# Europeiska unionens C 301E/13 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 301E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången13 december 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 301E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången13 december 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   (Upplysningar) |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006-2007 |
| | Sammanträdena den 12-15 mars 2007 |
| | Måndag 12 mars 2007 |
| 2007/C 301E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Uttalande av talmannen


  Inkomna dokument


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)


  Avtalstexter översända av rådet


  Framställningar


  Anslagsöverföringar


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Parlamentets sammansättning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  De politiska gruppernas sammansättning


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (debatt)


  Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (debatt)


  En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (debatt)


  Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (debatt)


  Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (debatt)


  Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (debatt)


  En aktie, en röst - Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (debatt)


  Antalet interparlamentariska delegationer samt antalet ledamöter i dessa (tidsfrist för ingivande av ändringsförslag)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet


  Avslutande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 15 |
| | SESSIONEN 2007-2008 |
| | Sammanträdena den 13-15 mars 2007 |
| | Tisdag 13 mars 2007 |
| 2007/C 301E/02 | PROTOKOLL | 17 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av den årliga sessionen


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)


  Årlig politisk strategi 2008 (debatt)


  Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)


  Omröstning


  Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Undantag från förordning EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (omröstning)


  Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (omröstning)


  En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (omröstning)


  Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (debatt)


  Barnomsorg (debatt)


  Meddelande från kommissionen - En strategi för konsumentpolitik 2007-2013


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (debatt)


  Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (debatt)


  Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (debatt)


  Olaglig fågeljakt i Malta (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 31 |
| BILAGA I | 33 |
| BILAGA II | 39 |
| ANTAGNA TEXTER | 43 |
| P6_TA(2007)0058Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0059Undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM (2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0060Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om upphävande av förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) | 44 |
| P6_TA(2007)0061Stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) | 45 |
| P6_TC1-COD(2006)0166Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid första behandlingen den 13 mars 2007 om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för bedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn | 45 |
| P6_TA(2007)0062Företagens sociala ansvarEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) | 45 |
| P6_TA(2007)0063En färdplan för jämställdhet 2006-2010Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) | 56 |
| P6_TA(2007)0064Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG)Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI)) | 64 |
| | Onsdag 14 mars 2007 |
| 2007/C 301E/03 | PROTOKOLL | 70 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Prickning av en ledamot


  Berlinförklaringen (debatt)


  Europeiska rådets möte (8-9 mars 2006) (debatt)


  Omröstning


  Statistik över migration och internationellt skydd ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Antalet interparlamentariska delegationer och antalet ledamöter i dessa (omröstning)


  Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (omröstning)


  Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (omröstning)


  Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (omröstning)


  Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (omröstning)


  Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)


  Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Relationerna i Europa-Medelhavsområdet - Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (debatt)


  Bosnien och Hercegovina (debatt)


  Den europeiska flygindustrins framtid (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Utnämningar inom de interparlamentariska delegationerna (talmanskonferensens förslag)


  Hepatit C (skriftlig förklaring)


  Reform av EU:s handelspolitiska instrument (debatt)


  Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (debatt)


  Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater - Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (debatt)


  Saknade personer i Cypern (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 80 |
| BILAGA I | 82 |
| BILAGA II | 89 |
| ANTAGNA TEXTER | 101 |
| P6_TA(2007)0065Statistik över migration och internationellt skydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (KOM(2005) 0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2005)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare | 101 |
| P6_TA(2007)0066De interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöterEuropaparlamentets beslut av den 14 mars 2007 om de interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter | 102 |
| P6_TA(2007)0067Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2005)0228Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet | 104 |
| BILAGA | 121 |
| P6_TA(2007)0068Saluföring av kött från nötkretaur som är högst tolv månader *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om saluföring av nötkött från djur på högst tolv månader (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) | 133 |
| P6_TA(2007)0069Ratificering av ILO:s konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO-konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) | 139 |
| P6_TA(2007)0070Sociala tjänster av allmänt intresseEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) | 140 |
| P6_TA(2007)0071Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan | 143 |
| P6_TA(2007)0072Icke-spridning och nedrustning av kärnvapenEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen | 146 |
| | Torsdag 15 mars 2007 |
| 2007/C 301E/04 | PROTOKOLL | 149 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (debatt)


  Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (debatt)


  Omröstning


  Utnämning av interparlamentariska delegationer (omröstning)


  Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (omröstning)


  Olaglig fågeljakt i Malta (omröstning)


  Relationerna i Europa-Medelhavsområdet (omröstning)


  Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (omröstning)


  Bosnien och Hercegovina (omröstning)


  Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (omröstning)


  Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater (omröstning)


  Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (omröstning)


  Saknade personer i Cypern (omröstning)


  Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (omröstning)


  Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Förbud mot produkter som härrör från säl i Europeiska unionen (debatt)


  Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (debatt)


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Guatemala


  Kambodja


  Nigeria


  Omröstning


  Guatemala (omröstning)


  Kambodja (omröstning)


  Nigeria (omröstning)


  Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (omröstning)


  Röstförklaringar


  Beslut om vissa dokument


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 166 |
| BILAGA I | 168 |
| BILAGA II | 183 |
| BILAGA IIIINTERPARLAMENTARISKA DELEGATIONER | 200 |
| ANTAGNA TEXTER | 202 |
| P6_TA(2007)0073Hälso- och sjukvård över gränsernaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna | 202 |
| P6_TA(2007)0074Olaglig fågeljakt i MaltaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren | 204 |
| P6_TA(2007)0075Förbindelserna mellan EU och MedelhavsländernaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna | 206 |
| P6_TA(2007)0076Inrättande av ett frihandelsområde för Europa och länderna kring MedelhavsområdetEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (2006/2173(INI)) | 210 |
| P6_TA(2007)0077Bosnien och HercegovinaEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI)) | 224 |
| P6_TA(2007)0078Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontrollerEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI)) | 229 |
| P6_TA(2007)0079Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska staterEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (2006/2222(INI)) | 233 |
| P6_TA(2007)0080Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapenEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI)) | 238 |
| P6_TA(2007)0081Saknade personer i CypernEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om saknade personer på Cypern | 243 |
| P6_TA(2007)0082Insulära, ekonomiska och naturliga begränsningar i samband med regionalpolitikenEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om öarna och naturliga och ekonomiska hinder inom ramen för regionalpolitiken (2006/2106(INI)) | 244 |
| P6_TA(2007)0083Lokala myndigheter och utvecklingssamarbeteEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2006/2235(INI)) | 249 |
| P6_TA(2007)0084GuatemalaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Guatemala | 257 |
| P6_TA(2007)0085KambodjaEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2007 om Kambodja | 258 |
| P6_TA(2007)0086NigeriaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Nigeria | 260 |
| P6_TA(2007)0087Överfallet på Galina KozlovaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Galina Kozlova | 262 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   (Upplysningar)

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 12-15 mars 2007

Måndag 12 mars 2007

2007/C 301E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Uttalande av talmannen

Inkomna dokument

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Avtalstexter översända av rådet

Framställningar

Anslagsöverföringar

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Parlamentets sammansättning

Utskottens och delegationernas sammansättning

De politiska gruppernas sammansättning

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (debatt)

Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (debatt)

En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (debatt)

Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (debatt)

Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (debatt)

Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (debatt)

En aktie, en röst - Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (debatt)

Antalet interparlamentariska delegationer samt antalet ledamöter i dessa (tidsfrist för ingivande av ändringsförslag)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

Avslutande av sessionen

NÄRVAROLISTA

15

SESSIONEN 2007-2008

Sammanträdena den 13-15 mars 2007

Tisdag 13 mars 2007

2007/C 301E/02

PROTOKOLL

17

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av den årliga sessionen

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Årlig politisk strategi 2008 (debatt)

Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)

Omröstning

Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Undantag från förordning EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (omröstning)

Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (omröstning)

En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (omröstning)

Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (debatt)

Barnomsorg (debatt)

Meddelande från kommissionen - En strategi för konsumentpolitik 2007-2013

Frågestund (frågor till kommissionen)

Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (debatt)

Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (debatt)

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (debatt)

Olaglig fågeljakt i Malta (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

31

BILAGA I

33

BILAGA II

39

ANTAGNA TEXTER

43

P6_TA(2007)0058Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

43

P6_TA(2007)0059Undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM (2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

43

P6_TA(2007)0060Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om upphävande av förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

44

P6_TA(2007)0061Stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD))

45

P6_TC1-COD(2006)0166Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid första behandlingen den 13 mars 2007 om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för bedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn

45

P6_TA(2007)0062Företagens sociala ansvarEuropaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI))

45

P6_TA(2007)0063En färdplan för jämställdhet 2006-2010Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI))

56

P6_TA(2007)0064Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG)Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI))

64

Onsdag 14 mars 2007

2007/C 301E/03

PROTOKOLL

70

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Prickning av en ledamot

Berlinförklaringen (debatt)

Europeiska rådets möte (8-9 mars 2006) (debatt)

Omröstning

Statistik över migration och internationellt skydd ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Antalet interparlamentariska delegationer och antalet ledamöter i dessa (omröstning)

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (omröstning)

Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (omröstning)

Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (omröstning)

Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (omröstning)

Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)

Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Relationerna i Europa-Medelhavsområdet - Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (debatt)

Bosnien och Hercegovina (debatt)

Den europeiska flygindustrins framtid (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Utnämningar inom de interparlamentariska delegationerna (talmanskonferensens förslag)

Hepatit C (skriftlig förklaring)

Reform av EU:s handelspolitiska instrument (debatt)

Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (debatt)

Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater - Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (debatt)

Saknade personer i Cypern (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

80

BILAGA I

82

BILAGA II

89

ANTAGNA TEXTER

101

P6_TA(2007)0065Statistik över migration och internationellt skydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (KOM(2005) 0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

101

P6_TC1-COD(2005)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare

101

P6_TA(2007)0066De interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöterEuropaparlamentets beslut av den 14 mars 2007 om de interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter

102

P6_TA(2007)0067Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD))

103

P6_TC1-COD(2005)0228Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet

104

BILAGA

121

P6_TA(2007)0068Saluföring av kött från nötkretaur som är högst tolv månader *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om saluföring av nötkött från djur på högst tolv månader (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS))

