén), |
| --- | --- |

i)

förhandlade upphandlingsförfaranden (kommissionens infrastruktur- och logistikbyråer i Bryssel och Luxemburg, Europaparlamentet, rådet, domstolen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén),

| ii) | betalning av ersättning för utgifter samt av andra tillägg och ersättningar till institutionernas ledamöter (Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén), |
| --- | --- |

ii)

betalning av ersättning för utgifter samt av andra tillägg och ersättningar till institutionernas ledamöter (Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén),

| iii) | huvudkontorens kontroll över kommissionens delegationer (kommissionens generaldirektorat för yttre förbindelser), |
| --- | --- |

iii)

huvudkontorens kontroll över kommissionens delegationer (kommissionens generaldirektorat för yttre förbindelser),

| iv) | de förfaranden som används för att säkerställa att miniminormerna för intern kontroll genomförs (rådet), |
| --- | --- |

iv)

de förfaranden som används för att säkerställa att miniminormerna för intern kontroll genomförs (rådet),

| v) | internrevisionsfunktionen (domstolen). |
| --- | --- |

v)

internrevisionsfunktionen (domstolen).

10.8

| 10.8 | De brister som påträffades sammanfattas nedan och slutsatserna återfinns i punkt 10.25. Felen och bristerna kan inte extrapoleras för hela området administrativa utgifter eftersom de specifika granskningsområdena för varje institution valdes ut på grundval av kända risker. |
| --- | --- |

De brister som påträffades sammanfattas nedan och slutsatserna återfinns i punkt 10.25. Felen och bristerna kan inte extrapoleras för hela området administrativa utgifter eftersom de specifika granskningsområdena för varje institution valdes ut på grundval av kända risker.

Europaparlamentet

| 10.9 | Sedan 1998 har revisionsrätten vid flera tillfällen (3) pekat på brister i den rättsliga ram som upprättats av presidiet (ett organ som består av Europaparlamentets talman och 14 vice talmän) för betalningar av assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet. Under 2006 uppgick utgifterna för ledamöternas assistentstöd till omkring 132 miljoner euro. |
| --- | --- |

10.9

Sedan 1998 har revisionsrätten vid flera tillfällen (3) pekat på brister i den rättsliga ram som upprättats av presidiet (ett organ som består av Europaparlamentets talman och 14 vice talmän) för betalningar av assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet. Under 2006 uppgick utgifterna för ledamöternas assistentstöd till omkring 132 miljoner euro.

10.10

| 10.10 | År 2004 ändrades reglerna för parlamentsledamöternas inlämning av verifierande underlag, och de nya kraven fastställdes i ett meddelande från kvestorerna i juli 2005. Däri krävs det att parlamentsledamöterna senast den 1 november 2005 skall lämna in verifierande underlag för sin användning av stödet för perioden juli 2004–juni 2005. Denna tidsgräns förlängdes senare flera gånger och enligt de uppgifter som revisionsrätten har haft tillgång till täcker de verifierande underlag som lämnats in av parlamentsledamöterna och som den ansvariga administrativa avdelningen anser vara tillräckliga endast 27,2 % (11,9 miljoner euro) av utgifterna i fråga för 2004 (juli–december) och 22,5 % (27,1 miljoner euro) för 2005 (helår). |
| --- | --- |

År 2004 ändrades reglerna för parlamentsledamöternas inlämning av verifierande underlag, och de nya kraven fastställdes i ett meddelande från kvestorerna i juli 2005. Däri krävs det att parlamentsledamöterna senast den 1 november 2005 skall lämna in verifierande underlag för sin användning av stödet för perioden juli 2004–juni 2005. Denna tidsgräns förlängdes senare flera gånger och enligt de uppgifter som revisionsrätten har haft tillgång till täcker de verifierande underlag som lämnats in av parlamentsledamöterna och som den ansvariga administrativa avdelningen anser vara tillräckliga endast 27,2 % (11,9 miljoner euro) av utgifterna i fråga för 2004 (juli–december) och 22,5 % (27,1 miljoner euro) för 2005 (helår).

| 10.11 | I ett meddelande från kvestorerna den 23 mars 2007 förlängdes tidsgränsen för inlämning av verifierande underlag för år 2006 till den 30 april 2007 utan att det nämndes att även underlagen för 2004 och 2005 fortfarande måste lämnas in. Den 1 maj 2007 hade presidiet inte vidtagit några åtgärder för att se till att skyldigheten att lämna in tillräckliga verifierande underlag hade fullgjorts. |
| --- | --- |

10.11

I ett meddelande från kvestorerna den 23 mars 2007 förlängdes tidsgränsen för inlämning av verifierande underlag för år 2006 till den 30 april 2007 utan att det nämndes att även underlagen för 2004 och 2005 fortfarande måste lämnas in. Den 1 maj 2007 hade presidiet inte vidtagit några åtgärder för att se till att skyldigheten att lämna in tillräckliga verifierande underlag hade fullgjorts.

| 10.10–10.11 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Beroende på bristande klarhet i den ursprungliga texten och på följderna av utvidgningen av unionen 2004 var det nödvändigt för kvestorerna att utarbeta och anta genomförandeåtgärder efter fördjupat politiskt och fackmässigt samråd. Presidiet gick följaktligen med på att förlänga tidsfristen och gav kvestorerna i uppdrag att undersöka om det var möjligt att förenkla de verifierande underlag som skall lämnas in i samband med regleringen av utgifterna. |
| --- | --- |

10.10–10.11

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Beroende på bristande klarhet i den ursprungliga texten och på följderna av utvidgningen av unionen 2004 var det nödvändigt för kvestorerna att utarbeta och anta genomförandeåtgärder efter fördjupat politiskt och fackmässigt samråd. Presidiet gick följaktligen med på att förlänga tidsfristen och gav kvestorerna i uppdrag att undersöka om det var möjligt att förenkla de verifierande underlag som skall lämnas in i samband med regleringen av utgifterna.

Med tanke på de att förhållandena i medlemsstaterna är mycket olika och att det behövs tid för att följa de nya kraven, ansågs det inte lämpligt att införa en slutlig tidsfrist för de skyldigheter som hänförde sig till en regel under omarbetning.

Dessutom antog presidiet den 25 september 2006 en ny uppsättning regler, en så kallad ”Codex” (rättigheter och skyldigheter för assistenter och ledamöter) som hade följdverkningar på de bestämmelser som styr ersättningen av kostnader för assistans till ledamöterna (ny omarbetad version som antogs av presidiet den 13 december 2006).

Mot denna bakgrund meddelade kvestorerna samtliga ledamöter att underlagen måste lämnas in före den 30 april 2007. Ett stort antal dokument har inlämnats och dessa är nu under behandling.

| 10.12 | Revisionsrätten konstaterar därför att presidiet inte har sett till att de regler enligt vilka tillräckliga verifierande underlag skall lämnas in har genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Eftersom den största delen av de belopp som betalats ut i assistentstöd till parlamentsledamöterna inte senare har styrkts genom korrekta verifierande underlag för de utgifter som parlamentsledamöterna har haft anser revisionsrätten att det inte finns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt har anställt eller anlitat en eller flera assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade. Om dessa dokument inte lämnas in inom rimlig tid bör lämpliga åtgärder, till exempel indragning av utbetalningar och/eller utfärdande av återbetalningskrav, vidtas för de belopp som inte är styrkta. |
| --- | --- |

10.12

Revisionsrätten konstaterar därför att presidiet inte har sett till att de regler enligt vilka tillräckliga verifierande underlag skall lämnas in har genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Eftersom den största delen av de belopp som betalats ut i assistentstöd till parlamentsledamöterna inte senare har styrkts genom korrekta verifierande underlag för de utgifter som parlamentsledamöterna har haft anser revisionsrätten att det inte finns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt har anställt eller anlitat en eller flera assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade. Om dessa dokument inte lämnas in inom rimlig tid bör lämpliga åtgärder, till exempel indragning av utbetalningar och/eller utfärdande av återbetalningskrav, vidtas för de belopp som inte är styrkta.

| 10.12 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Det finns anledning att påminna om att innan någon utbetalning sker av assistentstöd, måste grundläggande obligatoriska dokument lämnas in, som ansökningar om ersättning och avtal mellan ledamoten och assistenten/assistenterna, tjänsteleverantören eller betalningsombudet. |
| --- | --- |

10.12

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Det finns anledning att påminna om att innan någon utbetalning sker av assistentstöd, måste grundläggande obligatoriska dokument lämnas in, som ansökningar om ersättning och avtal mellan ledamoten och assistenten/assistenterna, tjänsteleverantören eller betalningsombudet.

Andra dokument, som bevis på socialförsäkringstillhörighet när assistenten är löneanställd, begärs in inom tre månader. Samtliga ledamöter uppfyller dessa villkor.

Ytterligare underlag som krävs sedan bestämmelserna ändrades 2004 och nu senast den 13 december 2006 gäller huvudsakligen avtal med tjänsteleverantörer (ungefär hälften av assistenterna) och hör samman med skyldigheten att översända fakturor eller kostnadsredovisningar till ledamöterna som sedan måste vidarebefordra en kopia till parlamentets administration av ”en redovisning av de [av tjänsteleverantören] fakturerade beloppen tillsammans med ett intyg som styrker att alla skyldigheter i fråga om skatter och sociala avgifter som följer av tillämplig nationell lagstiftning har fullgjorts”. För att överlämna alla dessa dokument krävdes mer tid än vad som förutsetts. Såsom ovan nämndes har ett stort antal dokument inlämnats och dessa är nu under behandling.

Efter behandlingen kommer de ledamöter som inte uppfyllt skyldigheten att överlämna det nödvändiga underlaget för utbetalningarna att få ett personligt brev där det förklaras vad som saknas. Skulle en ledamot inte uppfylla skyldigheten att inlämna det underlag som saknas, kan den delegerade utanordnaren hålla inne med utbetalningarna och generalsekreteraren kan besluta om att kräva tillbaka belopp som felaktigt utbetalats. Sådana beslut skall fattas i samarbete med kvestorerna.

| 10.13 | Internrevisorn avslutade en heltäckande revision av Europaparlamentets upphandlingsförfaranden 2006. Vid revisionen identifierades en mängd brister i den interna kontrollen och ledningens kontroll över upphandlingsförfaranden, framför allt när det gäller planering, efterlevnad av tillämpliga förordningar och regler, styrningsinformationens tillförlitlighet och sund ekonomisk förvaltning. En detaljerad handlingsplan som omfattar 144 enskilda åtgärder utarbetades och några konkreta åtgärder vidtogs redan 2006 av generalsekreteraren, till exempel tillsattes ett rådgivande organ (Procurement forum), och ett centralt register över kontrakt upprättades. Revisionsrättens granskning av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt vid Europaparlamentet bekräftade de granskningsresultat som parlamentets internrevisor hade fått fram. |
| --- | --- |

10.13

Internrevisorn avslutade en heltäckande revision av Europaparlamentets upphandlingsförfaranden 2006. Vid revisionen identifierades en mängd brister i den interna kontrollen och ledningens kontroll över upphandlingsförfaranden, framför allt när det gäller planering, efterlevnad av tillämpliga förordningar och regler, styrningsinformationens tillförlitlighet och sund ekonomisk förvaltning. En detaljerad handlingsplan som omfattar 144 enskilda åtgärder utarbetades och några konkreta åtgärder vidtogs redan 2006 av generalsekreteraren, till exempel tillsattes ett rådgivande organ (Procurement forum), och ett centralt register över kontrakt upprättades. Revisionsrättens granskning av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt vid Europaparlamentet bekräftade de granskningsresultat som parlamentets internrevisor hade fått fram.

| 10.13 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Det är viktigt att notera att revisionen av upphandlingsförfarandena, som utfördes av internrevisorn och som slutfördes 2006, genomfördes 2003, vilket var det första år då den nya budgetförordningen tillämpades. |
| --- | --- |

10.13

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Det är viktigt att notera att revisionen av upphandlingsförfarandena, som utfördes av internrevisorn och som slutfördes 2006, genomfördes 2003, vilket var det första år då den nya budgetförordningen tillämpades.

Åtgärder vidtogs faktiskt 2003 och under de följande åren. När det gäller 2006 och de åtgärder som revisionsrätten hänvisar till skall det därför påpekas att det nya rådgivande organet (Procurement forum) ersatte den avdelningsövergripande gruppen för upphandling (Interservice Group on Procurement) som inrättades 2003 för att ge stöd åt utanordnarna och att det centrala avtalsregister som infördes 2006 är resultatet av det utvecklingsarbete som utförts under de föregående åren.

Rådet

| 10.14 | Vid genomgången av ett stickprov av förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt vid rådet framkom det att ett kontrakt för tillhandahållande av telekommunikationstjänster för sammanträden i Europeiska rådet som ingåtts för maximalt fyra år hade förlängts med ytterligare ett år. Förlängningen av kontraktet (till en uppskattad kostnad på 900 000 euro) motiverades felaktigt av rådets administration med hänvisning till artikel 126.1 e i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (4) som gäller ”kompletterande tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som inte (...) omfattas av det första kontraktet, men som genom omständigheter som [man] inte kunnat förutse har blivit nödvändiga”. Revisionsrätten anser att ett öppet anbudsförfarande borde ha genomförts innan kontraktet löpte ut. |
| --- | --- |

10.14

Vid genomgången av ett stickprov av förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt vid rådet framkom det att ett kontrakt för tillhandahållande av telekommunikationstjänster för sammanträden i Europeiska rådet som ingåtts för maximalt fyra år hade förlängts med ytterligare ett år. Förlängningen av kontraktet (till en uppskattad kostnad på 900 000 euro) motiverades felaktigt av rådets administration med hänvisning till artikel 126.1 e i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (4) som gäller ”kompletterande tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som inte (...) omfattas av det första kontraktet, men som genom omständigheter som [man] inte kunnat förutse har blivit nödvändiga”. Revisionsrätten anser att ett öppet anbudsförfarande borde ha genomförts innan kontraktet löpte ut.

| 10.14 | RÅDETS SVAR
  Kontraktet i fråga omfattar tillgängligheten på telekommunikationsinfrastruktur (telefonlinjer och ISDN-linjer) för journalister under EU-toppmötena (i snitt tre per år). Flera månader före kontraktets utgång konstaterade utanordnarens avdelning att det var nödvändigt att inleda ett förfarande för kontraktstilldelning för att täcka detta behov. Vid denna tidpunkt måste emellertid alla sekretariatets administrativa avdelningar inrikta sina ansträngningar på projekten för inflyttning i den nya LEX-byggnaden (1 300 personer) i början av 2007. Man beslutade därför att förlänga det gällande kontraktet med nio månader. Generalsekretariatet är medvetet om att det – som revisionsrätten påpekar i sin rapport – borde ha genomfört ett nytt förfarande för kontraktstilldelning före kontraktets utgång. |
| --- | --- |

10.14

RÅDETS SVAR

Kontraktet i fråga omfattar tillgängligheten på telekommunikationsinfrastruktur (telefonlinjer och ISDN-linjer) för journalister under EU-toppmötena (i snitt tre per år). Flera månader före kontraktets utgång konstaterade utanordnarens avdelning att det var nödvändigt att inleda ett förfarande för kontraktstilldelning för att täcka detta behov. Vid denna tidpunkt måste emellertid alla sekretariatets administrativa avdelningar inrikta sina ansträngningar på projekten för inflyttning i den nya LEX-byggnaden (1 300 personer) i början av 2007. Man beslutade därför att förlänga det gällande kontraktet med nio månader. Generalsekretariatet är medvetet om att det – som revisionsrätten påpekar i sin rapport – borde ha genomfört ett nytt förfarande för kontraktstilldelning före kontraktets utgång.

Med tanke på de exceptionella omständigheterna såg sig emellertid rådet nödsakat att förlänga det gällande kontraktet, men med så kort tid som möjligt.

Det bör noteras att generalsekretariatet nyligen inledde ett förfarande för kontraktstilldelning för att täcka ovannämnda behov.