133

P6_TA(2007)0069Ratificering av ILO:s konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO-konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS))

139

P6_TA(2007)0070Sociala tjänster av allmänt intresseEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI))

140

P6_TA(2007)0071Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan

143

P6_TA(2007)0072Icke-spridning och nedrustning av kärnvapenEuropaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

146

Torsdag 15 mars 2007

2007/C 301E/04

PROTOKOLL

149

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (debatt)

Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (debatt)

Omröstning

Utnämning av interparlamentariska delegationer (omröstning)

Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (omröstning)

Olaglig fågeljakt i Malta (omröstning)

Relationerna i Europa-Medelhavsområdet (omröstning)

Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (omröstning)

Bosnien och Hercegovina (omröstning)

Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (omröstning)

Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater (omröstning)

Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (omröstning)

Saknade personer i Cypern (omröstning)

Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (omröstning)

Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Förbud mot produkter som härrör från säl i Europeiska unionen (debatt)

Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (debatt)

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Guatemala

Kambodja

Nigeria

Omröstning

Guatemala (omröstning)

Kambodja (omröstning)

Nigeria (omröstning)

Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (omröstning)

Röstförklaringar

Beslut om vissa dokument

Utskottens och delegationernas sammansättning

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

166

BILAGA I

168

BILAGA II

183

BILAGA IIIINTERPARLAMENTARISKA DELEGATIONER

200

ANTAGNA TEXTER

202

P6_TA(2007)0073Hälso- och sjukvård över gränsernaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna

202

P6_TA(2007)0074Olaglig fågeljakt i MaltaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren

204

P6_TA(2007)0075Förbindelserna mellan EU och MedelhavsländernaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna

206

P6_TA(2007)0076Inrättande av ett frihandelsområde för Europa och länderna kring MedelhavsområdetEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (2006/2173(INI))

210

P6_TA(2007)0077Bosnien och HercegovinaEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI))

224

P6_TA(2007)0078Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontrollerEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI))

229

P6_TA(2007)0079Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska staterEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (2006/2222(INI))

233

P6_TA(2007)0080Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapenEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI))

238

P6_TA(2007)0081Saknade personer i CypernEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om saknade personer på Cypern

243

P6_TA(2007)0082Insulära, ekonomiska och naturliga begränsningar i samband med regionalpolitikenEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om öarna och naturliga och ekonomiska hinder inom ramen för regionalpolitiken (2006/2106(INI))

244

P6_TA(2007)0083Lokala myndigheter och utvecklingssamarbeteEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2006/2235(INI))

249

P6_TA(2007)0084GuatemalaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Guatemala

257

P6_TA(2007)0085KambodjaEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2007 om Kambodja

258

P6_TA(2007)0086NigeriaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Nigeria

260

P6_TA(2007)0087Överfallet på Galina KozlovaEuropaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Galina Kozlova

262

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| ITS | Gruppen Identitet, tradition och suveränitet |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

ITS

Gruppen Identitet, tradition och suveränitet

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV (Upplysningar)

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 12-15 mars 2007

Måndag 12 mars 2007

| 13.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/1

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.00.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

Talare: Martin Schulz, ordförande för PSE-gruppen, beklagade att det inte gått ut tillräcklig information till ledamöterna om den ceremoni som hade hållits i kammaren i början av eftermiddagen inom ramen för den tredje europeiska dagen till åminnelse av terrorismens offer, då vissa ledamöter, till vilka han inte hörde, inte hade upplysts om den. (Talmannen svarade att organisationen kring ceremonin skulle kontrolleras och att han skulle se till att större uppmärksamhet skulle ägnas detta evenemang nästföljande år).

*

- *

Marian Harkin hade låtit meddela att hon varit närvarande den 2.12.2004, 9.5.2005 och 1.12.2005 men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

3.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande med anledning av treårsdagen för attentaten i Madrid, i vilket han hedrade terrorismens offer och fördömde de terrorhandlingar som begås runt om i världen.

Parlamentet höll en tyst minut till åminnelse av terrorismens offer.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - utskottet EMPL

Föredragande: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - utskottet TRAN
  Föredragande: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - utskottet TRAN

Föredragande: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/ 2221(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/ 2221(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (2006/2222(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (2006/2222(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/ 0166(COD)) - utskottet ECON
  Föredragande: Wolf Klinz (A6-0027/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/ 0166(COD)) - utskottet ECON

Föredragande: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

| — | Betänkande med förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Doris Pack (A6-0030/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande med förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Doris Pack (A6-0030/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för avancerad terapi och om ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2005)0567 - C6-0401/2005 - 2005/0227(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för avancerad terapi och om ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2005)0567 - C6-0401/2005 - 2005/0227(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007)

| — | Betänkande om bioteknik: visioner och utmaningar för Europas jordbruk (2006/2059(INI)) - utskottet AGRI
  Föredragande: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om bioteknik: visioner och utmaningar för Europas jordbruk (2006/2059(INI)) - utskottet AGRI

Föredragande: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007)

| — | Betänkande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) - utskottet FEMM
  Föredragande: Amalia Sartori (A6-0033/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) - utskottet FEMM

Föredragande: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

| — | Betänkande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI)) - utskottet LIBE

Föredragande: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om definitioner, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker (KOM(2005)0125 - C6-0440/2005 - 2005/0028(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om definitioner, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker (KOM(2005)0125 - C6-0440/2005 - 2005/0028(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007)

| — | Betänkande om framtiden för professionell fotboll i Europa (2006/2130(INI)) - utskottet CULT
  Föredragande: Ivo Belet (A6-0036/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om framtiden för professionell fotboll i Europa (2006/2130(INI)) - utskottet CULT

Föredragande: Ivo Belet (A6-0036/2007)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007) 0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - utskottet AGRI
  Föredragande: Neil Parish (A6-0038/2007) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007) 0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - utskottet AGRI

Föredragande: Neil Parish (A6-0038/2007)

| — | Betänkande om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2006/2235(INI)) - utskottet DEVE
  Föredragande: Pierre Schapira (A6-0039/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2006/2235(INI)) - utskottet DEVE

Föredragande: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Centraloch Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (kodifierad version) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0040/2007) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Centraloch Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (kodifierad version) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0040/2007)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (kodifierad version) (KOM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0041/2007) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (kodifierad version) (KOM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0041/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0042/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0042/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (kodifierad version) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0043/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (kodifierad version) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0043/2007)

| — | Betänkande om öarna och naturliga och ekonomiska hinder inom ramen för regionalpolitiken (2006/2106(INI)) - utskottet REGI
  Föredragande: Francesco Musotto (A6-0044/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om öarna och naturliga och ekonomiska hinder inom ramen för regionalpolitiken (2006/2106(INI)) - utskottet REGI

Föredragande: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om identifiering av manöverorgan, kontrollampor och visare för två- och treh juliga motorfordon (Kodifierad version) (KOM(2006)0556 - C6-0323/2006 - 2006/0175(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0045/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om identifiering av manöverorgan, kontrollampor och visare för två- och treh juliga motorfordon (Kodifierad version) (KOM(2006)0556 - C6-0323/2006 - 2006/0175(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0045/2007)

| — | ***I Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (kodifierad version) (KOM (2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0046/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (kodifierad version) (KOM (2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0046/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om styrinrättningen på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0047/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om styrinrättningen på jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0047/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om högsta konstruktiva hastighet och lastplattformar för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0048/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om högsta konstruktiva hastighet och lastplattformar för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0048/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0049/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0049/2007)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0050/2007) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0050/2007)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/ 2007 - 2007/0021(CNS)) - utskottet AGRI
  Föredragande: Neil Parish (A6-0051/2007) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/ 2007 - 2007/0021(CNS)) - utskottet AGRI

Föredragande: Neil Parish (A6-0051/2007)

| — | Betänkande om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI)) - utskottet JURI
  Föredragande: Katalin Lévai (A6-0053/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI)) - utskottet JURI

Föredragande: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

| — | — Betänkande om en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser (2006/2210(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007) |
| --- | --- |

—

— Betänkande om en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser (2006/2210(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - utskottet BUDG
  Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - utskottet BUDG

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

| — | Betänkande om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007) |
| --- | --- |

—

Betänkande om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) - utskottet EMPL

Föredragande: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0012/2007):







  — | till rådet:
  Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0012/2007):

—

till rådet:

Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian

| — | till kommissionen:
  Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro |
| --- | --- |

—

till kommissionen:

Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro

5.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 80, 81, 82, 83, 84/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

6.   Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Talmannen hade mottagit följande dokument från ledamöterna:

| 1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):







  — | (O-0002/2007) Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen: Kommissionens grönbok och offentligt samråd om en eventuell reform av EU:s handelspolitiska instrument (B6-0009/2007), |
| --- | --- | --- |

1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

(O-0002/2007) Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen: Kommissionens grönbok och offentligt samråd om en eventuell reform av EU:s handelspolitiska instrument (B6-0009/2007),

| — | (O-0125/2006) Pervenche Berès, för utskottet ECON, till rådet: Ytterligare harmonisering av tillsynsmetoder på gemenskapsnivå (B6-0010/2007), |
| --- | --- |

—

(O-0125/2006) Pervenche Berès, för utskottet ECON, till rådet: Ytterligare harmonisering av tillsynsmetoder på gemenskapsnivå (B6-0010/2007),

| — | (O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (B6-0013/2007), |
| --- | --- |

—

(O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (B6-0013/2007),

| — | (O-0004/2007) Pervenche Berès, för utskottet ECON, till kommissionen: En aktie, en röst (B6-0014/2007), |
| --- | --- |

—

(O-0004/2007) Pervenche Berès, för utskottet ECON, till kommissionen: En aktie, en röst (B6-0014/2007),

| — | (O-0013/2007) Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Olaglig fågeljakt i Malta (B6-0015/2007), |
| --- | --- |

—

(O-0013/2007) Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Olaglig fågeljakt i Malta (B6-0015/2007),

| — | (O-0014/2007 Giuseppe Gargani, för utskottet JURI, till kommissionen: Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (B6-0016/2007). |
| --- | --- |