Kommissionen (5)

| 10.15 | I årsrapporten från GD Yttre förbindelser för 2006 hävdades att övervakningskontrollerna av delegationerna hade förbättrats under 2006, framför allt genom att en enhet för efterhandskontroll inrättats vid tjänsten för yttre representation. Generaldirektörens reservation från tidigare år hävdes. Trots de förbättringar som gjordes 2006 konstaterade revisionsrätten vid sin revision att man inte hade gjort tillräckligt för att avvärja risken för dubbla betalningar. |
| --- | --- |

10.15

I årsrapporten från GD Yttre förbindelser för 2006 hävdades att övervakningskontrollerna av delegationerna hade förbättrats under 2006, framför allt genom att en enhet för efterhandskontroll inrättats vid tjänsten för yttre representation. Generaldirektörens reservation från tidigare år hävdes. Trots de förbättringar som gjordes 2006 konstaterade revisionsrätten vid sin revision att man inte hade gjort tillräckligt för att avvärja risken för dubbla betalningar.

| 10.15 | KOMMISSIONENS SVAR
  Generaldirektören ansåg att enheten för efterhandskontroll på ett effektivt sätt bidragit till att åstadkomma tillräcklig säkerhet i fråga om kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen på delegationerna genom att göra många efterhandskontroller. Tjänsten för yttre representation utvecklar kontinuerligt sina stickprovsmetoder och kontrolltekniker och kommer i samband med denna process att ta sig an frågan om hur dubbla betalningar kan upptäckas. |
| --- | --- |

10.15

KOMMISSIONENS SVAR

Generaldirektören ansåg att enheten för efterhandskontroll på ett effektivt sätt bidragit till att åstadkomma tillräcklig säkerhet i fråga om kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen på delegationerna genom att göra många efterhandskontroller. Tjänsten för yttre representation utvecklar kontinuerligt sina stickprovsmetoder och kontrolltekniker och kommer i samband med denna process att ta sig an frågan om hur dubbla betalningar kan upptäckas.

| 10.16 | Under 2006 förbättrades systemet för förvaltning av kontrakt och upphandling vid infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och reservationen i direktörens förklaring 2005 hävdes. Även om inga reservationer lämnades 2005 och 2006 gällande infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg rapporterade tjänsten för internrevision i april 2007 om brister i byråns förvaltning och kontroll av upphandlingar. Revisionsrättens granskning av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden vid infrastruktur- och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg visade att i ett antal fall hade bristande planering av upphandlingar och otillräcklig analys av marknadsvillkoren lett till att man förhandlade med endast en leverantör istället för att använda sig av anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

10.16

Under 2006 förbättrades systemet för förvaltning av kontrakt och upphandling vid infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och reservationen i direktörens förklaring 2005 hävdes. Även om inga reservationer lämnades 2005 och 2006 gällande infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg rapporterade tjänsten för internrevision i april 2007 om brister i byråns förvaltning och kontroll av upphandlingar. Revisionsrättens granskning av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden vid infrastruktur- och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg visade att i ett antal fall hade bristande planering av upphandlingar och otillräcklig analys av marknadsvillkoren lett till att man förhandlade med endast en leverantör istället för att använda sig av anbudsförfaranden.

| 10.16 | KOMMISSIONENS SVAR
  Förbättringar i förvaltningen av upphandling gjordes redan 2006 till följd av den handlingsplan som gjordes upp 2005. |
| --- | --- |

10.16

KOMMISSIONENS SVAR

Förbättringar i förvaltningen av upphandling gjordes redan 2006 till följd av den handlingsplan som gjordes upp 2005.

För infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel inbegriper detta intern omorganisering, (obligatorisk) personalutbildning, effektivare förvaltning av en fyraårig löpande plan med hjälp av ett dataprogram, förstärkning av interna förfaranden, ledningens självutvärdering av de viktigaste starka och svaga sidorna i förvaltningen av upphandling och utarbetandet av en handlingsplan på grundval av den, förstärkning av interna nätverk samt spridning av information och bästa metoder.

Förbättringarna fortsätter 2007 bland annat genom en förstärkning av personalresurserna och personalens kompetens, en förbättring av planeringsprocessen och av marknadsanalysen för de mest komplexa och betydande anbudsförfarandena.

Enligt artikel 126.1 b i genomförandebestämmelserna är förhandlade förfaranden tillåtna på områden där endast en leverantör kan genomföra uppdraget (”supplier captivity”).

Tabell: Upphandlingsförfaranden för infrastruktur- och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg vilkas värde överstiger 60 000 euro

| Förfaranden 2006 (belopp i miljoner euro) | Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel (OIB) | Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg (OIL) |
| --- | --- | --- |
| Totalt antal | 34 | 12 |
| Förhandlade förfaranden | 4 | 1 |
| Totalt belopp | 137,0 | 14,5 |
| Belopp för förhandlade förfaranden | 2,5 | 0,07 |

Förfaranden 2006 (belopp i miljoner euro)

Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel (OIB)

Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg (OIL)

Totalt antal

34

12

Förhandlade förfaranden

4

1

Totalt belopp

137,0

14,5

Belopp för förhandlade förfaranden

2,5

0,07

Beträffande infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg har tjänsten för internrevision i sin rapport påpekat brister, men eftersom ingen av dess rekommendationer har klassificerats som kritisk är det befogat att ingen reservation gjorts. Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg har dock gjort upp en handlingsplan för att åtgärda de brister som konstaterats av revisionsrätten och tjänsten för internrevision.

Handlingsplanen, som bygger på rekommendationerna från enheten för internrevision har redan börjat genomföras, och effekterna av den kommer att bli synliga under den närmaste tiden.

Domstolen

| 10.17 | Med undantag av den fråga som tas upp i
  tabell 10.2
  och som gäller tjänsten för internrevision gav inte granskningen upphov till några iakttagelser. |
| --- | --- |

10.17

Med undantag av den fråga som tas upp i
  tabell 10.2
  och som gäller tjänsten för internrevision gav inte granskningen upphov till några iakttagelser.

| 10.17 | DOMSTOLENS SVAR
  Revisionsrättens enda iakttagelse rör den interna revisionen. Domstolen påpekar att den, i syfte att efterkomma de anmärkningar som lämnats av revisionsrätten i tidigare årsrapporter, har ändrat den administrativa organisationen av systemet för kontroll och revision. Det har skapats två administrativa enheter, utan något hierarkiskt eller funktionellt samband: en enhet för internrevision, som leds av en internrevisor, och en enhet med ansvar för kontrolluppgifter. Denna nya organisation börjar gälla från och med den 1 oktober 2007, då internrevisorn och chefen för kontrollenheten, vilka nyligen utnämnts av domstolens administrativa kommitté, tillträder sina tjänster. |
| --- | --- |

10.17

DOMSTOLENS SVAR

Revisionsrättens enda iakttagelse rör den interna revisionen. Domstolen påpekar att den, i syfte att efterkomma de anmärkningar som lämnats av revisionsrätten i tidigare årsrapporter, har ändrat den administrativa organisationen av systemet för kontroll och revision. Det har skapats två administrativa enheter, utan något hierarkiskt eller funktionellt samband: en enhet för internrevision, som leds av en internrevisor, och en enhet med ansvar för kontrolluppgifter. Denna nya organisation börjar gälla från och med den 1 oktober 2007, då internrevisorn och chefen för kontrollenheten, vilka nyligen utnämnts av domstolens administrativa kommitté, tillträder sina tjänster.

Revisionsrätten

| 10.18 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som utfärdar en revisionsberättelse för årsredovisningen per den 31 december 2006 åtföljd av en rapport om rutiner för administration och redovisning om systemet för intern kontroll och om den ekonomiska förvaltningen. I rapporten fastställer revisorn att han anser att hans arbete inte har påvisat några fakta som skulle kunna väcka tvivel om lämpligheten i de administrativa rutinerna, redovisningsrutinerna, den interna kontrollen eller den ekonomiska förvaltningens efterlevnad av tillämpliga bestämmelser. Revisionsberättelsen och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.18

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som utfärdar en revisionsberättelse för årsredovisningen per den 31 december 2006 åtföljd av en rapport om rutiner för administration och redovisning om systemet för intern kontroll och om den ekonomiska förvaltningen. I rapporten fastställer revisorn att han anser att hans arbete inte har påvisat några fakta som skulle kunna väcka tvivel om lämpligheten i de administrativa rutinerna, redovisningsrutinerna, den interna kontrollen eller den ekonomiska förvaltningens efterlevnad av tillämpliga bestämmelser. Revisionsberättelsen och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 10.19 | Granskningen av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt som förvaltats av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs gemensamma avdelningar visade på brister i förvaltning och kontroll. Utgifterna för kontrakt som ingåtts efter ett förhandlat förfarande istället för efter ett anbudsförfarande utgjorde år 2006 en stor procentandel av de totala utgifterna för upphandling. För budgetposterna 2 0 1 0 (försäkringar), 2 0 2 0 (vatten, gas, elektricitet och uppvärmning), 2 0 3 0 (städning och underhåll) och 2 2 0 0 (nyanskaffning av teknisk och elektronisk kontorsutrustning) uppgick denna procentandel till över 50 % av de totala anslag som det ingåtts åtaganden för, vilka uppgick till 6,4 miljoner euro. Denna praxis stämmer inte överens med de allmänna bestämmelserna som fastställs i artikel 89 i budgetförordningen och som säger att ”all upphandling skall ske med så brett deltagande som möjligt”. Det förhandlade förfarandet är ett undantag som tillämpas endast inom de strikta ramar som fastställs i artiklarna 126, 127 och 129 i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

10.19

Granskningen av ett urval förhandlade upphandlingsförfaranden och kontrakt som förvaltats av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs gemensamma avdelningar visade på brister i förvaltning och kontroll. Utgifterna för kontrakt som ingåtts efter ett förhandlat förfarande istället för efter ett anbudsförfarande utgjorde år 2006 en stor procentandel av de totala utgifterna för upphandling. För budgetposterna 2 0 1 0 (försäkringar), 2 0 2 0 (vatten, gas, elektricitet och uppvärmning), 2 0 3 0 (städning och underhåll) och 2 2 0 0 (nyanskaffning av teknisk och elektronisk kontorsutrustning) uppgick denna procentandel till över 50 % av de totala anslag som det ingåtts åtaganden för, vilka uppgick till 6,4 miljoner euro. Denna praxis stämmer inte överens med de allmänna bestämmelserna som fastställs i artikel 89 i budgetförordningen och som säger att ”all upphandling skall ske med så brett deltagande som möjligt”. Det förhandlade förfarandet är ett undantag som tillämpas endast inom de strikta ramar som fastställs i artiklarna 126, 127 och 129 i genomförandebestämmelserna.

| 10.19 | EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Den totala summan motsvarar helt riktigt mer eller mindre 50 %. El och gas svarar dock för närmare hälften av siffran och denna marknad har först nyligen avreglerats. Ett interinstitutionellt förfarande inleddes år 2004 men gav inte något framgångsrikt resultat. EESK deltar i ett nytt, pågående interinstitutionellt förfarande. För den tekniska driftskompatibilitetens skull har ett avtal om teknisk utrustning för tolkning i nya sammanträdeslokaler tilldelats leverantören av det system som redan installerats i samtliga övriga sammanträdesrum. Flera avtal, som tidigare fördelades med hjälp av det förhandlade förfarandet, är emellertid föremål för offentlig upphandling (fastighetsunderhåll, byggnadsinspektioner, hisskontroller, hissunderhåll, hygienutrustning och avfallshantering) och flera nya kontrakt har undertecknats. Vad gäller försäkringsavtalen gav inte initiativet till interinstitutionell anbudsinfordran år 2003 något framgångsrikt slutresultat. EESK planerar att antingen inleda en egen upphandling eller att ansluta sig till de interinstitutionella avtalen, i syfte att utarbeta en ny rättslig ram till 2008. |
| --- | --- |

10.19

EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Den totala summan motsvarar helt riktigt mer eller mindre 50 %. El och gas svarar dock för närmare hälften av siffran och denna marknad har först nyligen avreglerats. Ett interinstitutionellt förfarande inleddes år 2004 men gav inte något framgångsrikt resultat. EESK deltar i ett nytt, pågående interinstitutionellt förfarande. För den tekniska driftskompatibilitetens skull har ett avtal om teknisk utrustning för tolkning i nya sammanträdeslokaler tilldelats leverantören av det system som redan installerats i samtliga övriga sammanträdesrum. Flera avtal, som tidigare fördelades med hjälp av det förhandlade förfarandet, är emellertid föremål för offentlig upphandling (fastighetsunderhåll, byggnadsinspektioner, hisskontroller, hissunderhåll, hygienutrustning och avfallshantering) och flera nya kontrakt har undertecknats. Vad gäller försäkringsavtalen gav inte initiativet till interinstitutionell anbudsinfordran år 2003 något framgångsrikt slutresultat. EESK planerar att antingen inleda en egen upphandling eller att ansluta sig till de interinstitutionella avtalen, i syfte att utarbeta en ny rättslig ram till 2008.

Då ingen anbudsinfordran har använts för ett visst avtal anser EESK att detta har varit motiverat p.g.a. omständigheterna (den föregående upphandlingen misslyckades, teknisk kompatibilitet osv.) och att detta förklarar antalet kontrakt som tilldelats utan upphandling.

| 10.20 | Enligt artikel 123.2 i genomförandebestämmelserna krävs det att antalet sökande som inbjuds att förhandla eller lämna anbud vid ett förhandlat förfarande inte får vara lägre än tre under förutsättning att det finns tillräckligt många anbudssökande som uppfyller urvalskriterierna, och att antalet anbudssökande som ges möjlighet att lämna förslag skall vara tillräckligt stort för att garantera en reell konkurrens. För 70 % av de kontrakt som granskades vid revisionen hade anbud begärts in från endast en potentiell leverantör. Revisionsrätten anser att det skulle ha varit möjligt att begära in anbud från fler än en leverantör för de flesta av dessa kontrakt (med ett totalt värde på 1,8 miljoner euro). |
| --- | --- |

10.20

Enligt artikel 123.2 i genomförandebestämmelserna krävs det att antalet sökande som inbjuds att förhandla eller lämna anbud vid ett förhandlat förfarande inte får vara lägre än tre under förutsättning att det finns tillräckligt många anbudssökande som uppfyller urvalskriterierna, och att antalet anbudssökande som ges möjlighet att lämna förslag skall vara tillräckligt stort för att garantera en reell konkurrens. För 70 % av de kontrakt som granskades vid revisionen hade anbud begärts in från endast en potentiell leverantör. Revisionsrätten anser att det skulle ha varit möjligt att begära in anbud från fler än en leverantör för de flesta av dessa kontrakt (med ett totalt värde på 1,8 miljoner euro).

| 10.20 | EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Domstolen har granskat 10 avtal varav 7 tilldelats efter ett förhandlat förfarande med en potentiell leverantör. Vad gäller tre av dessa (utvidgning av den tekniska utrustningen för tolkning, förlängning av fastighetsunderhållsavtalet samt försäkringsavtalet) hänvisar vi till kommentarerna under punkt 10.19. Ett av fallen avser en utgiftspost i Regionkommitténs egna anslag (delas inte med EESK) och berör därmed inte EESK:s utanordnare. I två av fallen skulle en upphandling teoretiskt sett ha kunnat inledas, men det ansågs inte ekonomiskt motiverat (fanor och affischer, dvs. små belopp samt ett nytt, undertecknat ramavtal på väg; passerkort beställda från leverantören och inte genom distributörer). I ett av fallen (ett kontrakt för en överensstämmelsekontroll avseende byggnaden JDE Belliard I & II) hade kommittéerna inget annat val än att följa Europaparlamentets resolution P6_TA(2005)0410 av den 15 december 2005, i vilken parlamentet begärde att kontrollen skulle utföras av SICABEL. Efter ett förhandlat förfarande gick kontraktet således till SICABEL och revisionsrätten hölls fullständigt informerad om utvecklingen. |
| --- | --- |

10.20

EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Domstolen har granskat 10 avtal varav 7 tilldelats efter ett förhandlat förfarande med en potentiell leverantör. Vad gäller tre av dessa (utvidgning av den tekniska utrustningen för tolkning, förlängning av fastighetsunderhållsavtalet samt försäkringsavtalet) hänvisar vi till kommentarerna under punkt 10.19. Ett av fallen avser en utgiftspost i Regionkommitténs egna anslag (delas inte med EESK) och berör därmed inte EESK:s utanordnare. I två av fallen skulle en upphandling teoretiskt sett ha kunnat inledas, men det ansågs inte ekonomiskt motiverat (fanor och affischer, dvs. små belopp samt ett nytt, undertecknat ramavtal på väg; passerkort beställda från leverantören och inte genom distributörer). I ett av fallen (ett kontrakt för en överensstämmelsekontroll avseende byggnaden JDE Belliard I & II) hade kommittéerna inget annat val än att följa Europaparlamentets resolution P6_TA(2005)0410 av den 15 december 2005, i vilken parlamentet begärde att kontrollen skulle utföras av SICABEL. Efter ett förhandlat förfarande gick kontraktet således till SICABEL och revisionsrätten hölls fullständigt informerad om utvecklingen.

| 10.21 | De förhandlade förfarandenas andel av budgeten i förhållande till antalet kontrakt som tilldelats av den utanordnare som genom delegering är ansvarig för budgetkapitlen 2 0 (investeringar i fast egendom, fastighetshyra och utgifter i samband därmed) och 2 2 (lös egendom och utgifter i samband därmed) hade ökat betydligt jämfört med tidigare år. Den var också avsevärt högre än det genomsnitt som konstaterats för institutionen. Så sent som i mars 2007 hade utanordnaren inte rapporterat till institutionen att några åtgärder hade vidtagits för att bryta tendensen, vilket krävs enligt artikel 54 i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

10.21

De förhandlade förfarandenas andel av budgeten i förhållande till antalet kontrakt som tilldelats av den utanordnare som genom delegering är ansvarig för budgetkapitlen 2 0 (investeringar i fast egendom, fastighetshyra och utgifter i samband därmed) och 2 2 (lös egendom och utgifter i samband därmed) hade ökat betydligt jämfört med tidigare år. Den var också avsevärt högre än det genomsnitt som konstaterats för institutionen. Så sent som i mars 2007 hade utanordnaren inte rapporterat till institutionen att några åtgärder hade vidtagits för att bryta tendensen, vilket krävs enligt artikel 54 i genomförandebestämmelserna.

| 10.21 | EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  EESK anser inte att det föreligger någon negativ trend vad gäller antalet förhandlade förfaranden under kapitlen 20 och 22. Åtgärder för att minska antalet förhandlade förfaranden har dock lyfts in i den delegerade utanordnarens slutliga årsrapport för räkenskapsåret 2006. Se även kommentarerna under punkt 10.19 för ytterligare detaljer. |
| --- | --- |

10.21

EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

EESK anser inte att det föreligger någon negativ trend vad gäller antalet förhandlade förfaranden under kapitlen 20 och 22. Åtgärder för att minska antalet förhandlade förfaranden har dock lyfts in i den delegerade utanordnarens slutliga årsrapport för räkenskapsåret 2006. Se även kommentarerna under punkt 10.19 för ytterligare detaljer.