—

(O-0014/2007 Giuseppe Gargani, för utskottet JURI, till kommissionen: Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (B6-0016/2007).

| 2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):







  — | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti och Anna Záborská, om konfliktdiamanter och Kimberleyprocessen (0021/2007), |
| --- | --- | --- |

2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

—

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti och Anna Záborská, om konfliktdiamanter och Kimberleyprocessen (0021/2007),

| — | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini och Caroline Lucas, om Novartis process mot den indiska regeringen (0022/2007), |
| --- | --- |

—

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini och Caroline Lucas, om Novartis process mot den indiska regeringen (0022/2007),

| — | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits och Csaba Sándor Tabajdi, som mordbrandsattacken på ett slovenskt daghem i Trieste som en attack på den slovenska minoriteten i Italien (0023/2007), |
| --- | --- |

—

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits och Csaba Sándor Tabajdi, som mordbrandsattacken på ett slovenskt daghem i Trieste som en attack på den slovenska minoriteten i Italien (0023/2007),

| — | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser och Mihael Brejc, om förbud av ammunition med substridsdelar (0024/2007), |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser och Mihael Brejc, om förbud av ammunition med substridsdelar (0024/2007),

| — | Andreas Mölzer, om rekrytering av arbetskraft från tredjeland (0025/2007), |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, om rekrytering av arbetskraft från tredjeland (0025/2007),

| — | Andreas Mölzer, om ratificeringen av EU:s konstitution (0026/2007), |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, om ratificeringen av EU:s konstitution (0026/2007),

| — | Aldo Patriciello, om Huntingtons sjukdom (0027/2007), |
| --- | --- |

—

Aldo Patriciello, om Huntingtons sjukdom (0027/2007),

| — | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior och Marco Pannella, om en europeisk folkomröstning (0028/2007). |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior och Marco Pannella, om en europeisk folkomröstning (0028/2007).

| — | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm, om införande av förbud mot försäljning av glödlampor i EU (0029/2007). |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm, om införande av förbud mot försäljning av glödlampor i EU (0029/2007).

7.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde. |
| --- | --- |

—

Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde.

8.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 1.3.2007

(namnet konfidentiellt) (nr 1/2007),

Ingrid Schramm-Knoch (nr 2/2007),

Roland Ruppert (nr 3/2007),

Rudolf Bähr (nr 4/2007),

Verena De Vries (nr 5/2007),

Thomas Lambert (nr 6/2007),

Jürgen Rahf (OY RAHF CONSULT AG) (nr 7/2007),

Campbell McPherson (nr 8/2007),

Kieran Buckley (The Former Irish Sugar Workers, Mallow) (nr 9/2007),

Ewaen Fred Ogieriakhi (nr 10/2007),

Butler (nr 11/2007),

Silvio Debono (nr 12/2007),

Wheeler (nr 13/2007),

Kristan Tone (ZDRUŽENJE ŽRTEV OKUPATORJ 1941-1945 KRANJ) (nr 14/2007),

Manuel Hernández Barrios (nr 15/2007),

Sofía Vílchez López (Asociación de Vecinos Copropietarios Finca ”El Aljibe”) (nr 16/2007),

Manuel Gómez Costa (Asociación de Vecinos ”San Miguel Arcángel” de San Miguel de Salinas) (nr 17/2007),

Isabel Fernández Sánchez (Amigos de las Cañadas (Proyecto 2000)) (nr 18/2007),

Ramiro Pinto Cañón (nr 19/2007),

Jean-Pierre Peltier (nr 20/2007),

Frans Schuursma (nr 22/2007),

Gérard Casanova (Collectif Anti Incinération de Port Saint Louis du Rhône) (med 53 underskrifter) (nr 23/2007),

(namnet konfidentiellt) (nr 24/2007),

Elpidio Mancinelli (nr 25/2007),

Monica Sepp (Comitato Cittadino ”Campagna Nostra”) (med 3 underskrifter) (nr 26/2007),

Andrea Pianeta (nr 27/2007),

Zbigniew Tryczyński (nr 28/2007),

Marek Czarnecki (med 11 underskrifter) (nr 29/2007),

Carlos Alberto Rodrigues (nr 30/2007),

Rui Marques Ramos (Comissão de Utentes da Linha de Sintra) (med 15 underskrifter) (nr 31/2007),

Marcel C. Nicolescu (nr 32/2007),

Vlasta Dykasova (nr 33/2007),

Marco Dulgerow (nr 34/2007),

Christian Waloszek (nr 35/2007),

Manfred Pecha (nr 36/2007),

(namnet konfidentiellt) (nr 37/2007),

Bernd Martens-Parrée (nr 38/2007),

Anatoliy Byelashov (nr 39/2007),

Georg Lang (nr 40/2007),

Karl-Hermann Krog (nr 41/2007),

Jens Borowski (Fachschaft Geschichte der Universität Dortmund) (med 2 underskrifter) (nr 42/2007),

Eckhard Wannewitz (nr 43/2007),

(namnet konfidentiellt) (nr 44/2007),

Grzegorz Szczupaczynski (nr 45/2007),

Janusz Rekowski (nr 46/2007),

Wieslaw Zaborek (nr 47/2007),

Katarzyna Kaczmarek (nr 48/2007),

Michal Burdrey (nr 49/2007),

Ernst Dertmann (Pax Christi Bistumsstelle Münster) (nr 50/2007),

Marco Kühn (nr 51/2007),

Miquel Valls I Maseda (Cambra Oficial de Comerç, Industria i Navegació de Barcelona) (nr 52/2007),

Michail Galanakis (nr 53/2007),

Jones (nr 54/2007),

Lynda Pasquire (nr 55/2007),

Jesús Pons Vidal (Associació per a la protecció mediambiental de l'Atzubia - GELIBRE) (nr 56/2007),

(namnet konfidentiellt) (nr 57/2007),

Rosa Álvarez Álvarez (El Tranqueru Asociación de vecinos de Xivares) (med ytterligare 7800 underskrifter) (nr 58/2007),

Olegario Álvarez Suárez (Asociación de Vecinos ”San Felix”) (nr 59/2007),

René Maillot (nr 60/2007),

Vincenzo Scaduti (nr 61/2007),

Michele Bertucco (Associazione Legambiente Verona) (med 4 underskrifter) (nr 62/2007),

Maria das Dores Barrocas Fortunato (nr 63/2007),

Carlos de Carvalho Vidal (nr 64/2007),

Gunter Rösch (med ytterligare 71 underskrifter) (nr 65/2007),

Jan Sammer (Czech Coordination Office, ING) (nr 66/2007),

Ioan Robu (Arhiepiscopia Romano-Cattolica Bucuresti) (med ytterligare 8656 underskrifter) (nr 67/2007),

Den 8.3.2007

Peter Kostelka (ÖAFV-Verband der Österreichischen Arbeiter-Fischerei-Vereine) (med 4 underskrifter) (nr 68/2007),

Maria Laura Asprino (nr 69/2007),

Asociación de Vecinos de Hondón de las Nieves (nr 70/2007),

David Raya Fernández (nr 71/2007),

(namnet konfidentiellt) (med 4 underskrifter) (nr 72/2007),

Manuel Carbonell Moreno (FEDE. APA. El Zahorí) (nr 73/2007),

Oscar Manuel Torremocha Meléndez (nr 74/2007),

Pedro de Gea Lozano (Asociación de Comerciantes de Artículos Pirotécnicos de Alicante) (nr 75/2007),

(namnet konfidentiellt) (nr 76/2007),

André Bamberski (med 14 underskrifter) (nr 77/2007),

Μαυρούδης Βορίδη (nr 78/2007),

Θεόφιλος Τρουλλινός (Dimotiki Kinisi Iraklio Anthropini Poli) (med 2 underskrifter) (nr 79/2007),

Iωάννης Ιορδανίδης (nr 80/2007),

Barbara Fischer (nr 81/2007),

Christopher Sansom (nr 82/2007),

Ulrich Reppenhagen (nr 83/2007),

Hannes Ruokokoski (nr 84/2007),

Andrzej Szczesniak (nr 85/2007),

Stefano Spinetti (AIGAE-Associazione Italiana Guide Ambientali Escursionistiche) (nr 86/2007),

Σπυρίδων Αρβανίτης (nr 87/2007),

Νικόλας Χριστοδούλου (nr 88/2007),

Periclis Dionyssopoulos (nr 89/2007).

9.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 01/2007 (C6-0037/2007 - SEK(2007)0026).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

10.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna november I och II 2006 hade delats ut.

11.   Parlamentets sammansättning

Camiel Eurlings hade meddelat att han utnämnts till ledamot av den nederländska regeringen.

Då detta uppdrag i enlighet med artikel7.1 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet fastställde parlamentet att hans plats var vakant med verkan från och med den 22.2.2007.

De behöriga nederländska myndigheterna hade låtit meddela att Johannes (Joop) Post hade utsetts till ledamot av Europaparlamentet som ersättare för Camiel Eurlings, med verkan från och med den 1.3.2007.

I enlighet med artikel 3.2 i arbetsordningen får Johannes Post, så länge hans mandat inte har prövats eller det inte har fattats beslut i en tvist för honom, delta i parlamentets och dess organs sammanträden med oinskränkta rättigheter, förutsatt att han i förväg avgivit en förklaring om att han inte innehar ett uppdrag eller ämbete som är oförenligt med uppdraget som ledamot av parlamentet.