Regionkommittén

| 10.22 | Anmärkningarna i punkterna 10.19–10.21 gäller även Regionkommittén eftersom de handlar om de kontrakt som förvaltas av kommittéernas gemensamma avdelningar. |
| --- | --- |

10.22

Anmärkningarna i punkterna 10.19–10.21 gäller även Regionkommittén eftersom de handlar om de kontrakt som förvaltas av kommittéernas gemensamma avdelningar.

| 10.22 | REGIOKOMMITTÉNS SVAR
  Regionkommittén noterar revisionsrättens anmärkning avseende kontrakt som hanteras av kommittéernas ”samfunktioner” och åtar sig att förbättra praxis och metoder i den ekonomiska förvaltningen inom samfunktionerna. I detta syfte har Regionkommitténs generalsekreterare föreslagit Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs generalsekreterare ett antal korrigerande åtgärder, särskilt vad avser finansieringsflöden och anbudsförfaranden. Förhoppningsvis kan dessa åtgärder genomföras gemensamt av de båda kommittéerna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

10.22

REGIOKOMMITTÉNS SVAR

Regionkommittén noterar revisionsrättens anmärkning avseende kontrakt som hanteras av kommittéernas ”samfunktioner” och åtar sig att förbättra praxis och metoder i den ekonomiska förvaltningen inom samfunktionerna. I detta syfte har Regionkommitténs generalsekreterare föreslagit Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs generalsekreterare ett antal korrigerande åtgärder, särskilt vad avser finansieringsflöden och anbudsförfaranden. Förhoppningsvis kan dessa åtgärder genomföras gemensamt av de båda kommittéerna så snart som möjligt.

| 10.23 | Enligt kommitténs regler kan dess ledamöter få ersättning för resekostnader för flygbiljetter som faktiskt betalats. Administrativa kostnader som uppstått vid inköp av sådana biljetter återbetalas mot uppvisande av faktura från resebyrån. I flera fall grundades ersättningar av resekostnader på handskrivna fakturor från resebyråer som alltid uppvisade samma belopp. I samband med ett förfarande för efterhandskontroll konstaterade kommitténs administration att detta belopp i genomsnitt var 83 % högre än det pris som flygbolaget tog ut för den använda biljetten. Det fanns inget som styrkte den fakturerade administrativa kostnaden för köpet. Kommitténs administration utförde en omfattande undersökning i frågan, som avslutades i juli 2007. Enligt revisionsrättens uppfattning visar inte resultaten av denna undersökning att de belopp som betalats ut för administrativa kostnader var motiverade. |
| --- | --- |

10.23

Enligt kommitténs regler kan dess ledamöter få ersättning för resekostnader för flygbiljetter som faktiskt betalats. Administrativa kostnader som uppstått vid inköp av sådana biljetter återbetalas mot uppvisande av faktura från resebyrån. I flera fall grundades ersättningar av resekostnader på handskrivna fakturor från resebyråer som alltid uppvisade samma belopp. I samband med ett förfarande för efterhandskontroll konstaterade kommitténs administration att detta belopp i genomsnitt var 83 % högre än det pris som flygbolaget tog ut för den använda biljetten. Det fanns inget som styrkte den fakturerade administrativa kostnaden för köpet. Kommitténs administration utförde en omfattande undersökning i frågan, som avslutades i juli 2007. Enligt revisionsrättens uppfattning visar inte resultaten av denna undersökning att de belopp som betalats ut för administrativa kostnader var motiverade.

| 10.23 | REGIOKOMMITTÉNS SVAR
  Enligt kommitténs bestämmelser kan dess ledamöter erhålla reskostnadsersättning motsvarande den faktiska kostnaden för flygbiljetten och tillhörande administrativa kostnader mot uppvisande av faktura från resebyrån, flygbiljetten i original och boardingkort i original. ReK:s bestämmelser medger inköp av ombokningsbara biljetter. Kommittén har fastställt att ledamöterna verkligen hade betalat det belopp som fakturerats av resebyrån, trots att det faktiska biljettpriset var lägre. Skillnaden mellan det belopp som fakturerats av resebyrån och den faktiska kostnaden för biljetten beror enligt resebyråns uttalande av den 9 februari 2007 på att resebyrån garanterade att biljetterna var helt ombokningsbara, vilket innebar att ledamöterna kunde resa med full flexibilitet till en kostnad som motsvarade flygbolagets kostnad för en fullständigt ombokningsbar biljett. |
| --- | --- |

10.23

REGIOKOMMITTÉNS SVAR

Enligt kommitténs bestämmelser kan dess ledamöter erhålla reskostnadsersättning motsvarande den faktiska kostnaden för flygbiljetten och tillhörande administrativa kostnader mot uppvisande av faktura från resebyrån, flygbiljetten i original och boardingkort i original. ReK:s bestämmelser medger inköp av ombokningsbara biljetter. Kommittén har fastställt att ledamöterna verkligen hade betalat det belopp som fakturerats av resebyrån, trots att det faktiska biljettpriset var lägre. Skillnaden mellan det belopp som fakturerats av resebyrån och den faktiska kostnaden för biljetten beror enligt resebyråns uttalande av den 9 februari 2007 på att resebyrån garanterade att biljetterna var helt ombokningsbara, vilket innebar att ledamöterna kunde resa med full flexibilitet till en kostnad som motsvarade flygbolagets kostnad för en fullständigt ombokningsbar biljett.

För att säkerställa full insyn har kommittén nu ställt upp ett antal villkor för ersättning i framtiden. Kommittén har också bett de berörda ledamöterna att inte i fortsättningen arrangera resan på detta sätt och att säkerställa att ersättningskravet motsvarar det pris som anges på den utfärdade flygbiljetten.

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen

| 10.24 | Revisionen gav inte upphov till några väsentliga iakttagelser. |
| --- | --- |

10.24

Revisionen gav inte upphov till några väsentliga iakttagelser.

Slutsatser om revisionen av särskilda riskområden

| 10.25 | Revisionen av de särskilda riskområdena inom vissa institutioner visade på brister i systemen för övervakning och kontroll när det gäller betalningar av tillägg och ersättningar till ledamöter av vissa av institutionerna. När det gäller Europaparlamentet bör presidiet vidta lämpliga åtgärder när de handlingar som anses nödvändiga inte lämnas in i rimlig tid (se punkterna 10.9–10.12). När det gäller det förhandlade upphandlingsförfarandet konstaterade revisionsrätten att kommissionen och övriga institutioner i många fall inte respekterade den allmänna principen om anbudsförfaranden under konkurrens (se punkterna 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). I synnerhet Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén förbisåg i stor utsträckning att det förhandlade förfarandet enligt budgetförordningen endast kan användas i begränsad omfattning. Detta kan leda till att utgifternas laglighet och korrekthet utsätts för större risk. |
| --- | --- |

10.25

Revisionen av de särskilda riskområdena inom vissa institutioner visade på brister i systemen för övervakning och kontroll när det gäller betalningar av tillägg och ersättningar till ledamöter av vissa av institutionerna. När det gäller Europaparlamentet bör presidiet vidta lämpliga åtgärder när de handlingar som anses nödvändiga inte lämnas in i rimlig tid (se punkterna 10.9–10.12). När det gäller det förhandlade upphandlingsförfarandet konstaterade revisionsrätten att kommissionen och övriga institutioner i många fall inte respekterade den allmänna principen om anbudsförfaranden under konkurrens (se punkterna 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). I synnerhet Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén förbisåg i stor utsträckning att det förhandlade förfarandet enligt budgetförordningen endast kan användas i begränsad omfattning. Detta kan leda till att utgifternas laglighet och korrekthet utsätts för större risk.

| 10.25 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Se svaret på punkt 10.12. |
| --- | --- |

10.25

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Se svaret på punkt 10.12.

| 10.25 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra upphandlingen genom bättre marknadsanalys och planering. Enligt budgetförordningen (6) är förhandlade förfaranden tillåtna i vissa fall, bland annat i situationer där endast en leverantör kan genomföra uppdraget (se punkt 10.16). |
| --- | --- |

10.25

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra upphandlingen genom bättre marknadsanalys och planering. Enligt budgetförordningen (6) är förhandlade förfaranden tillåtna i vissa fall, bland annat i situationer där endast en leverantör kan genomföra uppdraget (se punkt 10.16).

| 10.25 | EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Hänvisning till kommentarerna under punkterna 10.19, 10.20 och 10.21. |
| --- | --- |

10.25

EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Hänvisning till kommentarerna under punkterna 10.19, 10.20 och 10.21.

Särskilda rapporter som har offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| 10.26 | Särskild rapport nr 2/2007 om institutionernas utgifter för fastigheter. |
| --- | --- |

10.26

Särskild rapport nr 2/2007 om institutionernas utgifter för fastigheter.

EUROPEISKA UNIONENS BYRÅER

| 10.27 | Byråerna är organ som är åtskilda från kommissionen och har status som juridisk person. Kommissionen har en viktig övervakningsroll gentemot byråerna genom sin representation i deras styrelser och sin befogenhet att föreslå och utse verkställande direktörer. Kommissionens budget är också deras främsta finansieringskälla bortsett från de två självfinansierade byråerna (7). Kommissionen skall godkänna de åtgärder som byråerna vidtar för att genomföra budgetförordningen och tjänsteföreskrifterna. Den information och de iakttagelser som beskrivs nedan gäller kommissionens roll gentemot byråerna. |
| --- | --- |

10.27

Byråerna är organ som är åtskilda från kommissionen och har status som juridisk person. Kommissionen har en viktig övervakningsroll gentemot byråerna genom sin representation i deras styrelser och sin befogenhet att föreslå och utse verkställande direktörer. Kommissionens budget är också deras främsta finansieringskälla bortsett från de två självfinansierade byråerna (7). Kommissionen skall godkänna de åtgärder som byråerna vidtar för att genomföra budgetförordningen och tjänsteföreskrifterna. Den information och de iakttagelser som beskrivs nedan gäller kommissionens roll gentemot byråerna.

10.28

| 10.28 | Granskningar av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ (8) redovisas i särskilda årsrapporter. År 2006 granskade Europeiska revisionsrätten 24 byråer, fem fler (9) än 2005. Deras budgetar uppgick till 1 080,5 miljoner euro 2006, jämfört med 928,4 miljoner euro 2005. Antalet godkända tjänster för samtliga byråer steg från 2 588 år 2005 till 3 212 år 2006. Se
  tabell 10.3
  . |
| --- | --- |

Granskningar av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ (8) redovisas i särskilda årsrapporter. År 2006 granskade Europeiska revisionsrätten 24 byråer, fem fler (9) än 2005. Deras budgetar uppgick till 1 080,5 miljoner euro 2006, jämfört med 928,4 miljoner euro 2005. Antalet godkända tjänster för samtliga byråer steg från 2 588 år 2005 till 3 212 år 2006. Se
  tabell 10.3
  .

Tabell 10.3 Gemenskapsbyråer – huvudsakliga uppgifter

| Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ | Huvudkontor | Första år som ekonomiskt självbestämmande | Budget (10)


  (miljoner euro) | Beviljade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Byråer |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Europeiska byrån för de grundläggande rättigheterna (11) | Wien | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | Thessaloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Europeiska polisakademin (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Lissabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Europeiska järnvägsbyrån (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (12) | Warszawa | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS (12) | Bryssel (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Exekutiva byråer |
| Exekutiva byrån för intelligent energi (12) | Bryssel | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (12) | Bryssel | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Totalt | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ

Huvudkontor

Första år som ekonomiskt självbestämmande

Budget (10)

(miljoner euro)

Beviljade tjänster

2006

2005

2006

2005

Byråer

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1994

37,1

32,1

115

115

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1994

27

26,7

105

104

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon

1995

13

13

77

77

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1994

139

110,1

424

379

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1995

40,9

28,4

189

181

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Europeiska byrån för de grundläggande rättigheterna (11)

Wien

1998

9,4

8,2

37

37

Europeiska byrån för återuppbyggnad

Thessaloniki

2000

271

276,5

108

114

Europeiska polisakademin (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Lissabon

2003

44,6

35,3

132

95

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Europeiska järnvägsbyrån (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (12)

Warszawa

2006

19,2

—

28

—

Europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS (12)

Bryssel (13)

2006

7

—

30

—

Exekutiva byråer

Exekutiva byrån för intelligent energi (12)

Bryssel

2006

5,6

—

46

—

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (12)

Bryssel

2006

29,2

—

75

—

Totalt

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29 | Kommissionens utbetalningar av bidrag från gemenskapsbudgeten bygger inte på tillräckligt motiverade uppskattningar av byråernas behov av likvida medel. Detta i kombination med storleken på överföringarna gör att de har en ansenlig kassabalans (14). Revisionsrätten rekommenderar att storleken på de bidrag som betalas till byråerna överensstämmer med deras faktiska behov av likvida medel. |
| --- | --- |

10.29

Kommissionens utbetalningar av bidrag från gemenskapsbudgeten bygger inte på tillräckligt motiverade uppskattningar av byråernas behov av likvida medel. Detta i kombination med storleken på överföringarna gör att de har en ansenlig kassabalans (14). Revisionsrätten rekommenderar att storleken på de bidrag som betalas till byråerna överensstämmer med deras faktiska behov av likvida medel.

| 10.29 | KOMMISSIONENS SVAR
  Byråerna förväntas förelägga kommissionen ansökningar om utbetalning av hela eller delar av gemenskapsbidraget med intervall som ska beslutas genom överenskommelse mellan byrån och kommissionen. I allmänhet sköter kommissionen utbetalningarna i form av delbetalningar. Oanvända belopp måste återkrävas av kommissionen. Kommissionens avdelningar överväger att ta med bestämmelser i den relevanta rättsakten (15), som möjliggör att kommissionen kan beakta byråns faktiska behov under årets lopp. Avsikten är att detta ska leda till en noggrannare planering och ökad öppenhet. |
| --- | --- |

10.29

KOMMISSIONENS SVAR

Byråerna förväntas förelägga kommissionen ansökningar om utbetalning av hela eller delar av gemenskapsbidraget med intervall som ska beslutas genom överenskommelse mellan byrån och kommissionen. I allmänhet sköter kommissionen utbetalningarna i form av delbetalningar. Oanvända belopp måste återkrävas av kommissionen. Kommissionens avdelningar överväger att ta med bestämmelser i den relevanta rättsakten (15), som möjliggör att kommissionen kan beakta byråns faktiska behov under årets lopp. Avsikten är att detta ska leda till en noggrannare planering och ökad öppenhet.

| 10.30 | Den allmänna budgetförordningen av juni 2002 ändrades 2006 (16). Ändringarna gällde främst budgetprinciperna, systemen för intern kontroll och framläggandet av räkenskaperna. De har ännu inte införlivats i byråernas rambudgetförordning och inte heller i deras enskilda budgetförordningar. |
| --- | --- |

10.30

Den allmänna budgetförordningen av juni 2002 ändrades 2006 (16). Ändringarna gällde främst budgetprinciperna, systemen för intern kontroll och framläggandet av räkenskaperna. De har ännu inte införlivats i byråernas rambudgetförordning och inte heller i deras enskilda budgetförordningar.

| 10.30 | KOMMISSIONENS SVAR
  Översynen av de två rambudgetförordningarna för byråer (17) kommer att inbegripa de ändringar av den allmänna budgetförordningen som antagits av rådet och den kunde därför påbörjas först när den allmänna budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser antagits. Utkastet till förordning för tillsynsmyndigheter antogs av kommissionen i juli 2007 och har lagts fram för andra institutioner för synpunkter (18). |
| --- | --- |

10.30

KOMMISSIONENS SVAR

Översynen av de två rambudgetförordningarna för byråer (17) kommer att inbegripa de ändringar av den allmänna budgetförordningen som antagits av rådet och den kunde därför påbörjas först när den allmänna budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser antagits. Utkastet till förordning för tillsynsmyndigheter antogs av kommissionen i juli 2007 och har lagts fram för andra institutioner för synpunkter (18).

| 10.31 | Införandet av det nya systemet ABAC vid byråerna kommer att ta flera år (19). Under denna period måste kommissionen se till att det nuvarande S12-systemet underhålls på lämpligt sätt vid byråerna tills det nya systemet är infört. |
| --- | --- |