12.   Utskottens och delegationernas sammansättning

Grupperna PPE-DE och PSE hade begärt att följande utnämningar skulle godkännas:

| — | utskottet AFET: Giorgos Dimitrakopoulos i stället för Georgios Papastamkos, |
| --- | --- |

—

utskottet AFET: Giorgos Dimitrakopoulos i stället för Georgios Papastamkos,

| — | underutskottet för säkerhet och försvar: Giorgos Dimitrakopoulos i stället för Georgios Papastamkos, |
| --- | --- |

—

underutskottet för säkerhet och försvar: Giorgos Dimitrakopoulos i stället för Georgios Papastamkos,

| — | utskottet JURI: Othmar Karas i stället för Charlotte Cederschiöld, |
| --- | --- |

—

utskottet JURI: Othmar Karas i stället för Charlotte Cederschiöld,

| — | delegationen för förbindelserna med Vitryssland: Aloyzas Sakalas var inte längre ledamot, |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Vitryssland: Aloyzas Sakalas var inte längre ledamot,

| — | delegationen för förbindelserna med Mercosur: Poul Nyrup Rasmussen i stället för Achille Occhetto, |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Mercosur: Poul Nyrup Rasmussen i stället för Achille Occhetto,

| — | delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling: Achille Occhetto i stället för Nicola Zingaretti. |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling: Achille Occhetto i stället för Nicola Zingaretti.

Dessa utnämningar skulle betraktas som godkända om det inte framställdes några invändningar mot detta före justeringen av detta protokoll.

13.   De politiska gruppernas sammansättning

Dumitru Gheorghe Mircea Coşea hade anslutit sig till ITS-gruppen med verkan från och med den 12.3.2007.

14.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakt som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (3685/12/2006 - C6-0087/2007 - 2004/0175(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (3685/12/2006 - C6-0087/2007 - 2004/0175(COD))

15.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna i mars I och II (PE 385.050/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 12.3.2007-15.3.2007

måndagen

| — | begäran från PSE-gruppen om att debatten om den muntliga frågan om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (O-0001/2007 - B6-0013/2007) (punkt 81 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) inte skulle avslutas med inlämnande av resolutionsförslag. |
| --- | --- |

—

begäran från PSE-gruppen om att debatten om den muntliga frågan om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (O-0001/2007 - B6-0013/2007) (punkt 81 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) inte skulle avslutas med inlämnande av resolutionsförslag.

Talare: Robert Goebbels för PSE-gruppen, som motiverade denna begäran, Evelyne Gebhardt och John Bowis för PPE-DE-gruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (61 ja-röster, 135 nej-röster, 6 nedlagda röster).

tisdag

| — | begäran från PSE-gruppen om att hänvisa betänkande Kyösti Virrankoski om bioteknik: visioner och utmaningar för Europas jordbruk (A6-0032/2007) till utskottet (punkt 13 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista). |
| --- | --- |

—

begäran från PSE-gruppen om att hänvisa betänkande Kyösti Virrankoski om bioteknik: visioner och utmaningar för Europas jordbruk (A6-0032/2007) till utskottet (punkt 13 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista).

Talare: Marc Tarabella för PSE-gruppen, som motiverade denna begäran, och Kyösti Virrankoski, föredragande.

Parlamentet biföll denna begäran.

| — | begäran från PPE-DE-gruppen om att debatten om den muntliga frågan om olaglig fågeljakt i Malta (O-0013/2007 - B6-0015/2007) (punkt 94 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) inte skulle avslutas med inlämnande av resolutionsförslag. |
| --- | --- |

—

begäran från PPE-DE-gruppen om att debatten om den muntliga frågan om olaglig fågeljakt i Malta (O-0013/2007 - B6-0015/2007) (punkt 94 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) inte skulle avslutas med inlämnande av resolutionsförslag.

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, som motiverade denna begäran, David Casa och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (89 ja-röster, 129 nej-röster, 5 nedlagda röster).

onsdagen

| — | begäran från rådets ordförandeskap om att rådets och kommissionens uttalanden om Berlinförklaringen (punkt 35 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle hållas efter debatten om Europeiska rådets rapport och kommissionens uttalande om Europeiska rådets möte (8-9 mars 2007) (punkt 36 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista). |
| --- | --- |

—

begäran från rådets ordförandeskap om att rådets och kommissionens uttalanden om Berlinförklaringen (punkt 35 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle hållas efter debatten om Europeiska rådets rapport och kommissionens uttalande om Europeiska rådets möte (8-9 mars 2007) (punkt 36 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista).

Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran.

torsdagen

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 115 i arbetsordningen):

| — | begäran från PPE-DE-gruppen om att ersätta punkten ”Nigeria”(punkt 88 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) med punkten ”Fängslande av feministiska aktivister i Iran”. |
| --- | --- |

—

begäran från PPE-DE-gruppen om att ersätta punkten ”Nigeria”(punkt 88 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) med punkten ”Fängslande av feministiska aktivister i Iran”.

Talare: Michael Gahler för PPE-DE-gruppen, som motiverade denna begäran, och Hannes Swoboda för PSEgruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (87 ja-röster, 105 nej-röster, 4 nedlagda röster).

Sammanträdena den 28.3.2007-29.3.2007.

Ingen ändring begärd.

Arbetsplanen var därmed fastställd.

16.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Manolis Mavrommatis, Gary Titley, Pál Schmitt, Claude Turmes, Margarita Starkevičiūtė, Eoin Ryan, Gay Mitchell, Magda Kósáné Kovács, Kinga Gál, Willy Meyer Pleite, Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc, Teresa Riera Madurell, Péter Olajos, Libor Rouček, Ioannis Gklavakis, Gerard Batten, Jim Allister och Mirosław Mariusz Piotrowski.

ORDFÖRANDESKAP: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Vice talman

17.   Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (debatt)

Betänkande om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

Joel Hasse Ferreira redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Bernhard Rapkay (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Roberto Musacchio (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Luisa Fernanda Rudi Ubeda (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Gabriele Stauner (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Edit Bauer (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Iles Braghetto för PPE-DE-gruppen, Jan Andersson för PSE-gruppen, och Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Jean Louis Cottigny, Karin Jöns, Harald Ettl, Anne Ferreira, Alexandru Athanasiu, Jean-Claude Martinez och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 14.3.2007.

18.   Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (debatt)

Betänkande om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Richard Howitt (A6-0471/2006).

Richard Howitt redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Adam BIELAN

Vice talman

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Gunnar Hökmark (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Marie Panayotopoulos-Cassiotou (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, Magda Kósáné Kovács för PSE-gruppen, Siiri Oviir för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Jiří Maštálka för GUE/NGL-gruppen, Roger Helmer, grupplös, José Albino Silva Peneda, Alejandro Cercas, Jean Marie Beaupuy, Jean Lambert, Jacek Protasiewicz, Maria Matsouka, Philip Bushill-Matthews, Joan Calabuig Rull, Gábor Harangozó och Günter Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.5 i protokollet av den 13.3.2007.

19.   En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (debatt)

Betänkande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

Amalia Sartori redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Luisa MORGANTINI

Vice talman

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Elena Valenciano Martínez-Orozco (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Inger Segelström (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Gabriele Zimmer (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Anna Záborská för PPE-DE-gruppen, Pia Elda Locatelli för PSE-gruppen, Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Eva- Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Angelika Niebler, Anna Hedh, Danutė Budreikaitė, Ilda Figueiredo, Zita Pleštinská, Marusya Ivanova Lyubcheva, Pál Schmitt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.6 i protokollet av den 13.3.2007.

20.   Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (debatt)

Betänkande om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

Katalin Lévai redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Manolis Mavrommatis (föredragande av yttrande från utskottet CULT), Hans-Peter Mayer för PPE-DEgruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Toine Manders för ALDE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki för UEN-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Daniel Strož för GUE/NGL-gruppen, Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, Vasco Graça Moura, Diana Wallis, Jacques Toubon och Klaus- Heiner Lehne.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.7 i protokollet av den 13.3.2007.

21.   Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/ 49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Wolf Klinz redogjorde för sitt betänkande.

Talare: John Purvis för PPE-DE-gruppen, Joseph Muscat för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDEgruppen, Alexander Radwan, Antolín Sánchez Presedo och Piia-Noora Kauppi.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.4 i protokollet av den 13.3.2007.

22.   Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (debatt)

Muntlig fråga (O-0001/2007) från Karl-Heinz Florenz, till kommissionen: Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (B6-0013/2007)

John Bowis (ersättare för frågeställaren) utvecklade den muntliga frågan.

Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, Linda McAvan för PSE-gruppen, Antonyia Parvanova för ALDE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Charlotte Cederschiöld, Bernadette Vergnaud, Thomas Ulmer och Markos Kyprianou.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | — Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (B6-0098/2007). |
| --- | --- |

—

— Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (B6-0098/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 15.3.2007.

23.   En aktie, en röst - Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (debatt)

Muntlig fråga (O-0004/2007) från Pervenche Berès, för utskottet ECON, till kommissionen: En aktie, en röst (B6-0014/2007)

Muntlig fråga (O-0014/2007) från Giuseppe Gargani, för utskottet JURI, till kommissionen: Proportionalitet mellan ägande och kontroll i företag som är börsnoterade i EU (B6-0016/2007)

Pervenche Berès utvecklade den muntliga frågan (B6-0014/2007).

Klaus-Heiner Lehne (ersättare för frågeställaren) utvecklade den muntliga frågan (B6-0016/2007).

Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) besvarade de muntliga frågorna.

Talare: Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Wolf Klinz för ALDE-gruppen, Ieke van den Burg, Markos Kyprianou och Pervenche Berès.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

24.   Antalet interparlamentariska delegationer samt antalet ledamöter i dessa (tidsfrist för ingivande av ändringsförslag)

Talmannen meddelade att han hade motttagit ett förslag till beslut, ingivet i enlighet med artikel 188 arbetsordningen, om antalet interparlamentariska delegationer samt antalet ledamöter i dessa (B6-0100/2007).

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: 13.3.2007 kl. 12.00

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 14.3.2007.

25.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 385.050/OJMA).

26.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.10.

27.   Avslutande av sessionen

Europaparlamentets session 2006/2007 avslutades.

Med stöd av bestämmelserna i fördraget skulle parlamentet åter samlas tisdagen den 13.3.2007 kl. 09.00.

Harald Rømer

Generalsekreterare

Edward McMillan-Scott

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Husmenova, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

---

SESSIONEN 2007-2008

Sammanträdena den 13-15 mars 2007

Tisdag 13 mars 2007

| 13.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/17

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

1.   Öppnande av den årliga sessionen

Europaparlamentets session 2007-2008 öppnades i enlighet med artikel 196 första stycket i EG-fördraget och artikel 127.2 i arbetsordningen.