10.31

Införandet av det nya systemet ABAC vid byråerna kommer att ta flera år (19). Under denna period måste kommissionen se till att det nuvarande S12-systemet underhålls på lämpligt sätt vid byråerna tills det nya systemet är infört.

| 10.31 | KOMMISSIONENS SVAR
  SI2-systemet håller gradvis på att avvecklas, men kommer att underhållas till och med den 31 december 2008. Det står byråerna fritt att välja mellan ABAC-systemet eller något annat system. En särskild projektgrupp, som lyder direkt under kommissionens revisor, planerar, analyserar och samordnar all verksamhet som hänger samman med införandet av ABAC-systemet vid en byrå, både tids- och resursmässigt. |
| --- | --- |

10.31

KOMMISSIONENS SVAR

SI2-systemet håller gradvis på att avvecklas, men kommer att underhållas till och med den 31 december 2008. Det står byråerna fritt att välja mellan ABAC-systemet eller något annat system. En särskild projektgrupp, som lyder direkt under kommissionens revisor, planerar, analyserar och samordnar all verksamhet som hänger samman med införandet av ABAC-systemet vid en byrå, både tids- och resursmässigt.

| 10.32 | Två byråer beslutade 2006 att bära alla skolkostnader för sin personals barn utan att tillämpa artikel 3 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna och orsakade därmed omotiverade skillnader i förhållande till annan gemenskapspersonal. Detta visar att kommissionen måste förbättra sin övervakning av byråernas tillämpning av tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

10.32

Två byråer beslutade 2006 att bära alla skolkostnader för sin personals barn utan att tillämpa artikel 3 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna och orsakade därmed omotiverade skillnader i förhållande till annan gemenskapspersonal. Detta visar att kommissionen måste förbättra sin övervakning av byråernas tillämpning av tjänsteföreskrifterna.

| 10.32 | KOMMISSIONENS SVAR
  Följande två rekommendationer görs i riktlinjerna: i) regler bör antas för genomförandet av tjänsteföreskrifterna i överensstämmelse med kommissionens genomförandebestämmelser, varvid ändringar begränsas till vad som är befogat med tanke på den särskilda karaktären av byråernas personal, ii) en mer konsekvent personalpolitik bör fastställas som grundar sig på uppgifterna och kraven för varje enskild byrå. Eftersom tillsynsmyndigheterna är oberoende gemenskapsorgan ligger det på deras ansvar att anta sådana regler. Kommissionen kan godkänna genomförandebestämmelser som motsvarar kommissionens regler, eller skiljer sig från dem om detta är befogat med tanke på byråernas särskilda egenskaper (storlek, personalstruktur, mandat osv.). Kommissionen samarbetar nära med byråerna för att kommissionens genomförandebestämmelser ska kunna tillämpas vid byråerna i största möjliga utsträckning. Kommissionen har också i samarbete med byråerna utformat modeller för genomförandebestämmelser som bygger på kommissionens genomförandebestämmelser, för att åstadkomma en gemensam kärna av principer och regler så att personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna behandlas på ett likvärdigt sätt. |
| --- | --- |

10.32

KOMMISSIONENS SVAR

Följande två rekommendationer görs i riktlinjerna: i) regler bör antas för genomförandet av tjänsteföreskrifterna i överensstämmelse med kommissionens genomförandebestämmelser, varvid ändringar begränsas till vad som är befogat med tanke på den särskilda karaktären av byråernas personal, ii) en mer konsekvent personalpolitik bör fastställas som grundar sig på uppgifterna och kraven för varje enskild byrå. Eftersom tillsynsmyndigheterna är oberoende gemenskapsorgan ligger det på deras ansvar att anta sådana regler. Kommissionen kan godkänna genomförandebestämmelser som motsvarar kommissionens regler, eller skiljer sig från dem om detta är befogat med tanke på byråernas särskilda egenskaper (storlek, personalstruktur, mandat osv.). Kommissionen samarbetar nära med byråerna för att kommissionens genomförandebestämmelser ska kunna tillämpas vid byråerna i största möjliga utsträckning. Kommissionen har också i samarbete med byråerna utformat modeller för genomförandebestämmelser som bygger på kommissionens genomförandebestämmelser, för att åstadkomma en gemensam kärna av principer och regler så att personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna behandlas på ett likvärdigt sätt.

När det gäller skolgången för barn till byråernas personal har kommissionen i riktlinjerna föreslagit två lösningar: i) att i samarbete med Europaskolsystemet inrätta europeiska avdelningar i lokala nationella och internationella skolor (”europeisk utbildning”), eller ii) att ingå serviceavtal mellan byrån och de närliggande internationella skolor.

I fråga om europeisk utbildning har de nationella myndigheterna redan nu möjlighet att välja ut och till fullo finansiera lokala skolor så att de blir ”ackrediterade” att erbjuda europeisk utbildning enligt en enhetlig läroplan som bygger på utbildning på modersmålet. I framtiden kommer denna möjlighet att utvidgas och ytterligare stärkas i samband med reformen av Europaskolsystemet. Medlemsstaterna kommer att stå för de sammanlagda kostnaderna för denna typ av utbildning, och inom ramen för reformen utarbetar kommissionen för närvarande en strategi som går ut på att EU-bidraget ska står i proportion till de barn till byråpersonal som deltar i utbildningen.

När det gäller tjänstekontrakt är avsikten att byrån ska betala skolavgifterna direkt till skolan. Skolan skulle då betraktas som avgiftsfri och den berörda personalen erhåller inte utbildningstillägg enligt artikel 3 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna.

I linje med denna ståndpunkt har kommissionen upprepade gånger påmint de två berörda byråerna om att deras strategi inte har stöd i riktlinjerna och inte överensstämmer med tjänsteföreskrifterna. Detta skedde senast i kommissionens kommentarer till de fleråriga planer för byråernas personalpolitik som lades fram för budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet för 2008.

EUROPASKOLORNA

| 10.33 | Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser och rektorer. Skolornas budget för 2006 uppgick till 231,1 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (127,1 miljoner euro) och från medlemsstaterna (50,7 miljoner euro) (20). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna presenteras i
  tabell 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33

Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser och rektorer. Skolornas budget för 2006 uppgick till 231,1 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (127,1 miljoner euro) och från medlemsstaterna (50,7 miljoner euro) (20). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna presenteras i
  tabell 10.4
  .

Tabell 10.4 Europaskolorna – huvudsakliga uppgifter

| Europaskola | Land | Budget (21)
   (22)


  (miljoner euro) | Bidrag från kommissionen (23)


  (miljoner euro) | Antal elever (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Kontor | Belgien | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Bryssel I Uccle | Belgien | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgien | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgien | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgien | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Italien | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Tyskland | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Tyskland | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Tyskland | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Spanien | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Nederländerna | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Förenade kungariket | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Totalt | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| Anm: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning. |

Europaskola

Land

Budget (21)
   (22)

(miljoner euro)

Bidrag från kommissionen (23)

(miljoner euro)

Antal elever (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Kontor

Belgien

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxemburg II

Luxemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Bryssel I Uccle

Belgien

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Bryssel II (Woluwé)

Belgien

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Bryssel III (Ixelles)

Belgien

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgien

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Italien

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Tyskland

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Tyskland

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Tyskland

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Spanien

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Nederländerna

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Förenade kungariket

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Totalt

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

Anm: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

| 10.34 | Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna eller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

10.34

Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna eller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper.

(1)  Kommissionen, parlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (artikel 1 i budgetförordningen).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Europaparlamentets beslut av den 24 april 2007 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2005, avsnitt I – Europaparlamentet (C6–0465/2006–2006/2071(DEC)).

(3)  Punkt 1.37 i särskild rapport nr 10/98 och framför allt punkt 9.22 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002; redan där noterade revisionsrätten att risken för inkorrekt bruk av ersättningar kvarstod eftersom de nya reglerna som infördes i april 2000 inte tillämpades strikt. Även senare togs detta upp, i punkt 10.10 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(4)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(5)  Följande avdelningar inom kommissionen svarar för merparten av de administrativa utgifterna: Generaldirektoratet för personal och administration, generaldirektoratet för översättning, generaldirektoratet för tolkning, generaldirektoratet för kommunikation, generaldirektoratet för yttre förbindelser, Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg, Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar, Europeiska rekryteringsbyrån, Publikationsbyrån.

(6)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(7)  Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) och Gemenskapens växtsortsmyndighet.

(8)  Hädanefter kallade ”byråer”.

(9)  Följande byråer blev ekonomiskt självbestämmande 2006: Europeiska polisakademin, Europeiska järnvägsbyrån, Exekutiva byrån för intelligent energi, Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

(10)  Betalningsbemyndiganden.

(11)  Tidigare Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet.

(12)  Byrån blev ekonomiskt självbestämmande 2006.

(13)  Provisoriskt säte.

(14)  Beloppet av likvida medel per byrå vid utgången av 2006 (förutom Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden [varumärken och mönster], Gemenskapens växtsortsmyndighet och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ – och Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet): 213 miljoner euro, vilket skall jämföras med 810 miljoner euro i anslag.

(15)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(17)  Tillsynsmyndigheter och genomförandeorgan.

(18)  Översynen av rambudgetförordningen för genomförandeorgan antogs i maj 2007 och behandlas redan av institutionerna.

(19)  I slutet av 2006 hade 14 byråer ännu inte infört ABAC. Kommissionen planerar att införa ABAC vid högst fyra byråer per år.

(20)  Källa: Allmän inledning till Europaskolornas budget för 2007.

(21)  Totala inkomster och utgifter enligt budgeten för varje Europaskola och kontoret, inbegripet alla ändringar av de budgetar som ursprungligen antogs.

(22)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2006.

(23)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2006.

(24)  Källa: Generalsekreterarens årsrapport för 2006 till Europaskolornas styrelse.

Anm: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

KAPITEL 11

Finansiella instrument och bankverksamhet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 11.1–11.2 | Inledning |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Bankverksamhet i Medelhavsområdet |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Bakgrund |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Iakttagelser om kommissionens och EIB:s förvaltning av enskilda åtgärder |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Riskkapitaltransaktioner |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Räntesubventioner |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | FEMIP:s stödfond för tekniskt bistånd |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Obligatorisk rapportering till budgetmyndigheten |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Klassificering av bankkonton i gemenskapens årsredovisning |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Slutsatser och rekommendationer |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Garantifonden för externa åtgärder |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | EKSG under avveckling |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Uppföljning av tidigare iakttagelser |
| --- | --- |

11.23

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 11.1. | Gemenskapens finansiella instrument avseende bankverksamhet används både i medlemsstaterna och – i ännu större utsträckning – utanför EU som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag genom åtgärder som skall förbättra tillgången till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

11.1.

Gemenskapens finansiella instrument avseende bankverksamhet används både i medlemsstaterna och – i ännu större utsträckning – utanför EU som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag genom åtgärder som skall förbättra tillgången till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner.

11.2.

| 11.2. | Revisionsrättens revision omfattade bankverksamhet i Medelhavsområdet, verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder och verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. |
| --- | --- |

Revisionsrättens revision omfattade bankverksamhet i Medelhavsområdet, verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder och verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling.

BANKVERKSAMHET I MEDELHAVSOMRÅDET

Bakgrund

| 11.3. | Samarbetet mellan EU och tredjeländer i Medelhavsområdet inleddes för 30 år sedan och har utvecklats gradvis över åren (1). ”Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet” (2) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 (Meda I). En ny ändrad förordning (3) (Meda II) trädde i kraft i december 2000 (4). Sedan oktober 2002 har Europeiska investeringsbanken (EIB) samlat sin verksamhet i Medelhavsområdet inom en facilitet för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (FEMIP). |
| --- | --- |

11.3.

Samarbetet mellan EU och tredjeländer i Medelhavsområdet inleddes för 30 år sedan och har utvecklats gradvis över åren (1). ”Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet” (2) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 (Meda I). En ny ändrad förordning (3) (Meda II) trädde i kraft i december 2000 (4). Sedan oktober 2002 har Europeiska investeringsbanken (EIB) samlat sin verksamhet i Medelhavsområdet inom en facilitet för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (FEMIP).

11.4.

| 11.4. | Bankverksamheten inom Medaförordningen finansieras från EU-budgeten och sköts av EIB. Verksamheten omfattar riskkapitaltransaktioner, räntesubventioner för vissa EIB-lån (5) och finansiering av tekniskt bistånd genom en stödfond inom FEMIP (6). |
| --- | --- |

Bankverksamheten inom Medaförordningen finansieras från EU-budgeten och sköts av EIB. Verksamheten omfattar riskkapitaltransaktioner, räntesubventioner för vissa EIB-lån (5) och finansiering av tekniskt bistånd genom en stödfond inom FEMIP (6).

11.5.

| 11.5. | Syftet med revisionsrättens revision var att bedöma om denna bankverksamhet har bedrivits, övervakats och redovisats i enlighet med de tillämpliga förordningarna och förfarandena, både på kommissionsnivå och på EIB-nivå. Revisionen omfattade transaktioner som finansierats inom Medaförordningen och några pågående transaktioner som finansierats enligt de tidigare rättsliga bestämmelserna där det finns utestående utbetalningar eller där stora belopp står på spel. Granskningsresultaten baseras på dokumentkontroller av 90 transaktioner, det vill säga stickprover från 30 transaktioner från var och en av de tre bankverksamheterna, inbegripet utvärdering av systemen för övervakning och kontroll. De viktigaste finansiella uppgifterna visas i
  tabell 11.1
  . |
| --- | --- |

Syftet med revisionsrättens revision var att bedöma om denna bankverksamhet har bedrivits, övervakats och redovisats i enlighet med de tillämpliga förordningarna och förfarandena, både på kommissionsnivå och på EIB-nivå. Revisionen omfattade transaktioner som finansierats inom Medaförordningen och några pågående transaktioner som finansierats enligt de tidigare rättsliga bestämmelserna där det finns utestående utbetalningar eller där stora belopp står på spel. Granskningsresultaten baseras på dokumentkontroller av 90 transaktioner, det vill säga stickprover från 30 transaktioner från var och en av de tre bankverksamheterna, inbegripet utvärdering av systemen för övervakning och kontroll. De viktigaste finansiella uppgifterna visas i
  tabell 11.1
  .

Tabell 11.1 – De viktigaste finansiella uppgifterna

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Riskkapitaltransaktioner |
| nettovärde av alla pågående transaktioner | 223,9 | 210,8 |
| Lån med räntesubvention |
| Lånebelopp (hela Medelhavsområdet) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Räntesubventioner (hela Medelhavsområdet) | ej tillgängligt (7) | 479,5 |
| FEMIP:s stödfond för tekniskt bistånd |
| Budgetanslag (samtliga) | 105,0 | 105,0 |
| Utbetalningar till förvaltningskonton | 40,5 | 50,0 |
| Källa: Europeiska investeringsbanken. |

(miljoner euro)

31.12.2005

31.12.2006

Riskkapitaltransaktioner

nettovärde av alla pågående transaktioner

223,9

210,8

Lån med räntesubvention

Lånebelopp (hela Medelhavsområdet)

3 348,2

3 513,2

Räntesubventioner (hela Medelhavsområdet)

ej tillgängligt (7)

479,5

FEMIP:s stödfond för tekniskt bistånd

Budgetanslag (samtliga)

105,0

105,0

Utbetalningar till förvaltningskonton

40,5

50,0

Källa: Europeiska investeringsbanken.

Iakttagelser om kommissionens och EIB:s förvaltning av enskilda åtgärder

Riskkapitaltransaktioner

| 11.6. | De största riskkapitaltransaktionerna är villkorligt återbetalningspliktiga individuella och globala lån samt deltagande i investeringsfonder. På grund av sin natur – de har inga fastställda återbetalningsregler och ingen specificerad räntesats – liknar de dock kapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

11.6.

De största riskkapitaltransaktionerna är villkorligt återbetalningspliktiga individuella och globala lån samt deltagande i investeringsfonder. På grund av sin natur – de har inga fastställda återbetalningsregler och ingen specificerad räntesats – liknar de dock kapitalinvesteringar.

| 11.6 | Kommissionen har klassificerat dessa tillgångar under investeringar ”som kan säljas” i 2006 års slutliga redovisningar. |
| --- | --- |

11.6

Kommissionen har klassificerat dessa tillgångar under investeringar ”som kan säljas” i 2006 års slutliga redovisningar.

Riskkapital genom villkorade lån

| 11.7. | De individuella lån som givits inom ramen för tre av de nio globala lån som granskades uppgick till totalt 16,8 miljoner euro och överskred därmed beloppstaket på 15 miljoner euro som gäller för dessa lån och som fastställts av EIB och godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

11.7.

De individuella lån som givits inom ramen för tre av de nio globala lån som granskades uppgick till totalt 16,8 miljoner euro och överskred därmed beloppstaket på 15 miljoner euro som gäller för dessa lån och som fastställts av EIB och godkänts av kommissionen.

| 11.7 | Det anslagna beloppet blev slutligen inte helt utbetalat. |
| --- | --- |

11.7

Det anslagna beloppet blev slutligen inte helt utbetalat.

Riskkapital genom investeringsfonder

| 11.8. | Vid revisionsrätten revision visade det sig att de investeringsfonder som ingick i portföljen av riskkapitaltransaktioner inte helt var i linje med Medaförordningen av följande anledningar: |
| --- | --- |

11.8.

Vid revisionsrätten revision visade det sig att de investeringsfonder som ingick i portföljen av riskkapitaltransaktioner inte helt var i linje med Medaförordningen av följande anledningar:

| 11.8 | |
| --- | --- |

11.8

| — | Portföljen innehåller sju investeringsfonder som är lokaliserade utanför EU (Jersey, Guernsey, Isle of Man och Brittiska Jungfruöarna). Totalt 36,2 miljoner euro har placerats i dessa fonder. |
| --- | --- |

—

Portföljen innehåller sju investeringsfonder som är lokaliserade utanför EU (Jersey, Guernsey, Isle of Man och Brittiska Jungfruöarna). Totalt 36,2 miljoner euro har placerats i dessa fonder.

| — | Efter en specifik anmodan av EIB år 2003 bekräftade kommissionen att investeringsfonderna bör vara lokaliserade antingen inom Europeiska unionen eller i ett av partnerskapsländerna i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

—

Efter en specifik anmodan av EIB år 2003 bekräftade kommissionen att investeringsfonderna bör vara lokaliserade antingen inom Europeiska unionen eller i ett av partnerskapsländerna i Medelhavsområdet.

| — | Investeringsfonderna gjorde investeringar utanför förteckningen över godkända partnerområden och partnerländer (Förenade arabemiraten och Isle of Man). Detta berodde främst på det faktum att fondernas regler för investering inte innehöll den investeringsrestriktion som var nödvändig. |
| --- | --- |

—

Investeringsfonderna gjorde investeringar utanför förteckningen över godkända partnerområden och partnerländer (Förenade arabemiraten och Isle of Man). Detta berodde främst på det faktum att fondernas regler för investering inte innehöll den investeringsrestriktion som var nödvändig.

| — | Kommissionen får inte några heltäckande förteckningar över investeringar som gjorts via investeringsfonder. I framtiden kommer kommissionen att se till att lämpliga rapporteringskrav fyller ut denna lucka. |
| --- | --- |

—

Kommissionen får inte några heltäckande förteckningar över investeringar som gjorts via investeringsfonder. I framtiden kommer kommissionen att se till att lämpliga rapporteringskrav fyller ut denna lucka.

| 11.9. | Det fanns inga kontrollförfaranden när det gäller investeringar fonder emellan. Det var därför svårt att verifiera att beloppstaken hade respekterats. |
| --- | --- |

11.9.

Det fanns inga kontrollförfaranden när det gäller investeringar fonder emellan. Det var därför svårt att verifiera att beloppstaken hade respekterats.

| 11.9 | Kommissionen kan för närvarande övervaka deras investeringar och skulle ingripa om den trodde att korsinvesteringar mellan fonder blivit ett problem. |
| --- | --- |

11.9

Kommissionen kan för närvarande övervaka deras investeringar och skulle ingripa om den trodde att korsinvesteringar mellan fonder blivit ett problem.

Brister i övervakningen, redovisningen och värderingen av riskkapitaltransaktioner

| 11.10. | Övervakningen av riskkapitaltransaktionerna har under tidigare år inte varit tillräcklig. Mellanhänders rapporteringsskyldigheter, till exempel översändande av årsredovisningar, kontrakt om vidareutlåning och bevis på utbetalningar följdes inte upp konsekvent. Detta ledde till sena återkrav och osäkerhet i fråga om värderingen av riskkapitaltransaktionerna. Efter en intern omorganisation 2005 av de berörda avdelningarna inom EIB har den finansiella övervakningen förbättrats även om vissa brister som gäller tidigare transaktioner fortfarande behöver rättas till. |
| --- | --- |

11.10.

Övervakningen av riskkapitaltransaktionerna har under tidigare år inte varit tillräcklig. Mellanhänders rapporteringsskyldigheter, till exempel översändande av årsredovisningar, kontrakt om vidareutlåning och bevis på utbetalningar följdes inte upp konsekvent. Detta ledde till sena återkrav och osäkerhet i fråga om värderingen av riskkapitaltransaktionerna. Efter en intern omorganisation 2005 av de berörda avdelningarna inom EIB har den finansiella övervakningen förbättrats även om vissa brister som gäller tidigare transaktioner fortfarande behöver rättas till.

11.11.

| 11.11. | I Europeiska gemenskapernas preliminära konsoliderade årsredovisning klassificerades riskkapitaltransaktioner som ”lån som beviljats från Europeiska gemenskapernas budget och EKSG under avveckling”. På grund av att de liknar kapitalinvesteringar (se punkt 11.6) bör de enligt kommissionens redovisningsbestämmelse nr 11 (”finansiella tillgångar och skulder”) klassificeras under rubriken ”investeringar som kan säljas” och värderas med användande av verkliga värden. De innehas dock till anskaffningsvärdet minus eventuella avsättningar för nedskrivningar, eftersom deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Bestämmelserna om nedskrivningar bygger på de preliminära eller slutliga avskrivningarna. En sådan värderingsmetod är visserligen acceptabel efter omständigheterna, men den tillämpas inte konsekvent. Revisionsrätten fann några fall där preliminära beräkningar av nedskrivningar som är tillgängliga för EIB inte hade meddelats kommissionen. Detta visar att avtalet mellan kommissionen och EIB behöver uppdateras så att kommissionen får all relevant information i tid så att den hinner ta hänsyn till denna information när redovisningsbestämmelserna tillämpas. Dessutom bör kommissionen mer aktivt övervaka tillämpningen av avtalet hellre än att som i nuläget helt förlita sig på den information som kommer från EIB. |
| --- | --- |

I Europeiska gemenskapernas preliminära konsoliderade årsredovisning klassificerades riskkapitaltransaktioner som ”lån som beviljats från Europeiska gemenskapernas budget och EKSG under avveckling”. På grund av att de liknar kapitalinvesteringar (se punkt 11.6) bör de enligt kommissionens redovisningsbestämmelse nr 11 (”finansiella tillgångar och skulder”) klassificeras under rubriken ”investeringar som kan säljas” och värderas med användande av verkliga värden. De innehas dock till anskaffningsvärdet minus eventuella avsättningar för nedskrivningar, eftersom deras verkliga värde för närvarande inte kan mätas på ett tillförlitligt sätt. Bestämmelserna om nedskrivningar bygger på de preliminära eller slutliga avskrivningarna. En sådan värderingsmetod är visserligen acceptabel efter omständigheterna, men den tillämpas inte konsekvent. Revisionsrätten fann några fall där preliminära beräkningar av nedskrivningar som är tillgängliga för EIB inte hade meddelats kommissionen. Detta visar att avtalet mellan kommissionen och EIB behöver uppdateras så att kommissionen får all relevant information i tid så att den hinner ta hänsyn till denna information när redovisningsbestämmelserna tillämpas. Dessutom bör kommissionen mer aktivt övervaka tillämpningen av avtalet hellre än att som i nuläget helt förlita sig på den information som kommer från EIB.

| 11.11 | Kommissionen har gjort den nödvändiga omklassificeringen av dessa tillgångar under investeringar ”som kan säljas” i 2006 års slutliga redovisningar. Rapporterings- och redovisningsbestämmelserna har utvecklats betydligt under MEDA-mandatperioderna. Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen har följt utvecklingen och håller för närvarande gemensamt på att se över situationen och söker den bästa kostnads-nyttolösningen samt beaktar också information tillgänglig enligt avtal som undertecknats med slutmottagare för flera år sedan (och som följaktligen inte innehåller nuvarande rapporterings bestämmelser). Nya rapporteringskrav kommer också att överenskommas angående innehållet i de årliga sammanfattande rapporterna, som sätter kommissionen i stånd att mer grundligt övervaka tillämpningen av relevant rättslig grund och mandat. |
| --- | --- |

11.11

Kommissionen har gjort den nödvändiga omklassificeringen av dessa tillgångar under investeringar ”som kan säljas” i 2006 års slutliga redovisningar. Rapporterings- och redovisningsbestämmelserna har utvecklats betydligt under MEDA-mandatperioderna. Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen har följt utvecklingen och håller för närvarande gemensamt på att se över situationen och söker den bästa kostnads-nyttolösningen samt beaktar också information tillgänglig enligt avtal som undertecknats med slutmottagare för flera år sedan (och som följaktligen inte innehåller nuvarande rapporterings bestämmelser). Nya rapporteringskrav kommer också att överenskommas angående innehållet i de årliga sammanfattande rapporterna, som sätter kommissionen i stånd att mer grundligt övervaka tillämpningen av relevant rättslig grund och mandat.

Räntesubventioner

| 11.12. | Räntesubventioner betalas från gemenskapsbudgeten för vissa EIB-lån på miljöområdet. Generellt sett var förvaltningen av dessa transaktioner tillfredsställande. Ett antal brister konstaterades dock. I synnerhet har det i låneavtal som ingåtts nyligen, på totalt 135 miljoner euro och med räntesubventioner på 26,8 miljoner euro, varit möjligt att betala i andra valutor än euro, i strid med artikel 6 i Meda II-förordningen. Dessutom godkändes och avslutades ett projekt som fick en räntesubvention på 8,5 miljoner euro trots att stödmottagaren inte hade lämnat in den rapport som krävdes och som bekräftade att projektet hade genomförts på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

11.12.

Räntesubventioner betalas från gemenskapsbudgeten för vissa EIB-lån på miljöområdet. Generellt sett var förvaltningen av dessa transaktioner tillfredsställande. Ett antal brister konstaterades dock. I synnerhet har det i låneavtal som ingåtts nyligen, på totalt 135 miljoner euro och med räntesubventioner på 26,8 miljoner euro, varit möjligt att betala i andra valutor än euro, i strid med artikel 6 i Meda II-förordningen. Dessutom godkändes och avslutades ett projekt som fick en räntesubvention på 8,5 miljoner euro trots att stödmottagaren inte hade lämnat in den rapport som krävdes och som bekräftade att projektet hade genomförts på ett framgångsrikt sätt.

| 11.12 | Inom ramen för MEDA II gjordes bara en utbetalning till ett projekt i en annan valuta. För de efterföljande utbetalningarna i samband med detta lån underrättade EIB låntagaren om att banken inte kunde göra utbetalningar i andra valutor än euro. Banken håller på att utarbeta ändringar av finansieringsavtalen för att rätta sig efter kravet om användning av euro. |
| --- | --- |

11.12

Inom ramen för MEDA II gjordes bara en utbetalning till ett projekt i en annan valuta. För de efterföljande utbetalningarna i samband med detta lån underrättade EIB låntagaren om att banken inte kunde göra utbetalningar i andra valutor än euro. Banken håller på att utarbeta ändringar av finansieringsavtalen för att rätta sig efter kravet om användning av euro.

FEMIP:s stödfond för tekniskt bistånd

| 11.13. | Projekt för tekniskt bistånd skall ge mottagarna stöd på de olika stadierna av projektcykeln, det vill säga identifiering, utformning och genomförande av projekt. Överlag förvaltas projekten för tekniskt bistånd väl. Av de 30 transaktioner som granskades påträffades problem avseende stödberättigande i tre fall trots att ramavtalet inte medger avvikelser: |
| --- | --- |

11.13.

Projekt för tekniskt bistånd skall ge mottagarna stöd på de olika stadierna av projektcykeln, det vill säga identifiering, utformning och genomförande av projekt. Överlag förvaltas projekten för tekniskt bistånd väl. Av de 30 transaktioner som granskades påträffades problem avseende stödberättigande i tre fall trots att ramavtalet inte medger avvikelser:

| a) | I två av de granskade projekten hade miljökonsekvensbedömningar finansierats med totalt 1,15 miljoner euro när de istället borde ha finansierats av projektledarna. |
| --- | --- |

a)

I två av de granskade projekten hade miljökonsekvensbedömningar finansierats med totalt 1,15 miljoner euro när de istället borde ha finansierats av projektledarna.

| b) | En extern halvtidsutvärdering av det tekniska biståndet till en kostnad av 0,2 miljoner euro finansierades också genom stödfonden för tekniskt bistånd trots att detta inte är i linje med ramavtalets definition av godkända projekt för tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

b)

En extern halvtidsutvärdering av det tekniska biståndet till en kostnad av 0,2 miljoner euro finansierades också genom stödfonden för tekniskt bistånd trots att detta inte är i linje med ramavtalets definition av godkända projekt för tekniskt bistånd.

| 11.13 | EU-direktiven med avseende på miljökonsekvensbedömningar är krävande, särskilt när det gäller den offentliga samrådsprocessen. Miljökonsekvensbedömningen är en integrerad del av projektcykeln för EIB-investeringar. Lokalt finansierade och genomförda miljökonsekvensbedömningar uppfyller ofta inte kraven i EU-direktiven. Vidare kritiseras EIB av icke-statliga organisationer för att inte vara strikt nog i fråga om dessa krav. I fråga om EIB-investeringen på 0,2 miljoner euro sattes en miljökonsekvensbedömning som villkor för utbetalningar av lånet. |
| --- | --- |

11.13

EU-direktiven med avseende på miljökonsekvensbedömningar är krävande, särskilt när det gäller den offentliga samrådsprocessen. Miljökonsekvensbedömningen är en integrerad del av projektcykeln för EIB-investeringar. Lokalt finansierade och genomförda miljökonsekvensbedömningar uppfyller ofta inte kraven i EU-direktiven. Vidare kritiseras EIB av icke-statliga organisationer för att inte vara strikt nog i fråga om dessa krav. I fråga om EIB-investeringen på 0,2 miljoner euro sattes en miljökonsekvensbedömning som villkor för utbetalningar av lånet.

Kommissionen samtyckte till finansieringen av halvtidsutvärderingen med medel ur stödfonden under faciliteten för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (FEMIP) efter att ha bedömt om godtagbarhetskriterierna var uppfyllda. Halvtidsutvärderingen understödjer EIB:s investeringar via förbättrade tekniska biståndsinsatser. Följaktligen fann både kommissionen och EIB det lämpligt att finansiera halvtidsutvärderingen ur FEMIP:s stödfond.

Obligatorisk rapportering till budgetmyndigheten

| 11.14. | Sedan Medaprogrammet inleddes 1996 skall kommissionen varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med upplysningar om de åtgärder som finansierats under budgetåret (artikel 15 i Medaförordningen). Kommissionen har offentliggjort en allmän årsrapport om utvecklingssamarbete, men den innehåller för närvarande inte tillräcklig information om vilka framsteg som gjorts genom de finansiella instrumenten. |
| --- | --- |

11.14.

Sedan Medaprogrammet inleddes 1996 skall kommissionen varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med upplysningar om de åtgärder som finansierats under budgetåret (artikel 15 i Medaförordningen). Kommissionen har offentliggjort en allmän årsrapport om utvecklingssamarbete, men den innehåller för närvarande inte tillräcklig information om vilka framsteg som gjorts genom de finansiella instrumenten.

| 11.14 | Kommissionen kommer att överväga att lämna mer ingående information till budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

11.14

Kommissionen kommer att överväga att lämna mer ingående information till budgetmyndigheten.

Klassificering av bankkonton i gemenskapens årsredovisning

| 11.15. | Budgetmedel förs över till särskilda räntebärande bankkonton (8) som finns vid EIB i kommissionens namn. Beloppen på dessa konton redovisades som förhandsfinansiering i gemenskapens preliminära konsoliderade årsredovisning. Denna klassificering skilde sig från den som används vid redovisning av program som genomförs på liknande sätt och som kommissionen har överlåtit åt andra finansinstitut. I det senare fallet klassificerades bankkontona som ”likvida medel”. |
| --- | --- |

11.15.

Budgetmedel förs över till särskilda räntebärande bankkonton (8) som finns vid EIB i kommissionens namn. Beloppen på dessa konton redovisades som förhandsfinansiering i gemenskapens preliminära konsoliderade årsredovisning. Denna klassificering skilde sig från den som används vid redovisning av program som genomförs på liknande sätt och som kommissionen har överlåtit åt andra finansinstitut. I det senare fallet klassificerades bankkontona som ”likvida medel”.

| 11.15 | För de slutliga redovisningarna avseende år 2006 har omklassificering skett i enlighet med revisionsrättens synpunkter. |
| --- | --- |

11.15

För de slutliga redovisningarna avseende år 2006 har omklassificering skett i enlighet med revisionsrättens synpunkter.

Slutsatser och rekommendationer

| 11.16. | Förvaltningen av bankverksamheter som faller under Medaförordningen var, när det gäller tekniskt bistånd och lån med räntesubventioner, över lag tillfredsställande. När det gäller riskkapitaltransaktionerna konstaterade revisionsrätten dock brister i förfarandena för verkställande och övervakning, liksom i EIB:s översändande av alla relevanta uppgifter till kommissionen för att kommissionen skall kunna tillämpa sina redovisningsbestämmelser. Vad gäller riskkapitaltransaktioner och räntesubventionstransaktioner konstaterades också att mottagarna inte alltid uppfyllde sina förpliktelser enligt kontraktet och sina rapporteringsskyldigheter. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att se till att finansiella mellanhänder och låntagare uppfyller sina kontraktsförpliktelser. |
| --- | --- |

11.16.