2.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

Talare: Ignasi Guardans Cambó protesterade mot att den muntliga fråga som han lagt fram till frågestunden med kommissionen förklarats otillåtlig i enlighet med bilaga II A punkt 3 i arbetsordningen, och begärde att detta beslut skulle ses över. (Talmannen svarade att hans begäran skulle beaktas.)

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om flygplatsavgifter (KOM(2006)0820 - C6-0056/2007 - 2007/0013(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ECON, IMCO, REGI |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om flygplatsavgifter (KOM(2006)0820 - C6-0056/2007 - 2007/0013(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

rådgivande utskott: ENVI, ECON, IMCO, REGI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 954/79 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser (KOM(2006)0869 - C6-0059/2007 - 2006/0308 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: TRAN |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 954/79 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser (KOM(2006)0869 - C6-0059/2007 - 2006/0308 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: TRAN

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG när det gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och om införande av ett system för hur utsläpp av växthusgaser skall övervakas och minskas i samband med användning av vägtransportbränslen och om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG när det gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (KOM(2007)0018 - C6-0061/2007 - 2007/0019(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG när det gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och om införande av ett system för hur utsläpp av växthusgaser skall övervakas och minskas i samband med användning av vägtransportbränslen och om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG när det gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (KOM(2007)0018 - C6-0061/2007 - 2007/0019(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (KOM(2007)0046 - C6-0062/2007 - 2007/0020(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet (KOM(2007)0046 - C6-0062/2007 - 2007/0020(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: EMPL

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut 3052/95/EG (KOM(2007)0036 - C6-0065/2007 - 2007/0028(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska föreskrifter på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut 3052/95/EG (KOM(2007)0036 - C6-0065/2007 - 2007/0028(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (KOM(2006)0791 - C6-0066/2007 - 2006/0277(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (KOM(2006)0791 - C6-0066/2007 - 2006/0277(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFCO

rådgivande utskott: LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för saluföring av produkter (KOM(2007)0053 - C6-0067/2007 - 2007/0030(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemensam ram för saluföring av produkter (KOM(2007)0053 - C6-0067/2007 - 2007/0030(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter (KOM(2007)0037 - C6-0068/2007 - 2007/0029 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för ackreditering och marknadsövervakning i samband med saluföring av produkter (KOM(2007)0037 - C6-0068/2007 - 2007/0029 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

rådgivande utskott: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 03/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0028 - C6-0069/2007 - 2007/2029(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 03/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0028 - C6-0069/2007 - 2007/2029(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 02/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0027 - C6-0070/2007 - 2007/2030(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 02/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0027 - C6-0070/2007 - 2007/2030(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 04/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0155 - C6-0071/2007 - 2007/2031(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 04/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0155 - C6-0071/2007 - 2007/2031(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 05/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0156 - C6-0072/2007 - 2007/2032(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 05/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0156 - C6-0072/2007 - 2007/2032(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 06/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0157 - C6-0073/2007 - 2007/2033(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 06/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0157 - C6-0073/2007 - 2007/2033(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 07/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0158 - C6-0074/2007 - 2007/2034(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 07/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0158 - C6-0074/2007 - 2007/2034(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningar (KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: INTA |

—

Förslag till rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningar (KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: INTA

| — | Förslag till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett andra tilläggsprotokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0777 - C6-0077/2007 - 2006/0259(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: INTA |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett andra tilläggsprotokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0777 - C6-0077/2007 - 2006/0259(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: INTA

rådgivande utskott: AFET

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar (KOM(2007) 0069 - C6-0078/2007 - 2007/0032(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ECON, REGI |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om folk- och bostadsräkningar (KOM(2007) 0069 - C6-0078/2007 - 2007/0032(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: EMPL

rådgivande utskott: ECON, REGI

| — | Initiativ av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (06566/2007 - C6-0079/2007 - 2007/0804(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Initiativ av Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige inför antagandet av rådets beslut om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (06566/2007 - C6-0079/2007 - 2007/0804(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation för beviljande av ansvarsfrihet åt de organ som inrättats av Europeiska gemenskaperna för genomförandet av budgeten för budgetåret 2005 (05711/2007 - C6-0080/2007 - 2006/2153(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Rådets rekommendation för beviljande av ansvarsfrihet åt de organ som inrättats av Europeiska gemenskaperna för genomförandet av budgeten för budgetåret 2005 (05711/2007 - C6-0080/2007 - 2006/2153(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2005 (05710/2007 - C6-0081/2007 - 2006/2070(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2005 (05710/2007 - C6-0081/2007 - 2006/2070(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)







  — | Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Förslag till resolution om förbud mot försäljning och distribution i Europa av TV-spelet ”Rule of Rose” och inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av barn- och ungdomsfrågor (B6-0023/2007)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: FEMM, CULT |

2)

från ledamöterna

2.1)

resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)

—

Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Förslag till resolution om förbud mot försäljning och distribution i Europa av TV-spelet ”Rule of Rose” och inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av barn- och ungdomsfrågor (B6-0023/2007)

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: FEMM, CULT

| — | Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om säkerhet i städerna och volontärtjänst (B6-0074/2007)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: CULT |

—

Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om säkerhet i städerna och volontärtjänst (B6-0074/2007)

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: CULT

| — | Adriana Poli Bortone. Förslag till resolution om våld i hemmet (B6-0075/2007)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: FEMM, EMPL |

—

Adriana Poli Bortone. Förslag till resolution om våld i hemmet (B6-0075/2007)

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: FEMM, EMPL

| — | Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om åtgärder för att skydda tillverkningen av stråkinstrument i Europa (B6-0099/2007)






  hänvisat till ansvarigt utskott: INTA | rådgivande ut |
| --- | --- | --- |
| | skott: IMCO |

—

Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om åtgärder för att skydda tillverkningen av stråkinstrument i Europa (B6-0099/2007)

hänvisat till ansvarigt utskott: INTA

rådgivande ut

skott: IMCO

| 2.2) | förslag till rekommendation (artikel 114 i arbetsordningen)







  — | Martine Roure, för PSE-gruppen. Förslag till rekommendation till rådet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (B6-0076/2007)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

förslag till rekommendation (artikel 114 i arbetsordningen)

—

Martine Roure, för PSE-gruppen. Förslag till rekommendation till rådet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (B6-0076/2007)

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

4.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioden i december 2006 hade delats ut.

5.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | GUATEMALA







  — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, om Guatemala (B6-0101/2007), |
| --- | --- | --- |

I.

GUATEMALA

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, om Guatemala (B6-0101/2007),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Guatemala (morden på tre ledamöter av det centralamerikanska parlamentet och deras chaufför) (B6-0104/2007), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Guatemala (morden på tre ledamöter av det centralamerikanska parlamentet och deras chaufför) (B6-0104/2007),

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om Guatemala (B6-0106/2007), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om Guatemala (B6-0106/2007),

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen om Guatemala (B6-0107/2007), |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen om Guatemala (B6-0107/2007),

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis och Šarūnas Birutis för ALDE-gruppen, om Guatemala (B6-0111/2007), |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis och Šarūnas Birutis för ALDE-gruppen, om Guatemala (B6-0111/2007),

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen om morden på salvadorianska ledamöter av det centralamerikanska parlamentet i Guatemala (B6-0116/2007). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen om morden på salvadorianska ledamöter av det centralamerikanska parlamentet i Guatemala (B6-0116/2007).

| II. | KAMBODJA







  — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella och Harlem Désir för PSE-gruppen, om Kambodja (B6-0102/2007), |
| --- | --- | --- |

II.

KAMBODJA

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella och Harlem Désir för PSE-gruppen, om Kambodja (B6-0102/2007),

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt och Ari Vatanen för PPE-DE-gruppen, om Kambodja (B6-0103/ 2007), |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt och Ari Vatanen för PPE-DE-gruppen, om Kambodja (B6-0103/ 2007),

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om fackföreningsfriheten i Kambodja (B6-0108/2007), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om fackföreningsfriheten i Kambodja (B6-0108/2007),

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om Kambodja (B6-0110/2007), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om Kambodja (B6-0110/2007),

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, om Kambodja (B6-0112/2007), |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, om Kambodja (B6-0112/2007),

| — | Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om Kambodja (B6-0117/2007). |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om Kambodja (B6-0117/2007).

| III. | NIGERIA







  — | Michael Gahler och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Nigeria (B6-0105/2007), |
| --- | --- | --- |

III.