Förvaltningen av bankverksamheter som faller under Medaförordningen var, när det gäller tekniskt bistånd och lån med räntesubventioner, över lag tillfredsställande. När det gäller riskkapitaltransaktionerna konstaterade revisionsrätten dock brister i förfarandena för verkställande och övervakning, liksom i EIB:s översändande av alla relevanta uppgifter till kommissionen för att kommissionen skall kunna tillämpa sina redovisningsbestämmelser. Vad gäller riskkapitaltransaktioner och räntesubventionstransaktioner konstaterades också att mottagarna inte alltid uppfyllde sina förpliktelser enligt kontraktet och sina rapporteringsskyldigheter. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att se till att finansiella mellanhänder och låntagare uppfyller sina kontraktsförpliktelser.

| 11.16 | Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att se till att finansiella mellanhänder och låntagare uppfyller sina avtalsfästa skyldigheter. |
| --- | --- |

11.16

Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder för att se till att finansiella mellanhänder och låntagare uppfyller sina avtalsfästa skyldigheter.

| 11.17. | Förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB när det gäller riskkapital och räntesubventioner behöver förbättras och bör uppdateras. |
| --- | --- |

11.17.

Förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB när det gäller riskkapital och räntesubventioner behöver förbättras och bör uppdateras.

| 11.17 | Kommissionen befinner sig i diskussioner med EIB om de nya rapporteringskraven i linje med de nya redovisningsreglerna och söker efter den bästa kostnads-nyttolösningen. |
| --- | --- |

11.17

Kommissionen befinner sig i diskussioner med EIB om de nya rapporteringskraven i linje med de nya redovisningsreglerna och söker efter den bästa kostnads-nyttolösningen.

| 11.18. | Kommissionen bör fastställa striktare övervakningsförfaranden för att försäkra sig om att de finansiella uppgifterna är fullständiga och tillförlitliga. Kommissionen bör också tillhandahålla fullständigare information om vilka framsteg som har gjorts genom de finansiella instrumenten och bör även hantera de olika bankkonton som öppnats för uppdragsverksamheter på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

11.18.

Kommissionen bör fastställa striktare övervakningsförfaranden för att försäkra sig om att de finansiella uppgifterna är fullständiga och tillförlitliga. Kommissionen bör också tillhandahålla fullständigare information om vilka framsteg som har gjorts genom de finansiella instrumenten och bör även hantera de olika bankkonton som öppnats för uppdragsverksamheter på ett konsekvent sätt.

| 11.18 | EIB har befullmäktigats att på kommissionens vägnar genomföra transaktioner och banken har tilldelats visst ledningsansvar som tydligt fastställs i konventionen och som måste respekteras. Kommissionen är redo att ytterligare stärka sin övervakning av insatser som delegerats till EIB, under iakttagande av bestämmelserna i konventionen. |
| --- | --- |

11.18

EIB har befullmäktigats att på kommissionens vägnar genomföra transaktioner och banken har tilldelats visst ledningsansvar som tydligt fastställs i konventionen och som måste respekteras. Kommissionen är redo att ytterligare stärka sin övervakning av insatser som delegerats till EIB, under iakttagande av bestämmelserna i konventionen.

Kommissionen kommer att överväga att lämna mer ingående information till budgetmyndigheten.

För de slutliga redovisningarna avseende år 2006 har omklassificering skett i enlighet med revisionsrättens synpunkter.

GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 11.19. | Syftet med garantifonden för externa åtgärder (9), som beviljar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (10) om mottagaren av ett lån inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av garantifonden utförs av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan EIB ansvarar för dess likviditetsförvaltning (11). Per den 31 december 2006 uppgick fondens totala tillgångar till 1 379 miljoner euro. |
| --- | --- |

11.19.

Syftet med garantifonden för externa åtgärder (9), som beviljar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (10) om mottagaren av ett lån inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av garantifonden utförs av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan EIB ansvarar för dess likviditetsförvaltning (11). Per den 31 december 2006 uppgick fondens totala tillgångar till 1 379 miljoner euro.

11.20.

| 11.20. | Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2006. Under 2006 mottog fonden inga anspråk på garantier. |
| --- | --- |

Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2006. Under 2006 mottog fonden inga anspråk på garantier.

EKSG UNDER AVVECKLING

| 11.21. | Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (12). Nettovärdet av dessa tillgångar, som kallas Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, anslås till forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. Per den 31 december 2006 uppgick Europeiska kol- och stålgemenskapen under avvecklings totala tillgångar till 2 174 miljoner euro, vilket kan jämföras med 2 214 miljoner euro den 31 december 2005. |
| --- | --- |

11.21.

Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (12). Nettovärdet av dessa tillgångar, som kallas Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, anslås till forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. Per den 31 december 2006 uppgick Europeiska kol- och stålgemenskapen under avvecklings totala tillgångar till 2 174 miljoner euro, vilket kan jämföras med 2 214 miljoner euro den 31 december 2005.

11.22.

| 11.22. | Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna. |
| --- | --- |

Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

| 11.23. | Se
  bilaga 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23.

Se
  bilaga 11.1
  .

(1)  Till exempel genom ”protokoll” – separata bilaterala finansiella överenskommelser mellan EU och Medelhavsländer – och genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 om ekonomiskt samarbete med avseende på samtliga icke-medlemsländer i Medelhavsområdet.

---

(2)  Partnerländerna och partnerterritorierna i Medaförordningen är Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Jordanien, Gazaremsan och Västbanken, Libanon, Syrien, Turkiet, Cypern och Malta. Cypern och Malta har blivit medlemsstater och Turkiet får särskilt föranslutningsstöd.

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2698/2000 av den 27 november 2000 (Meda II) (EGT L 311, 12.12.2000, s. 1), med ändring av den gamla förordningen (EG) nr 1488/96 (Meda I) (EGT L 189, 30.7.1996, s. 1).

(4)  Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har inrättats och trädde i kraft 2007 (EUT L 310, 9.11.2006, s. 1).

(5)  Lån som EIB tar från sina egna medel och som får räntesubventioner från EU-budgeten.

(6)  FEMIP:s stödfond skall inte förväxlas med FEMIP:s förvaltningsfond som finansieras direkt av medlemsstaterna genom bidrag på totalt 32,5 miljoner euro. Utöver detta bidrog kommissionen med 1 miljon euro till förvaltningsfonden.

(7)  Det totala beloppet per den 30 juni 2005 uppgick till 489 miljoner euro.

Källa: Europeiska investeringsbanken.

(8)  Per den 31 december 2006 fanns totalt 233,1 miljoner euro på dessa särskilda bankkonton.

(9)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 av den 30 januari 2007 (EUT L 22, 31.1.2007, s. 1).

(10)  Huvudsakligen EIB men även extern utlåning från Euratom och lån till tredjeländer i form av makroekonomiskt stöd från EU.

(11)  Förvaltningsavtal mellan EIB och Europeiska gemenskaperna, senast ändrat den 28 april 2002 och den 8 maj 2002.

(12)  Protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden (EGT C 80, 10.3.2001, s. 67).

BILAGA 11.1

Uppföljning av revisionsrättens tidigare iakttagelser

| Revisionsrättens iakttagelser | Situationen 2006 | Ytterligare åtgärder som krävs | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Särskilda iakttagelser om projekt inom ramen för den finansiella mekanismen |
| Offentlig upphandling |
| I punkt 10.33 i årsrapporten för budgetåret 2002 identifierades fall där installationen av en elektrisk transformator för installation av ett vindkraftverk i Spanien (Galicien) gynnades i och med att det angavs i koncessionen för installationen av vindkraftverket att 74 % skulle vara lokalt producerat i Galicien (80 % inklusive anläggningsarbeten). Stödmottagaren var tvungen att bevisa att produkten inte fanns på den inhemska marknaden för att få ett särskilt tillstånd från den regionala myndigheten att köpa utrustningen i Sverige. Kommissionen uppmanades att undersöka situationen för att undvika att nationella produkter gynnas. | Kommissionen har granskat fallet utan EIB och konstaterat det påstådda brottet mot direktivet i fråga men ansåg att man inte behövde vidta ytterligare åtgärder. | | Kommissionen undersökte fallet både ur synvinkeln offentlig upphandling och varors fria rörlighet. Den fann ett potentiellt men obevisat brott mot de regler för offentlig upphandling som gällde vid tidpunkten, men inte belägg för någon överträdelse av bestämmelserna om varors fria rörlighet. Kommissionen anser att det inte var lämpligt med någon ytterligare insats i frågan om offentlig upphandling eftersom operatören enligt nuvarande lagstiftning inte längre omfattas av reglerna. |
| Översikt över tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning |
| I punkt 10.16 i årsrapporten för budgetåret 2004 stod följande:
  (10.16 b) Ett bidrag till en bankverksamhet som Kreditanstalt für Wiederaufbau bedriver i Bosnien och Hercegovina för vilken 44,25 miljoner euro betalades betraktades inte som en tillgång av kommissionen, varför det inte bokfördes i räkenskaperna.
  (10.16 c) EU-finansiering på totalt 16 miljoner euro har tillhandahållits Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) för bankverksamhet i Kosovo, Montenegro och Serbien, förvaltad av KfW. Varken kommissionen eller Europeiska byrån för återuppbyggnad hade inkluderat dessa belopp i sina preliminära räkenskaper för 2004. | I enlighet med sitt svar på revisionsrättens granskningsresultat förde kommissionen upp dessa belopp i sin slutliga årsredovisning för 2004. År 2005 ingick beloppen dock inte längre i årsredovisningen, utan motivering.
  År 2006 bokförde kommissionen 46,1 miljoner euro som kom från dessa andelar som tillgångar och skapade en vinst i resultaträkningen. Kommissionen beslutade (1) att använda dessa belopp för finansiella andelar genom att köpa 922,5685 C-aktier för 50 000 euro styck i ”Europeiska fonden för sydöstra Europa” (2) (en vinstdriven privat placeringsfond [SICAV-fond]) (3). Europeiska investeringsfonden köpte aktierna (4)för kommissionens räkning inom ramen för ett särskilt förvaltningsavtal. De finansiella andelarna värderades till 49,4 miljoner euro vid utgången av 2006. | Kommissionen behöver införa gångbara förfaranden för övervakning och kontroll när det gäller dess tillgångar i form av andelar för att se till att dessa tillgångar alltid redovisas på ett korrekt sätt. | Sedan 2006 ser kommissionen till att registreringen och övervakningen av tillgångar som ingår i finansiella andelar sker på rätt sätt, i tid och med korrekt klassificering. Lånen på 44,250 miljoner euro till Kreditanstalt für Wiederaufbau ingick inte bland tillgångarna 2005. Genom att underteckna ett överföringsavtal av den 19 juni 2006 gav kommissionen och Europeiska byrån för återuppbyggnad dock tillstånd till en överföring av utestående lån inom ramen av ”EU-medel” till Europeiska fonden för sydöstra Europa. Beloppet ingår bland tillgångarna i 2006 års balansräkningen för kommissionen och kommer att övervakas vidare.


  Kommissionen kommer att undersöka vilka insatser som förbättrar situationen och vidta lämpliga åtgärder. |
| Ett liknande problem beskrevs i punkterna 10.17 och 10.18 i årsrapporten för budgetåret 2004 när det gäller befintliga tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning. En sådan överblick bör garantera att tillgångarna är föremål för regelbunden och lämplig övervakning. | Sedan det nya redovisningssystemet infördes 2005 har kommissionen partiell överblick över tillgångarna på sina konton. | | |

Revisionsrättens iakttagelser

Situationen 2006

Ytterligare åtgärder som krävs

Kommissionens svar

Särskilda iakttagelser om projekt inom ramen för den finansiella mekanismen

Offentlig upphandling

I punkt 10.33 i årsrapporten för budgetåret 2002 identifierades fall där installationen av en elektrisk transformator för installation av ett vindkraftverk i Spanien (Galicien) gynnades i och med att det angavs i koncessionen för installationen av vindkraftverket att 74 % skulle vara lokalt producerat i Galicien (80 % inklusive anläggningsarbeten). Stödmottagaren var tvungen att bevisa att produkten inte fanns på den inhemska marknaden för att få ett särskilt tillstånd från den regionala myndigheten att köpa utrustningen i Sverige. Kommissionen uppmanades att undersöka situationen för att undvika att nationella produkter gynnas.

Kommissionen har granskat fallet utan EIB och konstaterat det påstådda brottet mot direktivet i fråga men ansåg att man inte behövde vidta ytterligare åtgärder.

Kommissionen undersökte fallet både ur synvinkeln offentlig upphandling och varors fria rörlighet. Den fann ett potentiellt men obevisat brott mot de regler för offentlig upphandling som gällde vid tidpunkten, men inte belägg för någon överträdelse av bestämmelserna om varors fria rörlighet. Kommissionen anser att det inte var lämpligt med någon ytterligare insats i frågan om offentlig upphandling eftersom operatören enligt nuvarande lagstiftning inte längre omfattas av reglerna.

Översikt över tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning

I punkt 10.16 i årsrapporten för budgetåret 2004 stod följande:

(10.16 b) Ett bidrag till en bankverksamhet som Kreditanstalt für Wiederaufbau bedriver i Bosnien och Hercegovina för vilken 44,25 miljoner euro betalades betraktades inte som en tillgång av kommissionen, varför det inte bokfördes i räkenskaperna.

(10.16 c) EU-finansiering på totalt 16 miljoner euro har tillhandahållits Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) för bankverksamhet i Kosovo, Montenegro och Serbien, förvaltad av KfW. Varken kommissionen eller Europeiska byrån för återuppbyggnad hade inkluderat dessa belopp i sina preliminära räkenskaper för 2004.

I enlighet med sitt svar på revisionsrättens granskningsresultat förde kommissionen upp dessa belopp i sin slutliga årsredovisning för 2004. År 2005 ingick beloppen dock inte längre i årsredovisningen, utan motivering.

År 2006 bokförde kommissionen 46,1 miljoner euro som kom från dessa andelar som tillgångar och skapade en vinst i resultaträkningen. Kommissionen beslutade (1) att använda dessa belopp för finansiella andelar genom att köpa 922,5685 C-aktier för 50 000 euro styck i ”Europeiska fonden för sydöstra Europa” (2) (en vinstdriven privat placeringsfond [SICAV-fond]) (3). Europeiska investeringsfonden köpte aktierna (4)för kommissionens räkning inom ramen för ett särskilt förvaltningsavtal. De finansiella andelarna värderades till 49,4 miljoner euro vid utgången av 2006.

Kommissionen behöver införa gångbara förfaranden för övervakning och kontroll när det gäller dess tillgångar i form av andelar för att se till att dessa tillgångar alltid redovisas på ett korrekt sätt.

Sedan 2006 ser kommissionen till att registreringen och övervakningen av tillgångar som ingår i finansiella andelar sker på rätt sätt, i tid och med korrekt klassificering. Lånen på 44,250 miljoner euro till Kreditanstalt für Wiederaufbau ingick inte bland tillgångarna 2005. Genom att underteckna ett överföringsavtal av den 19 juni 2006 gav kommissionen och Europeiska byrån för återuppbyggnad dock tillstånd till en överföring av utestående lån inom ramen av ”EU-medel” till Europeiska fonden för sydöstra Europa. Beloppet ingår bland tillgångarna i 2006 års balansräkningen för kommissionen och kommer att övervakas vidare.

Kommissionen kommer att undersöka vilka insatser som förbättrar situationen och vidta lämpliga åtgärder.

Ett liknande problem beskrevs i punkterna 10.17 och 10.18 i årsrapporten för budgetåret 2004 när det gäller befintliga tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning. En sådan överblick bör garantera att tillgångarna är föremål för regelbunden och lämplig övervakning.

Sedan det nya redovisningssystemet infördes 2005 har kommissionen partiell överblick över tillgångarna på sina konton.

---

(1)  Beslut K(2006) 2307 av den 8 juni 2006.

(2)  Fonden har A-aktier (privata investeringar), B-aktier (mezzanine-andelar) och C-aktier (donationsaktier). Förluster fördelas först på C-aktierna och om C-aktierna är fullt utnyttjade till B-aktierna. Priset på B-aktierna med lägre risk var satt till 25 000 euro, vilket är hälften av priset för C-aktierna med hög risk (50 000 euro).

(3)  Fonden är inrättad enligt luxemburgsk lag som ett investeringsbolag med föränderligt kapital (SICAV, ”Société d'Investissement à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé”).

(4)  Det var inte någon kontanttransaktion eftersom tillgångarna fördes in från befintliga revolverande lån som förvaltades av tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) som var föremål för revisionsrättens granskningsresultat i årsrapporten för 2004, vilket beskrivs ovan.

BILAGOR

BILAGA I

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

Budgetens ursprung

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

Rättslig grund

| 3. | Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

Budgetens innehåll och struktur

| 5. | Finansiering av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

Finansiering av budgeten (budgetinkomster)

| 6. | Budgetanslagens art |
| --- | --- |

6.

Budgetanslagens art

| 7. | Budgetgenomförandet |
| --- | --- |

7.

Budgetgenomförandet

| 7.1. | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1.