NIGERIA

—

Michael Gahler och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Nigeria (B6-0105/2007),

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om Nigeria (B6-0109/2007), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om Nigeria (B6-0109/2007),

| — | Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om Nigeria (B6-0113/2007), |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om Nigeria (B6-0113/2007),

| — | Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om den homofobiska lagstiftningen i Nigeria (B6-0114/2007), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om den homofobiska lagstiftningen i Nigeria (B6-0114/2007),

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Nigeria (B6-0115/2007). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Nigeria (B6-0115/2007).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

6.   Årlig politisk strategi 2008 (debatt)

Uttalande av kommissionen: Årlig politisk strategi 2008

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Hartmut Nassauer för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Frank Vanhecke för ITS-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Salvador Garriga Polledo, Jan Andersson, István Szent-Iványi, Ryszard Czarnecki, Ingeborg Gräßle och Catherine Guy-Quint.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Andrew Duff, Brian Crowley, Malcolm Harbour, Margrietus van den Berg, Sophia in 't Veld, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Radwan, Genowefa Grabowska, Kyösti Virrankoski, John Bowis, Inés Ayala Sender, Diana Wallis, Robert Sturdy, Anne E. Jensen, Georg Jarzembowski, Alexander Stubb, Margot Wallström och Hannes Swoboda.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

7.   Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (debatt)

Uttalande av kommissionen: Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

ORDFÖRANDESKAP: Luisa MORGANTINI

Vice talman

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Saïd El Khadraoui för PSE-gruppen, Jeanine Hennis- Plasschaert för ALDE-gruppen, Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALEgruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Reinhard Rack, Brian Simpson, Paolo Costa, Timothy Kirkhope, Inés Ayala Sender, Jim Higgins, Józef Pinior, Christine De Veyrac, Antonio López-Istúriz White, Gay Mitchell och Jacques Barrot.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Saïd El Khadraoui, för utskottet TRAN, om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (B6-0077/2007). |
| --- | --- |

—

Saïd El Khadraoui, för utskottet TRAN, om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (B6-0077/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.7 i protokollet av den 14.3.2007.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

8.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

8.1   Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklingsoch garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Neil Parish (A6-0038/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0058)

8.2   Undantag från förordning EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Neil Parish (A6-0051/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0059)

8.3   Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) - Budgetutskottet

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0060)

8.4   Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/ 49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2007)0061)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2007)0061)

8.5   Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (omröstning)

Betänkande om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Richard Howitt (A6-0471/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0062)

8.6   En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (omröstning)

Betänkande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0063)

Inlägg om omröstningen:

| — | Raül Romeva i Rueda hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 1, vilket inte beaktades eftersom fler än 40 ledamöter motsatt sig detta. |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 1, vilket inte beaktades eftersom fler än 40 ledamöter motsatt sig detta.

| — | Amalia Sartori (föredragande) hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Amalia Sartori (föredragande) hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20, vilket beaktades.

8.7   Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG) (omröstning)

Betänkande om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/ 737/EG) (2006/2008(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0064)

9.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Betänkande Janusz Lewandowski - A6-0056/2007: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Betänkande Janusz Lewandowski - A6-0056/2007: Andreas Mölzer

| — | Betänkande Richard Howitt - A6-0471/2006: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Betänkande Richard Howitt - A6-0471/2006: Andreas Mölzer

| — | Betänkande Amalia Sartori - A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Betänkande Amalia Sartori - A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke

10.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

*

- *

Antonio Tajani hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat vid omröstningen om betänkandet av Neil Parish - A6-0038/2007.

*

- *

Inlägg om omröstningens organisation

| — | James Nicholson (kvestor) begärde, med hänvisning till omröstningen om betänkandena Neil Parish (A6-0038/2007och A6-0051/2007), att man framöver skulle undvika att planera in omröstning med namnupprop i början av omröstningen. (Talmannen svarade att de två omröstningarna med namnupprop fanns tydligt angivna i de omröstningslistor som fanns tillgängliga för ledamöterna.) |
| --- | --- |

—

James Nicholson (kvestor) begärde, med hänvisning till omröstningen om betänkandena Neil Parish (A6-0038/2007och A6-0051/2007), att man framöver skulle undvika att planera in omröstning med namnupprop i början av omröstningen. (Talmannen svarade att de två omröstningarna med namnupprop fanns tydligt angivna i de omröstningslistor som fanns tillgängliga för ledamöterna.)

Många ledamöter angav hur de avsett att rösta i omröstningarna med namnupprop om betänkandena Neil Parish (A6-0038/2007och A6-0051/2007) (se bilagan ”Resultat av omröstningar med namnupprop”.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.30 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

11.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Talare: Richard Corbett ställde, med hänvisning till punkt 13 ”De politiska gruppernas sammansättning”, en fråga om IND/DEM-gruppens sammansättning.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

12.   Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

Günter Gloser (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Stefano Zappalà för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Karl von Wogau, Jan Marinus Wiersma, István Szent-Iványi, Caroline Lucas, Vittorio Agnoletto, Achille Occhetto, Jill Evans, Hubert Pirker, Ana Maria Gomes, Jana Hybášková och Bogdan Klich.

ORDFÖRANDESKAP: Marek SIWIEC

Vice talman

Talare: Günter Gloser och Benita Ferrero-Waldner.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert och Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0078/2007), |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert och Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0078/2007),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0085/2007), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0085/2007),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0087/2007), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0087/2007),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om icke-spridning av kärnvapen och nedrustning (B6-0088/2007), |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om icke-spridning av kärnvapen och nedrustning (B6-0088/2007),

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm och Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0093/2007), |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm och Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0093/2007),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0095/2007). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen, om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (B6-0095/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 14.3.2007.

13.   Barnomsorg (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Barnomsorg

Günter Gloser (rådets tjänstgörande ordförande) och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Marie Panayotopoulos-Cassiotou för PPE-DE-gruppen, Jan Andersson för PSE-gruppen, Hannu Takkula för ALDE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Edit Bauer, Zita Gurmai, Marios Matsakis, Marek Aleksander Czarnecki, Pier Antonio Panzeri, Edite Estrela, Günter Gloser och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

14.   Meddelande från kommissionen - En strategi för konsumentpolitik 2007-2013

Meglena Kuneva (ledamot av kommissionen) redogjorde för meddelandet.

Talare: Zita Pleštinská, Evelyne Gebhardt, Marianne Thyssen, Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Béatrice Patrie, Alexander Stubb, Olle Schmidt, Christel Schaldemose, Martin Dimitrov, Toine Manders, Piia-Noora Kauppi, Barbara Weiler, Czesław Adam Siekierski och Christopher Heaton-Harris ställde frågor i enlighet med metoden ”fånga talmannens uppmärksamhet”, vilka Meglena Kuneva besvarade.

Talmannen förklarade punkten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Diana WALLIS

Vice talman

15.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0012/2007).

Första delen

Fråga 44 (Claude Moraes): Vägtransporter och utsläpp.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Claude Moraes, Sarah Ludford och Alexander Stubb.

Fråga 45 (Liam Aylward): Utbildning av ungdomar i miljöfrågor.

Stavros Dimas besvarade frågan samt följdfrågor från Liam Aylward och Laima Liucija Andrikienė.

Fråga 46 (Antonis Samaras): Erkännande av universitetsexamina.

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Antonis Samaras.

Andra delen

Fråga 47 (Marc Tarabella): Bristande efterlevnad av förordning (EG) nr 261/2004 om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Marc Tarabella, Reinhard Rack och Jörg Leichtfried.

Fråga 48 (Bernd Posselt): Höghastighetstågförbindelsen ”Magistrale für Europa”.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Paul Rübig och Jörg Leichtfried.

Fråga 49 (Dimitrios Papadimoulis): Domstolsbeslut om återbetalning av den grekiska statens skuld till Olympic Airways.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis och Georgios Papastamkos.

Frågorna 50, 52 och 53 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 54 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Transportsamarbete med grannländerna, i synnerhet i Medelhavsområdet.

Jacques Barrot besvarade frågan samt en följdfråga från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Fråga 55 skulle erhålla ett skriftligt svar.

Fråga 56 (Danutė Budreikaitė): Nya energikällor.

Janez Potočnik (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis och Paul Rübig.

Fråga 57 (Teresa Riera Madurell): Kvinna och vetenskap.

Janez Potočnik besvarade frågan samt följdfrågor från Teresa Riera Madurell och Danutė Budreikaitė.

Fråga 58 (Sarah Ludford): Falska läkemedel.

Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Sarah Ludford.

Fråga 59 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Åtgärder för att stärka entreprenörskap i EU.

Günter Verheugen besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Danutė Budreikaitė.

Fråga 60 (Glenis Willmott): Teknik- och ingenjörssektorn i EU.

Günter Verheugen besvarade frågan samt en följdfråga från Glenis Willmott.

Fråga 61 (Georgios Papastamkos): Koldioxidutsläpp från bilar.

Günter Verheugen besvarade frågan samt en följdfråga från Georgios Papastamkos.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.35 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Vice talman

16.   Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om saluföring av nötkött från djur på högst tolv månader (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Bernadette Bourzai redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Duarte Freitas för PPE-DE-gruppen, Marc Tarabella för PSE-gruppen, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Jean-Claude Martinez för ITS-gruppen, Gábor Harangozó och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 14.3.2007.

17.   Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO-konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Mary Lou McDonald redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Marie Panayotopoulos- Cassiotou för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa, Robert Navarro och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.5 i protokollet av den 14.3.2007.

18.   Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Jörg Leichtfried redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Zsolt László Becsey för PPE-DE-gruppen, Robert Evans för PSE-gruppen, Arūnas Degutis för ALDEgruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Vladimír Remek för GUE/NGL-gruppen, Georg Jarzembowski, Inés Ayala Sender och Marios Matsakis.

ORDFÖRANDESKAP: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Vice talman

Talare: Jaromír Kohlíček, Luís Queiró, Silvia-Adriana Ţicău, Alojz Peterle, Christine De Veyrac och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.3 i protokollet av den 14.3.2007.

19.   Olaglig fågeljakt i Malta (debatt)

Muntlig fråga (O-0013/2007) från Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Olaglig fågeljakt i Malta (B6-0015/2007)

Marcin Libicki utvecklade den muntliga frågan.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Anne Van Lancker för PSE-gruppen, David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, David Casa, Louis Grech, Joseph Muscat, John Attard-Montalto och Stavros Dimas.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren (B6-0119/2007). |
| --- | --- |

—

David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren (B6-0119/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.3 i protokollet av den 15.3.2007.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 385.050/OJME).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.20.

Harald Rømer

Generalsekreterare

Mechtild Rothe

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) *

Betänkande: Neil PARISH (A6-0038/2007)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 352, 29, 11 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

352, 29, 11

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

2.   Undantag från förordning EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland *

Betänkande: Neil PARISH (A6-0051/2007)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 463, 4, 17 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

463, 4, 17

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

3.   Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin *

Betänkande: Janusz LEWANDOWSKI (A6-0056/2007)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Stabilitetsbedömning av förvärv och ökningar av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I

Betänkande: Wolf KLINZ (A6-0027/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 115 | ALDE, PPE-DE + PSE | | + | |
| 1-114 | utskottet | | ↓ | |
| skäl 4 | 116 | SANCHEZ PRESEDO m.fl. | | T | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

texten i sin helhet

115

ALDE, PPE-DE + PSE

+

1-114

utskottet

↓

skäl 4

116

SANCHEZ PRESEDO m.fl.

T

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

5.   Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap

Betänkande: Richard HOWITT (A6-0471/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 16 | GUE/NGL | | — | |
| 17 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 4 | 6 | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 5 | 7 | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 6 | 8 | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 27 | 9 | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 29 | 4 | ALDE | | — | |
| 1 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 32 | 10S | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 33 | 11S | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 37 | 12S | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 42 | 13 | PSE + PPE-DE | | + | |
| punkt 43 | 14S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | ↓ | |
| punkt 46 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 63 | 15S | PSE + PPE-DE | | + | |
| efter skäl A | 3 | ITS | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 1

16

GUE/NGL

—

17

GUE/NGL

—

punkt 4

6

PSE + PPE-DE

+

punkt 5

7

PSE + PPE-DE

+

punkt 6

8

PSE + PPE-DE

+

punkt 27

9

PSE + PPE-DE

+

punkt 29

4

ALDE

—

1

Verts/ALE

—

punkt 32

10S

PSE + PPE-DE

+

punkt 33

11S

PSE + PPE-DE

+

punkt 37

12S

PSE + PPE-DE

+

punkt 42

13

PSE + PPE-DE

+

punkt 43

14S

PSE + PPE-DE

+

5

ALDE

↓

punkt 46

2

Verts/ALE

—

punkt 63

15S

PSE + PPE-DE

+

efter skäl A

3

ITS

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet

+

6.   En färdplan för jämställdhet 2006-2010

Betänkande: Amalia SARTORI (A6-0033/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 5 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 263, 351, 10 |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 4, strecksats 1 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 4, strecksats 2 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| efter punkt 4 | 1 | Verts/ALE | EO | — | 315, 325, 19 |
| punkt 5 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 8, strecksats 5 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| efter punkt 8 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| 7 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| punkt 10 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 11 | 8 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | + | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 437, 227, 18 |
| punkt 21 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 23, inledningen | 3 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 23, strecksats 1 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 23, strecksats 4 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 383, 268, 13 |
| 3 | — | |
| punkt 23, strecksats 5 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 23, strecksats 6 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 26 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 27 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 30 | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 32 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 33 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 34 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 35 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

5

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

—

263, 351, 10

punkt 3

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 4, strecksats 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 4, strecksats 2

punkt

originaltexten

särsk.

—

efter punkt 4

1

Verts/ALE

EO

—

315, 325, 19

punkt 5

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 8, strecksats 5

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

efter punkt 8

6

GUE/NGL

—

7

GUE/NGL

—

punkt 9

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

4

+

punkt 10

4

PPE-DE

+

punkt 11

8

GUE/NGL

—

punkt 16

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 17

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

3

+

punkt 18

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 20

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

437, 227, 18

punkt 21

2

Verts/ALE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 23, inledningen

3

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 23, strecksats 1

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 23, strecksats 4

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

383, 268, 13

3

—

punkt 23, strecksats 5

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 23, strecksats 6

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 24

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 26

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 27

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 28

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 30

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 32

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 33

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 34

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 35

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 1

Första delen: Hela texten utom orden innehåller ett enda nytt lagförslag och inte heller

Andra delen: dessa ord

punkt 4, strecksats 1

Första delen: Hela texten utom orden (till exempel när kvinnor tvingas bära burka, niqab eller en mask)

Andra delen: dessa ord

punkt 18

Första delen: Europaparlamentet uppmanar ... risk att utnyttjas

Andra delen: och parlamentet efterlyser därför ... som utnyttjar dem

punkt 24

Första delen: Europaparlamentet uppmanar ... jämställdheten negativt

Andra delen: Parlamentet uppmanar rådet ... och familjeliv

punkt 33

Första delen: Hela texten utom ordet obligatorisk

Andra delen: detta ord

punkt 35

Första delen: Europaparlamentet uppmanar ... inom administrationen

Andra delen: och att eftersträva ... högre tjänster

IND/DEM

punkt 3

Första delen: Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... kontroll och utvärdering

Andra delen: Parlamentet vidhåller ... med färdplanen

punkt 23, inledningen

Första delen: Hela texten utom orden kommissionen att i samarbete med

Andra delen: dessa ord

punkt 26

Första delen: Hela texten utom orden på grundval av ... har registrerat

Andra delen: dessa ord

PPE-DE, IND/DEM

punkt 8, strecksats 5

Första delen: Hela texten utom orden om så behövs genom särskild kvotering

Andra delen: dessa ord

punkt 9:

Första delen: Europaparlamentet uppmanar ... till hälsa

Andra delen: inbegripet ... reproduktiv hälsa

Tredje delen: Parlamentet upprepar ... hiv/aids är mycket viktigt

Fjärde delen: att förbättra ... hälsovårdstjänster

punkt 17

Första delen: Europaparlamentet uppmanar ... effektiviteten i

Andra delen: kvoter eller

Tredje delen: särskilda reserver (specifik metod)

punkt 20

Första delen: Hela texten utom orden och kvinnors reproduktiva rättigheter

Andra delen: dessa ord

punkt 23, strecksats 4

Första delen: Hela texten utom orden och manliga sambor och obligatorisk

Andra delen: och manliga sambor

Tredje delen: obligatorisk

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 4 strecksats 2; 5; 23 strecksatserna 5 och 6; 28 och 32

IND/DEM: punkterna 5; 16; 23 strecksats 1; 27; 32; 33; 34 och 35

Övrigt

Amalia Sartori, för PPE-DE-gruppen, lade fram följande ändringsförslag till punkt 30:

30. Europaparlamentet anser att om media skulle publicera goda exempel både på kvinnors roll i samhället och på deras framgångar på alla områden, något som måste uppmärksammas om man skall kunna skapa positiva exempel på kvinnor och uppmuntra engagemang av andra kvinnor och män i att förverkliga jämställdheten och i att förena yrkes- och familjeliv så skulle detta vara ett effektivt sätt att bekämpa de negativa stereotyper som kvinnor ställs inför. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra initiativ till exempel inom ramen för Media 2007, för att medvetandegöra medierna till exempel genom permanenta samrådsforum med företrädare från denna sektor om de stereotyper som de förmedlar och om jämställdhet särskilt när det gäller att informera och höja medvetandet bland unga kvinnor och män.

7.   Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt

Betänkande: Katalin LÉVAI (A6-0053/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 4 | ALDE | | — | |
| punkt 6, strecksats 5 | 5 | ALDE | | — | |
| punkt 6, strecksats 15 | 6 | ALDE | | — | |
| punkt 6, strecksats 18 | 7S | ALDE | | — | |
| punkt 8 | 8 | ALDE | | — | |
| skäl D | 1S | ALDE | | — | |
| skäl N | 2 | ALDE | | — | |
| skäl W | 3S | ALDE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

4

ALDE

—

punkt 6, strecksats 5

5

ALDE

—

punkt 6, strecksats 15

6

ALDE

—

punkt 6, strecksats 18

7S

ALDE

—

punkt 8

8

ALDE

—

skäl D

1S

ALDE

—

skäl N

2

ALDE

—

skäl W

3S

ALDE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Parish A6-0038/2007

resolution

Ja-röster: 352

ALDE: Attwooll, Busk, Cappato, Ciornei, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Lundgren

ITS: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Rivera

PPE-DE: Anastase, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Pack, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Weber Manfred, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Chervenyakov, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Gebhardt, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sârbu, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 29

ALDE: Silaghi

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Le Pen Jean-Marie, Mote

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Harbour, Jackson, Tannock

PSE: Andersson, Hedh, Schaldemose, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Nedlagda röster: 11

IND/DEM: Krupa, Tomczak

ITS: Martinez

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jan Christian Ehler, Albert Deß, Eija-Riitta Korhola, John Purvis, Antolín Sánchez Presedo, Gérard Onesta, Romano Maria La Russa, Sebastiano (Nello) Musumeci, Liam Aylward, Konrad Szymański, Christa Klaß, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos- Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Małgorzata Handzlik, Werner Langen, Evgeni Kirilov, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

Nej-röster:
  Geoffrey Van Orden, Jens-Peter Bonde, Martin Callanan, Robert Sturdy, Nils Lundgren,

Nedlagda röster:
  Kathy Sinnott,

2.   Betänkande Parish A6-0051/2007

resolution

Ja-röster: 463

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sofianski, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Chervenyakov, Chiesa, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Howitt, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 4

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Sumberg, Zwiefka

UEN: Masiel

Nedlagda röster: 17

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

PSE: Creţu Corina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Timothy Kirkhope, Kathy Sinnott, Geoffrey Van Orden, Jan Christian Ehler, Eija-Riitta Korhola, Margrietus van den Berg, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Evgeni Kirilov, Małgorzata Handzlik, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2007)0058

Finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0012) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0012) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0057/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0038/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0038/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0059

Undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om undantag från förordning (EG) nr 2597/97 för konsumtionsmjölk som produceras i Estland (KOM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0048) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0048) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0076/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0076/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0051/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0051/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0060

Upphävande av rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om upphävande av förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin (KOM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0448) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0448) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 37, 279 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0277/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 37, 279 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0277/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0056/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0056/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0061

Stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av aktieinnehavet inom den finansiella sektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn (KOM(2006)0507 - C6-0298/2006 - 2006/0166(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0507) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0507) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 och artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0298/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 och artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0298/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0027/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0027/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0166

Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid första behandlingen den 13 mars 2007 om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för bedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2007/44/EG.)