Ansvaret för genomförandet

| 7.2. | Genomförande av inkomster |
| --- | --- |

7.2.

Genomförande av inkomster

| 7.3. | Genomförande av utgifter |
| --- | --- |

7.3.

Genomförande av utgifter

| 7.4. | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

| 8. | Framläggande av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

Framläggande av räkenskaperna

| 9. | Extern revision |
| --- | --- |

9.

Extern revision

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

Ansvarsfrihet och uppföljning

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) utgifter. Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt alla andra utgifter som rådet anser bör belasta budgeten för att denna politik skall kunna genomföras.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten följer de finansiella bestämmelserna i Romfördragen (1)
   (2) (artiklarna 268–280 i EG-fördraget och artiklarna 171–183 i Euratomfördraget) samt budgetförordningarna (3).

3.   BUDGETPRINCIPERNA SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla gemenskapens inkomst- och utgiftsposter skall ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter skall balansera varandra (principen om balans). Budgeten upprättas och verkställs och räkenskaperna läggs fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster skall användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och skall, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten, och sedan i årsräkenskaperna, utan att punkter justeras mot varandra (principen om universalitet). Anslagen skall avsättas för särskilda ändamål i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och poster (principen om specificering). Budgetanslagen skall användas i enlighet med principerna om sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten skall upprättas och genomföras och räkenskaperna skall läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några små undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten skall utgöras av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar”. De åtta avsnitten är (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERING AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen genom gemenskapens egna medel: BNI-baserade egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel, tullar, jordbrukstullar och socker- och isoglukosavgifter (4).

Utöver de egna medlen finns det också andra, mindre betydelsefulla inkomster (se grafisk
  illustration I
  ).

6.   BUDGETANSLAGENS ART

I budgeten skiljer man på följande slag av anslag som skall täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Därför är det viktigt att beräkna följande två totalsummor för varje budgetår:

| a) | Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5). |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5).

| b) | Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5).

Budgetinkomsterna skall täcka de totala anslagen för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av bemyndiganden och anslag har på varje budgetår.

Image

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1.   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av sina respektive avsnitt i budgeten (6). I budgetförordningen fastställs förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. På de två största utgiftsområdena (EUGFJ-garanti och strukturfonderna) delas förvaltningen av gemenskapsmedlen med medlemsstaterna.

7.2.   Genomförande av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Det budgetmässiga genomförandet av inkomsterna innebär att gemenskapernas fordringar fastställs och drivs in (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (7). De faktiska inkomsterna ett budgetår definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3.   Genomförande av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Det budgetmässiga genomförandet av utgifterna, det vill säga utvecklingen och användandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Anslag för åtaganden:






  i) | Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen. |
| --- | --- | --- |

a)

Anslag för åtaganden:

i)

Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

| ii) | Användande av anslagen: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Anslag för betalningar:






  i) | Anslagens utveckling: De totala anslagen för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar. |
| --- | --- | --- |

b)

Anslag för betalningar:

i)

Anslagens utveckling: De totala anslagen för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

| ii) | Användande av anslagen: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| v) | Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

v)

Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

| vi) | Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + anslag för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret. |
| --- | --- |

vi)

Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + anslag för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret.

7.4.   Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten upprättas vid varje budgetårs slut. I dem fastställs årets saldo som skall föras in i budgeten för nästa budgetår via en ändringsbudget.

8.   FRAMLÄGGANDE AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett visst budgetår överlämnas senast den 31 mars följande budgetår till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Räkenskaperna läggs fram i form av årsredovisningar och rapporter om hur budgeten genomförts och åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen.

9.   EXTERN REVISION

Sedan 1977 utför Europeiska gemenskapernas revisionsrätt den externa granskningen av budgeten (8). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den skall förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den kontrollerar också att inkomsterna och utgifterna är lagliga och korrekta samt att den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Dessa revisioner får göras innan det ifrågavarande budgetåret avslutats. Revisionen grundas på bokföringsmaterial och sker vid behov på plats i gemenskapernas institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och kan också när som helst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Sedan 1977 gäller följande bestämmelser (9): före den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret beviljar Europaparlamentet, på rådets rekommendation, kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom räkenskaperna som kommissionen har lagt fram, samt revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna måste vidta lämpliga åtgärder som svar på kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska gemenskapernas årsredovisning samt från annat bokföringsmaterial som tillhandahållits av kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (ABAC). Som kommissionen har påpekat är samtliga uppgifter som redovisas per medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, resultatet av uträkningar som ger en ofullständig bild av den nytta varje medlemsstat har av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. Totalsummorna är avrundade från varje exakt värde. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AFB | Anslag för betalningar |
| --- | --- |
| AFÅ | Anslag för åtaganden |
| AT | Österrike |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| Avsn. | Avsnitt i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| EFTA | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen/gemenskaperna |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-25 | Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| HU | Ungern |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| Moms | Mervärdesskatt |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| Sl | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| — | Uppgift saknas |

AFB

Anslag för betalningar

AFÅ

Anslag för åtaganden

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

Avsn.

Avsnitt i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BNI

Bruttonationalinkomst

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFTA

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-25

Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

HU

Ungern

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

Moms

Mervärdesskatt

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

SE

Sverige

Sl

Slovenien

SK

Slovakien

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

—

Uppgift saknas

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2006 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2006

| GI I | 2006 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2006 års budget – anslag för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga anslag för åtaganden 2006 och användningen av dessa |
| GI IV | Tillgängliga anslag för betalningar 2006 och användningen av dessa |
| GI V | Egna medel 2006 – Faktiska inkomster per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda under 2006 i varje medlemsstat |

GI I

2006 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar

GI II

2006 års budget – anslag för åtaganden

GI III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2006 och användningen av dessa

GI IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2006 och användningen av dessa

GI V

Egna medel 2006 – Faktiska inkomster per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda under 2006 i varje medlemsstat

HISTORISKA DATA AVSEENDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN (2002–2006)

| GI VII | Utvecklingen och användningen av anslag för betalningar under perioden 2002–2006, enligt budgetplanens rubriker |
| --- | --- |

GI VII

Utvecklingen och användningen av anslag för betalningar under perioden 2002–2006, enligt budgetplanens rubriker

---

(1)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(3)  I huvudsak budgetförordningen (BF) av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(4)  De viktigaste rättsakterna om egna medel: Rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 (EGT L 253, 7.10.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 155, 7.6.1989), rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977, gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977), rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av BNI (EGT L 49, 21.2.1989), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (EUT L 181, 19.7.2003).

(5)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”anslag för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”anslag för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(6)  Se artikel 274 i EG-fördraget, artikel 179 i Euratomfördraget och artikel 50 i budgetförordningen.

(7)  Se artiklarna 69–74 i budgetförordningen och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000).

(8)  Se artiklarna 246–248 i EG-fördraget, artikel 160a, 160b och 160c i Euratomfördraget och artiklarna 139–147 i budgetförordningen.

(9)  Artikel 276 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget.

Image

Grafisk illustration I

2006 års budget – Beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar

[för inkomstkriterier se ”Grundläggande information om den allmänna budgeten”, punkt 7.2, för utgiftskriterier se ”Grundläggande information om den allmänna budgeten”, punkt 7.3 och för mer detaljerad information se GI IV, kolumn a).]

(Miljoner euro och %)

Beräknade INKOMSTER:

Beräknade UTGIFTER:

(slutliga anslag för betalningar)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Totala beräknade inkomster:

107 378,5
   (2)

Totala anslag för betalningar:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Egna medel per medlemsstat

Anslag per institution

Inkomstslag

Anslag per rubrik

| Teckenförklaring inkomster: |
| --- |
| Totalt egna medel (per medlemsstat) |
| Jordbrukstullar | 863,4 | (0,8 %) |
| Socker- och isoglukosavgifter | 150,6 | (0,1 %) |
| Tullar | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Egna medel från moms | 17 186,1 | (16 %) |
| Egna medel baserade på BNI | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Övriga inkomster | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Disp. överskott fr. det föreg. budgetåret | 2 502,8 | (2,3 %) |

Teckenförklaring inkomster:

Totalt egna medel (per medlemsstat)

Jordbrukstullar

863,4

(0,8 %)

Socker- och isoglukosavgifter

150,6

(0,1 %)

Tullar

13 874,9

(12,9 %)

Egna medel från moms

17 186,1

(16 %)

Egna medel baserade på BNI

70 451,5

(65,6 %)

Övriga inkomster

2 349,2

(2,2 %)

Disp. överskott fr. det föreg. budgetåret

2 502,8

(2,3 %)

| Teckenförklaring utgifter |
| --- |
| Budgetplanens rubriker: |
| 1. | Jordbruk | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Strukturåtgärder | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Inre politik | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Externa åtgärder | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Administrativa utgifter | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Reserver | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Strategi inför anslutningen | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensation | 1 073,5 | (1 %) |
| Anslag tillgängliga för andra institutioner | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Anslag tillgängliga för kommissionen | 108 175,7 | (97,3 %) |
| varav driftsanslag | 103 505,7 | (93,1 %) |

Teckenförklaring utgifter

Budgetplanens rubriker:

1.

Jordbruk

50 498,5

(45,4 %)

2.

Strukturåtgärder

32 570,6

(29,3 %)

3.

Inre politik

10 807,8

(9,7 %)

4.

Externa åtgärder

5 731,3

(5,2 %)

5.

Administrativa utgifter

7 713,0

(6,9 %)

6.

Reserver

386,0

(0,3 %)

7.

Strategi inför anslutningen

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompensation

1 073,5

(1 %)

Anslag tillgängliga för andra institutioner

3 043,0

(2,7 %)

Anslag tillgängliga för kommissionen

108 175,7

(97,3 %)

varav driftsanslag

103 505,7

(93,1 %)

Image

Grafisk illustration II

2006 års budget – Anslag för åtaganden

[Efter ändringsbudgetar. För närmare uppgifter, se GI III, kolumn b)]

(miljoner euro och %)

Anm.:De totala anslagen för åtaganden balanseras inte av budgetinkomsterna för 2006 eftersom åtagandebemyndigandena också innehåller belopp som skall finansieras av budgetinkomster från kommande år.

Anslag per rubrik

Totala anslag för åtaganden

122 794,4 miljoner euro

| Teckenförklaring utgifter |
| --- |
| Budgetplanens rubriker: |
| 1. | Jordbruk | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Strukturåtgärder | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Inre politik | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Externa åtgärder | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Administrativa utgifter | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Reserver | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Strategi inför anslutningen | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensation | 1 073,5 | (0,9 %) |

Teckenförklaring utgifter

Budgetplanens rubriker:

1.

Jordbruk

50 236,6

(40,9 %)

2.

Strukturåtgärder

44 659,6

(36,4 %)

3.

Inre politik

10 898,2

(8,9 %)

4.

Externa åtgärder

6 014,0

(4,9 %)

5.

Administrativa utgifter

6 913,6

(5,6 %)

6.

Reserver

278,0

(0,2 %)

7.

Strategi inför anslutningen

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompensation

1 073,5

(0,9 %)

Grafisk illustration III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2006 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2006 och budgetplanens rubriker | Budgetplan | Slutliga anslag | Anslagens användning |
| Belopp (5) | Andel (%) | Gjorda åtaganden | Användn.-grad (%) | Överfört till 2007 (6) | Andel (%) | Förfallna anslag | Andel (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Kontoplan | | | | | | | | | |
| I | Parlamentet (Avsn. I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Rådet (Avsn. II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Kommis. (Avsn. III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Ekonomi och finans (Avd.01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Näringsliv (Avd.02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurrens (Avd.03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (Avd.04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (Avd.05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energi och transport (Avd.06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Miljö (Avd.07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Forskning (Avd.08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informationssamhället (Avd.09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Direkt forskning (Avd.10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Fiske (Avd.11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Den inre marknaden (Avd.12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionalpolitik (Avd.13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Beskattning och tullunion (Avd.14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Utbildning och kultur (Avd.15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Press och kommunikation (Avd.16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (Avd.17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd.18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Yttre förbindelser (Avd.19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Handel (Avd.20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd.21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Utvidgning (Avd.22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitärt bistånd (Avd.23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Bedrägeribekämpning (Avd.24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd.25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Administration (T.26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Budget (Avd.27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Revision (Avd.28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistik (Avd.29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensioner (Avd.30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reserver (Avd.31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Domstolen (Avsn. IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Revisionsrätten (Avsn. V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Regionkommittén (Avsn. VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Totalsumma för anslag för åtaganden | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Budgetplan | | | | | | | | | |
| 1 | Jordbruk | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturåtgärder | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Inre politik | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Externa åtgärder | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Administrativa utgifter | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Reserver | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Strategi inför anslutningen | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompensation | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Totalsumma för anslag för åtaganden | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Totalsumma för anslag för betalningar | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2006 och budgetplanens rubriker

Budgetplan

Slutliga anslag

Anslagens användning

Belopp (5)

Andel (%)

Gjorda åtaganden

Användn.-grad (%)

Överfört till 2007 (6)

Andel (%)

Förfallna anslag

Andel (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Kontoplan

I

Parlamentet (Avsn. I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Rådet (Avsn. II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Kommis. (Avsn. III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Ekonomi och finans (Avd.01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Näringsliv (Avd.02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurrens (Avd.03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (Avd.04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (Avd.05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energi och transport (Avd.06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Miljö (Avd.07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Forskning (Avd.08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informationssamhället (Avd.09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Direkt forskning (Avd.10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Fiske (Avd.11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Den inre marknaden (Avd.12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionalpolitik (Avd.13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Beskattning och tullunion (Avd.14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Utbildning och kultur (Avd.15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Press och kommunikation (Avd.16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Hälsa och konsumentskydd (Avd.17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd.18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Yttre förbindelser (Avd.19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Handel (Avd.20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd.21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Utvidgning (Avd.22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitärt bistånd (Avd.23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Bedrägeribekämpning (Avd.24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd.25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Administration (T.26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Budget (Avd.27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Revision (Avd.28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistik (Avd.29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensioner (Avd.30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Reserver (Avd.31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Domstolen (Avsn. IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Revisionsrätten (Avsn. V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Regionkommittén (Avsn. VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Totalsumma för anslag för åtaganden

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Budgetplan

1

Jordbruk

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturåtgärder

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Inre politik

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Externa åtgärder

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Administrativa utgifter

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Reserver

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Strategi inför anslutningen

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompensation

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för åtaganden

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Totalsumma för anslag för betalningar

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Grafisk illustration IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2006 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2006 och budgetplanens rubriker | Slutliga Anslag (9) | Anslagens användning |
| Betalningar som gjorts in 2006 | Användn.-grad (%) | Överfört till 2007 | Andel (%) | Förfallna anslag | Ande l(%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Kontoplan | | | | | | | |
| I | Parlamentet (Avsn. I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Rådet (Avsn. II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Kommis. (Avsn. III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Ekonomi och finans (Avd.01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Näringsliv (Avd.02) | 478 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurrens (Avd.03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (Avd.04) | 9 613,70 | 9 563,80 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (Avd.05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energi och transport (Avd.06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Miljö (Avd.07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Forskning (Avd.08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1 |
| III.9 | Informationssamhället (Avd.09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Direkt forskning (Avd.10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Fiske (Avd.11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Den inre marknaden (Avd.12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionalpolitik (Avd.13) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Beskattning och tullunion (Avd.14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Utbildning och kultur (Avd.15) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Press och kommunikation (Avd.16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (Avd.17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111 | 13,5 |
| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd.18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Yttre förbindelser (Avd.19) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Handel (Avd.20) | 91,8 | 79,8 | 87 | 8 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd.21) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125 | 9,5 | 209 | 15,9 |
| III.22 | Utvidgning (Avd.22) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitärt bistånd (Avd.23) | 635 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Bedrägeribekämpning (Avd.24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd.25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Administration (Avd.26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Budget (Avd.27) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Revision (Avd.28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistik (Avd.29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensioner (Avd.30) | 947,7 | 947 | 99,9 | 0,1 | 0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reserver (Avd.31) | 157 | — | — | — | — | 157 | 100 |
| IV | Domstolen (Avsn. IV) | 267 | 237,8 | 89 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Revisionsrätten (Avsn. V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11 |
| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Regionkommittén (Avsn. VII) | 82 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Totalsumma för anslag för betalningar | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Budgetplan | | | | | | | |
| 1 | Jordbruk | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturåtgärder | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Inre politik | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,90 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Externa åtgärder | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332 | 5,8 |
| 5 | Administrativa utgifter | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3 |
| 6 | Reserver | 386 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Strategi inför anslutningen | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15 | 0,6 | 146,3 | 6 |
| 8 | Kompensation | 1 073,5 | 1 073,5 | 100 | — | — | — | — |
| | Totalsumma för anslag för betalningar | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2006 och budgetplanens rubriker

Slutliga Anslag (9)

Anslagens användning

Betalningar som gjorts in 2006

Användn.-grad (%)

Överfört till 2007

Andel (%)

Förfallna anslag

Ande l(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplan

I

Parlamentet (Avsn. I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Rådet (Avsn. II)

736,3

584,7

79,4

109

14,8

42,6

5,8

III

Kommis. (Avsn. III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Ekonomi och finans (Avd.01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Näringsliv (Avd.02)

478

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurrens (Avd.03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (Avd.04)

9 613,70

9 563,80

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (Avd.05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energi och transport (Avd.06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Miljö (Avd.07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Forskning (Avd.08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1

III.9

Informationssamhället (Avd.09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Direkt forskning (Avd.10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Fiske (Avd.11)

977,4

788,8

80,7

45

4,6

143,7

14,7

III.12

Den inre marknaden (Avd.12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionalpolitik (Avd.13)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Beskattning och tullunion (Avd.14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Utbildning och kultur (Avd.15)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Press och kommunikation (Avd.16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Hälsa och konsumentskydd (Avd.17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111

13,5

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd.18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Yttre förbindelser (Avd.19)

3 530,3

3 318,0

94

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Handel (Avd.20)

91,8

79,8

87

8

8,7

3,9

4,3

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd.21)

1 310,7

976,8

74,5

125

9,5

209

15,9

III.22

Utvidgning (Avd.22)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitärt bistånd (Avd.23)

635

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Bedrägeribekämpning (Avd.24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd.25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11

4,4

1,8

III.26

Administration (Avd.26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Budget (Avd.27)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1

5,9

0,5

III.28

Revision (Avd.28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistik (Avd.29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensioner (Avd.30)

947,7

947

99,9

0,1

0

0,7

0,1

III.31

Reserver (Avd.31)

157

—

—

—

—

157

100

IV

Domstolen (Avsn. IV)

267

237,8

89

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Revisionsrätten (Avsn. V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Regionkommittén (Avsn. VII)

82

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Totalsumma för anslag för betalningar

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Budgetplan

1

Jordbruk

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturåtgärder

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Inre politik

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,90

12,2

476,2

4,4

4

Externa åtgärder

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332

5,8

5

Administrativa utgifter

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3

6

Reserver

386

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Strategi inför anslutningen

2 438,0

2 276,7

93,4

15

0,6

146,3

6

8

Kompensation

1 073,5

1 073,5

100

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för betalningar

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Grafisk illustration V
  Egna medel 2006 – faktiska inkomster per medlemsstat |
| --- |
| Inkomstbudgetens utfall | (miljoner euro och %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| - Traditionella egna medel | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| - Momsmedel | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| - BNI-medel | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| - Korrigering för För. kungariket | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| TOTALT | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Grafisk illustration V

Egna medel 2006 – faktiska inkomster per medlemsstat

Inkomstbudgetens utfall

(miljoner euro och %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

- Traditionella egna medel

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

- Momsmedel

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

- BNI-medel

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

- Korrigering för För. kungariket

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

TOTALT

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Grafisk illustration VI
  Betalningar gjorda 2006 i varje medlemsstat (12) |
| --- |
| Anm.: Betalningar som gjorts 2006 = betalningar från 2006 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2005. |
| Budgetplanens rubriker | (miljoner euro och %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Tredje-länder och diverse
   (13) | Totalt |
| — Jordbruk | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Strukturåtgärder | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Inre politik | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Externa åtgärder | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Reserver | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Strategi inför anslutningen | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompensation | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| TOTALT | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Grafisk illustration VI

Betalningar gjorda 2006 i varje medlemsstat (12)

Anm.: Betalningar som gjorts 2006 = betalningar från 2006 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2005.

Budgetplanens rubriker

(miljoner euro och %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Tredje-länder och diverse
   (13)

Totalt

— Jordbruk

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Strukturåtgärder

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Inre politik

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Externa åtgärder

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Reserver

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Strategi inför anslutningen

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompensation

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

TOTALT

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Grafisk illustration VII
  Utvecklingen och användningan av anslag för betalningar under perioden 2002–2006, enligt budgetplanens rubriker |
| --- |
| Budgetplanens rubriker | (miljoner euro) |
| | | | | | | | | | | |
| Rubrik | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Tillgängl. anslag (14) | Gjorda betalningar | Tillgäng. anslag (14) | Gjorda betalningar | Tillgängl. anslag (14) | Gjorda betalningar | Tillgängl. anslag (14) | Gjorda betalningar | Tillgängl. anslag (14) | Gjorda betalningar |
| — Jordbruk | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Strukturåtgärder | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Inre politik | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Externa åtgärder | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Administration | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Reserver | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Strategi inför anslutningen | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompensation | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| TOTALT | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Grafisk illustration VII

Utvecklingen och användningan av anslag för betalningar under perioden 2002–2006, enligt budgetplanens rubriker

Budgetplanens rubriker

(miljoner euro)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Rubrik

2002

2003

2004

2005

2006

Tillgängl. anslag (14)

Gjorda betalningar

Tillgäng. anslag (14)

Gjorda betalningar

Tillgängl. anslag (14)

Gjorda betalningar

Tillgängl. anslag (14)

Gjorda betalningar

Tillgängl. anslag (14)

Gjorda betalningar

— Jordbruk

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Strukturåtgärder

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Inre politik

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Externa åtgärder

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Administration

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Reserver

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Strategi inför anslutningen

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompensation

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

TOTALT

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Inkomsterna från CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE och MT har förts samman.

(2)  Efter ändringsbudgetar.

(3)  Efter tilläggs- och ändringsbudget och överföringar mellan budgetposter.

(4)  Inkomst. avs. för särsk. ändamål, anslag tillgängl. på nytt och överförda anslag.

(5)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år. Till följd härav överskrider tillgängliga anslag det fastställda taket för vissa rubriker i budgetplanen.

(6)  Inklusive anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande.

(7)  När det gäller avsnitt III (kommissionen) motsvarar avdelningarna (Avd.) de verksamheter/politikområden som fastställts av institutionen för genomförandet av verksamhetsbaserad budgetering (ABB).

(8)  Enligt bilagan till det interinstitutionella avtalet från 1999 anges taket för denna rubrik netto, med avdrag för personalens avgifter till pensionssystemet, upp till 1 100 miljoner euro i 1999 års priser för perioden 2000–2006. År 2006 uppgår detta avdrag till 180 miljoner euro.

(9)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(10)  När det gäller avsnitt III (kommissionen) motsvarar avdelningarna (Avd.) de verksamheter/politikområden som fastställts av institutionen för genomförandet av verksamhetsbaserad budgetering (ABB).

(11)  För Förenade kungariket tillämpas en korrigering (5 221,4 miljoner euro) på bruttobeloppet för egna medel (17 602,0 miljoner euro). Kostnaderna för finansieringen av denna korrigering bärs av övriga medlemsstater.

Denna korrigering har endast tillämpats för moms- och BNI-delarna av egna medel brutto i förhållande till respektive belopp.

(12)  Den geografiska uppdelningen motsvarar inte de betalningar som gjorts till medlemsstaterna utan har gjorts med hänsyn till hur utgifterna har fördelats enligt uppgifterna i kommissionens datoriserade redovisningssystem ABAC.

(13)  Beloppen under ”Tredjeländer och diverse” omfattar i huvudsak utgifter med anknytning till projekt utanför unionen och till deltagande av tredjeländer. Beloppen omfattar även utgifter för vilka det inte var möjligt att göra en geografisk fördelning.

(14)  Tillgängliga anslag = budgetårets anslag för betalningar + anslag som förts över från det föregående budgetåret.

BILAGA II

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2002

Revisionsrätten skall enligt fördragen upprätta en årsrapport. Revisionsrätten skall också, enligt fördragen och andra förordningar, upprätta särskilda årsrapporter för vissa av gemenskapens organ och för viss verksamhet inom gemenskapen. Vidare ger fördragen revisionsrätten befogenhet att framföra synpunkter i särskilda frågor och yttra sig på begäran av någon av institutionerna. De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2002 är uppräknade nedan.

| Titel | Offentliggörande |
| --- | --- |
| Årsrapporter och revisionsförklaringar |
| Tjugofemte årsrapporten för budgetåret 2001:






  — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |

Titel

Offentliggörande

Årsrapporter och revisionsförklaringar

Tjugofemte årsrapporten för budgetåret 2001:

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 295, 28.11.2002

Tjugosjätte årsrapporten för budgetåret 2002:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EUT C 286, 28.11.2003

Tjugosjunde årsrapporten för budgetåret 2003:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 293, 30.11.2004

Tjugoåttonde årsrapporten för budgetåret 2004:

| — | Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 301, 30.11.2005

Tjugonionde årsrapporten för budgetåret 2005:

| — | Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 263, 31.10.2006

Trettionde årsrapporten för budgetåret 2006:

| — | Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Offentliggörs i denna EUT

Särskilda rapporter

Inkomster

| — | Särskild rapport nr 11/2006 om gemenskapens transiteringssystem |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2006 om gemenskapens transiteringssystem

EUT C 44, 27.2.2007

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött

EGT C 290, 25.11.2002

| — | Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön

EGT C 254, 22.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

EGT C 294, 28.11.2002

| — | Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag

EUT C 98, 24.4.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden

EUT C 151, 27.6.2003

| — | Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag)

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget)

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 269, 4.11.2004

| — | Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

EUT C 29, 4.2.2005

| — | Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

EUT C 41, 17.2.2005

| — | Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa

EUT C 54, 3.3.2005

| — | Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling

EUT C 67, 18.3.2005

| — | Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling: verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling: verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk

EUT C 279, 11.11.2005

| — | Särskild rapport nr 7/2006 – Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2006 – Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt?

EUT C 282, 20.11.2006

| — | Särskild rapport nr 8/2006 – Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2006 – Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter

EUT C 282, 20.11.2006

| — | Särskild rapport nr 4/2007 om fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2007 om fysiska kontroller och utbyteskontroller av exportbidragssändningar

Kommer att offentliggöras i EUT

Strukturpolitik

| — | Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment – Integra |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment – Integra

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2002–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2002–2006

EUT C 174, 23.7.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III

EUT C 303, 7.12.2004

| — | Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid

EUT C 99, 26.4.2006

| — | Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 under perioden 1994–1999 (strukturfonderna) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 under perioden 1994–1999 (strukturfonderna)

EUT C 302, 12.12.2006

| — | Särskild rapport nr 1/2007 om genomförandet av halvtidsförfarandena – Strukturfonderna 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2007 om genomförandet av halvtidsförfarandena – Strukturfonderna 2000–2006

EUT C 124, 5.6.2007

Inre politik inbegripet forskning

| — | Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa

EGT C 136, 7.6.2002

| — | Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life)

EUT C 292, 2.12.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002)

EUT C 99, 23.4.2004

| — | Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T)

EUT C 94, 21.4.2006

| — | Särskild rapport nr 3/2007 om förvaltningen av Europeiska flyktingfonden (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2007 om förvaltningen av Europeiska flyktingfonden (2000–2004)

EUT C 178, 31.7.2007

Externa åtgärder

| — | Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna

EGT C 121, 23.5.2002

| — | Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget

EUT C 93, 17.4.2003

| — | Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

EUT C 181, 31.7.2003

| — | Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

EUT C 63, 11.3.2004

| — | Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

EUT C 72, 22.3.2005

| — | Särskild rapport nr 2/2005 om om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna” |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2005 om om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna”

EUT C 249, 7.10.2005

| — | Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU

EUT C 260, 19.10.2005

| — | Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen

EUT C 119, 19.5.2006

| — | Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin

EUT C 170, 21.7.2006

| — | Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet

EUT C 200, 24.8.2006

| — | Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd

EUT C 235, 29.9.2006

| — | Särskild rapport nr 5/2007 om kommissionens förvaltning av Cardsprogrammet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2007 om kommissionens förvaltning av Cardsprogrammet

Kommer att offentliggöras i EUT

Strategi inför anslutningen

| — | Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen ”Har Sapard förvaltats väl?” |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen ”Har Sapard förvaltats väl?”

EUT C 295, 30.11.2004

| — | Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna

EUT C 15, 20.1.2005

| — | Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien

EUT C 174, 26.7.2006

Administrativa utgifter

| — | Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension

EUT C 109, 7.5.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet

EUT C 291, 23.11.2005

| — | Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet

EUT C 284, 21.11.2006

| — | Särskild rapport nr 2/2007 om institutionernas utgifter för fastigheter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2007 om institutionernas utgifter för fastigheter

EUT C 148, 2.7.2007 och  EUT C 178, 31.7.2007

Finansiella instrument och bankverksamhet

—

Särskilda årsrapporter

Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001

EGT C 158, 3.7.2002

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002

EUT C 127, 29.5.2003

Årsrapport avseende EKSG

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001

EGT C 302, 5.12.2002

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002

EUT C 224, 19.9.2003

Euratoms försörjningsbyrå

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2004

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2005

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2006

Ej offentliggjord i EUT

EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

| — | Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europaskolorna

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2004

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2005

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2006

Ej offentliggjord i EUT

Europeiska centralbanken (ECB, Frankfurt)

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001

EGT C 259, 25.10.2002

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003

EUT C 286, 23.11.2004

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2004

EUT C 119, 19.5.2006

Förvaltning av avtalen rörande Schengensamarbetet

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet

Ej offentliggjord i EUT

Förvaltning av avtalen rörande Sisnet

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2005 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2005 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2006 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2006 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO, Angers)

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (KHIM, Alicante)

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska miljöbyrån (EEA, Köpenhamn)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN, Lissabon)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA, London)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF, Torino)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA, Wien) – Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR, Thessaloniki)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003

EUT C 41, 17.2.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (EMSA, Lissabon)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA, Köln)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA, Parma)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Eurojust

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Konventet

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002) |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002)

EUT C 122, 22.5.2003

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003

EUT C 157, 14.6.2004

Det gemensamma företaget Galileo (Bryssel)

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2005

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2006

Ej offentliggjord i EUT

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (ENISA, Heraklion)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC, Stockholm)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2005

EUT C 312, 19.12.2006

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (Bryssel)

| — | Rapport om årsredovisningen för tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska järnvägsbyrån (ERA, Valenciennes)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska polisakademin (Cepol, Bramshill)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (Frontex, Warsawa)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA, Bryssel)

| — | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA, Bryssel)

| — | Rapport om årsredovisningen för Exekutiva byrån för intelligent energi för budgetåret 2006 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Exekutiva byrån för intelligent energi för budgetåret 2006

Kommer att offentliggöras i EUT

Yttranden

| — | Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 92, 17.4.2002

| — | Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna

EGT C 225, 20.9.2002

| — | Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EGT C 21, 28.1.2003

| — | Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning

EUT C 224, 19.9.2003

| — | Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EUT C 75, 24.3.2004

| — | Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll)

EUT C 107, 30.4.2004

| — | Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 121, 20.5.2005 och EUT C 167, 7.7.2005

| — | Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden

EUT C 121, 20.5.2005

| — | Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 124, 23.5.2005

| — | Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

EUT C 167, 7.7.2005

| — | Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen

EUT C 249, 7.10.2005

| — | Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet

EUT C 313, 9.12.2005

| — | Yttrande nr 9/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [KOM(2005) 130 slutlig] |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [KOM(2005) 130 slutlig]

EUT C 313, 9.12.2005

| — | Yttrande nr 10/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 13, 18.1.2006

| — | Yttrande nr 11/2005 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 11/2005 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 13, 18.1.2006

| — | Yttrande nr 1/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)

EUT C 203, 25.8.2006

| — | Yttrande nr 2/2006 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2006 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

EUT C 203, 25.8.2006

| — | Yttrande nr 3/2006 över ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning, av särskilda, temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän till Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2006 över ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning, av särskilda, temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän till Europeiska gemenskaperna

EUT C 273, 9.11.2006

| — | Yttrande nr 4/2006 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2006 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 273, 9.11.2006

| — | Yttrande nr° 5/2006 över förslaget till ändring av budgetförordningen för Europaskolorna (endast på engelska och franska) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr° 5/2006 över förslaget till ändring av budgetförordningen för Europaskolorna (endast på engelska och franska)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 6/2006 över ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring och förlängning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules II-programmet) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2006 över ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring och förlängning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules II-programmet)

EUT C 302, 12.12.2006

| — | Yttrande nr 7/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

EUT C 8, 12.1.2007

| — | Yttrande nr 8/2006 över förslaget till rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2006 över förslaget till rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin

EUT C 8, 12.1.2007

| — | Yttrande nr 1/2007 över utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2007 över utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 46, 28.2.2007

| — | Yttrande nr 2/2007 över förslaget till rådets förordning om ändring av budgetförordningen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2007 över förslaget till rådets förordning om ändring av budgetförordningen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden

EUT C 101, 4.5.2007

| — | Yttrande nr 3/2007 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2007 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen

EUT C 101, 4.5.2007

| — | Yttrande nr 4/2007 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2007 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram

EUT C 216, 14.9.2007

| — | Yttrande nr 5/2007 över förslaget till rådets förordning med budgetförordning för Euratoms försörjningsbyrå |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2007 över förslaget till rådets förordning med budgetförordning för Euratoms försörjningsbyrå

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 6/2007 över medlemsstaternas årliga sammanfattningar, medlemsstaternas ”nationella förklaringar” och nationella revisionsorgans revisionsarbete rörande EU-medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2007 över medlemsstaternas årliga sammanfattningar, medlemsstaternas ”nationella förklaringar” och nationella revisionsorgans revisionsarbete rörande EU-medel

EUT C 216, 14.9.2007

---