P6_TA(2007)0062

Företagens sociala ansvar

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar (KOM(2006)0136). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar (KOM(2006)0136).

| — | med beaktande av de två viktigaste internationella normerna för företagens uppträdande: Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken, senast reviderat 2001 och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, senast reviderad 2000, och med beaktande av de uppförandekoder som har antagits under överinsyn av internationella organisationer som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Världshälsoorganisationen och Världsbanken och insatser som har med företagens verksamhet i utvecklingsländerna att göra under beskydd av FN:s handels- och utvecklingskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två viktigaste internationella normerna för företagens uppträdande: Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och den sociala politiken, senast reviderat 2001 och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, senast reviderad 2000, och med beaktande av de uppförandekoder som har antagits under överinsyn av internationella organisationer som FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Världshälsoorganisationen och Världsbanken och insatser som har med företagens verksamhet i utvecklingsländerna att göra under beskydd av FN:s handels- och utvecklingskonferens,

| — | med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter på arbetsplatsen som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer såvitt avser avskaffande av tvångsarbete C29 (1930) och C105 (1957), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten C87 (1948) och C98 (1949), avskaffande av barnarbete C138 (1973) och C182 (1999) och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning C100 (1951) och C111 (1958), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter på arbetsplatsen som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer såvitt avser avskaffande av tvångsarbete C29 (1930) och C105 (1957), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten C87 (1948) och C98 (1949), avskaffande av barnarbete C138 (1973) och C182 (1999) och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning C100 (1951) och C111 (1958),

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter från 1948, framför allt proklamationen som uppmanar alla människor och organisationer i samhället att bidra till att de mänskliga rättigheterna respekteras världen över, FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, samt förslaget till FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter från 1948, framför allt proklamationen som uppmanar alla människor och organisationer i samhället att bidra till att de mänskliga rättigheterna respekteras världen över, FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, samt förslaget till FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 1994,

| — | med beaktande av OECD:s konvention om bekämpning av bestickning (1997), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s konvention om bekämpning av bestickning (1997),

| — | med beaktande av GRI:s Global Reporting Initiative uppdaterade riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3, från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av GRI:s Global Reporting Initiative uppdaterade riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3, från 2006,

| — | med beaktande av FN:s Global Compact som lanserades i juli 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Global Compact som lanserades i juli 2000,

| — | med beaktande av tillkännagivandet den 6 oktober 2006 från FN:s Global Compact och Global Reporting Initiative om att de ingått en ”strategisk allians”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillkännagivandet den 6 oktober 2006 från FN:s Global Compact och Global Reporting Initiative om att de ingått en ”strategisk allians”,

| — | med beaktande av förslaget till FN-normer om transnationella och andra företags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter från 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till FN-normer om transnationella och andra företags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter från 2003,

| — | med beaktande av resultatet av FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, i synnerhet kravet på mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvarsskyldighet och rådets slutsatser av den 3 december 2002 om uppföljningen av toppmötet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, i synnerhet kravet på mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvarsskyldighet och rådets slutsatser av den 3 december 2002 om uppföljningen av toppmötet,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport ”Towards global partnerships - Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, från den 10 augusti 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport ”Towards global partnerships - Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, från den 10 augusti 2005,

| — | med beaktande av tillsättandet av en särskild representant för FN:s generalsekreterare med ansvar för företag och mänskliga rättigheter, dennes delårsrapport av den 22 februari 2006 om mänskliga rättigheter och transnationella företag och andra företag och de regionala samråd som genomfördes i Johannesburg den 27-28 mars 2006 och i Bangkok den 26-27 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillsättandet av en särskild representant för FN:s generalsekreterare med ansvar för företag och mänskliga rättigheter, dennes delårsrapport av den 22 februari 2006 om mänskliga rättigheter och transnationella företag och andra företag och de regionala samråd som genomfördes i Johannesburg den 27-28 mars 2006 och i Bangkok den 26-27 juni 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (1), i vilken det rekommenderas att en uppförandekod av europeisk modell utarbetas, underbyggd av en europeisk övervakningsplattform, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (1), i vilken det rekommenderas att en uppförandekod av europeisk modell utarbetas, underbyggd av en europeisk övervakningsplattform,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2), vilken ersatt Brysselkonventionen från 1968 förutom såvitt avser relationerna mellan Danmark och andra medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2), vilken ersatt Brysselkonventionen från 1968 förutom såvitt avser relationerna mellan Danmark och andra medlemsstater,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (3),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 (4) om uppföljning av grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 (4) om uppföljning av grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2002 om kommissionens grönbok om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar - näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar - näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (6),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2001/453/EG av den 30 maj 2001 om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser (7)
  , |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2001/453/EG av den 30 maj 2001 om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser (7)
  ,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Att främja grundläggande arbetsnormer och förbättra den sociala styrningen (social governance) i samband med globaliseringen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Att främja grundläggande arbetsnormer och förbättra den sociala styrningen (social governance) i samband med globaliseringen (8),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (9),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Styre och utveckling” (KOM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Styre och utveckling” (KOM(2003)0615),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (11),

| — | med beaktande av slutrapporten från det europeiska flerpartsforumet om företags sociala ansvar av den 29 juni 2004, däribland rekommendation 7, vilken stöder skapandet av en lämplig rättslig ram för företags sociala ansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från det europeiska flerpartsforumet om företags sociala ansvar av den 29 juni 2004, däribland rekommendation 7, vilken stöder skapandet av en lämplig rättslig ram för företags sociala ansvar,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Globaliseringens sociala dimension - EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Globaliseringens sociala dimension - EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG om vilseledande marknadsföring och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG om vilseledande marknadsföring och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (12),

| — | med beaktande av Europeiska rådets vårmöte den 22-23 mars 2005, då Lissabonstrategin nylanserades och partnerskapet mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna och det civila samhället inriktades på temat ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets vårmöte den 22-23 mars 2005, då Lissabonstrategin nylanserades och partnerskapet mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna och det civila samhället inriktades på temat ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (13),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om översyn av strategin för en hållbar utveckling, ”Handlingsram” (KOM(2005)0658), och EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet den 15-16 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om översyn av strategin för en hållbar utveckling, ”Handlingsram” (KOM(2005)0658), och EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet den 15-16 juni 2006,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen av den 20 december 2005 om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen av den 20 december 2005 om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (14),

| — | med beaktande av det nya allmänna preferenssystemet (GSP+) som gäller sedan den 1 januari 2006, genomförd för första gången genom rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (15) som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter samt innehåller ett nytt incitament för sårbara länder med specifika behov i fråga om handel, finansiering och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya allmänna preferenssystemet (GSP+) som gäller sedan den 1 januari 2006, genomförd för första gången genom rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (15) som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter samt innehåller ett nytt incitament för sårbara länder med specifika behov i fråga om handel, finansiering och utveckling,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Anständigt arbete för alla - EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249) (kommissionens meddelande om anständigt arbete), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Anständigt arbete för alla - EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249) (kommissionens meddelande om anständigt arbete),

| — | med beaktande av grönboken om öppenhetsinitiativet (KOM(2006)0194), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grönboken om öppenhetsinitiativet (KOM(2006)0194),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (16),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan” (KOM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan” (KOM(2003)0284) (handlingsplan om företagsstyrning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utfrågning på temat ”Företagens sociala ansvar - finns det en europeisk strategi?”, som hölls av utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 5 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utfrågning på temat ”Företagens sociala ansvar - finns det en europeisk strategi?”, som hölls av utskottet för sysselsättning och sociala frågor den 5 oktober 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0471/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0471/2006), och av följande skäl:

| A. | Företagen bör inte betraktas som ersättare för offentliga myndigheter när de underlåter att fullfölja sin uppgift att övervaka att sociala normer och miljönormer efterlevs. |
| --- | --- |

A.

Företagen bör inte betraktas som ersättare för offentliga myndigheter när de underlåter att fullfölja sin uppgift att övervaka att sociala normer och miljönormer efterlevs.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att ett ökande socialt och miljömässigt ansvar från företagens sida, kopplat till principen om företagens ansvarsskyldighet, är grundläggande i den europeiska sociala modellen, i EU:s strategi för hållbar utveckling och när det gäller att klara de sociala utmaningar som den ekonomiska globaliseringen medför. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är övertygat om att ett ökande socialt och miljömässigt ansvar från företagens sida, kopplat till principen om företagens ansvarsskyldighet, är grundläggande i den europeiska sociala modellen, i EU:s strategi för hållbar utveckling och när det gäller att klara de sociala utmaningar som den ekonomiska globaliseringen medför.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, som ger ny kraft åt EU-debatten om företagens sociala ansvar. Parlamentet konstaterar emellertid att några huvudintressenter klagat på bristande insyn och balans i det samråd som genomfördes före antagandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, som ger ny kraft åt EU-debatten om företagens sociala ansvar. Parlamentet konstaterar emellertid att några huvudintressenter klagat på bristande insyn och balans i det samråd som genomfördes före antagandet.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att en öppen debatt fortfarande förs mellan olika intressentgrupper om hur företagens sociala ansvar lämpligen skall definieras och att tanken ”att gå längre än vad som föreskrivs i lagstiftningen” gör att vissa företag kan hävda att de tar ett socialt ansvar samtidigt som de bryter mot lokala eller internationella lagar. Parlamentet anser att arbetet till förmån för ett ökat socialt ansvar hos europeiska företag runtom i världen måste kompletteras genom att EU bistår tredjeländernas regeringar med att genomföra bestämmelser på det sociala området och på miljöområdet, vilka överensstämmer med de internationella konventionerna, samtidigt som det måste finnas ett effektivt system för inspektioner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att en öppen debatt fortfarande förs mellan olika intressentgrupper om hur företagens sociala ansvar lämpligen skall definieras och att tanken ”att gå längre än vad som föreskrivs i lagstiftningen” gör att vissa företag kan hävda att de tar ett socialt ansvar samtidigt som de bryter mot lokala eller internationella lagar. Parlamentet anser att arbetet till förmån för ett ökat socialt ansvar hos europeiska företag runtom i världen måste kompletteras genom att EU bistår tredjeländernas regeringar med att genomföra bestämmelser på det sociala området och på miljöområdet, vilka överensstämmer med de internationella konventionerna, samtidigt som det måste finnas ett effektivt system för inspektioner.

| 4. | Europaparlamentet erkänner kommissionens definition om att företagens sociala ansvar handlar om att de på frivillig väg låter hänsyn till miljön och samhället ingå i sin affärsverksamhet, som ett tillägg till vad lag och avtal kräver, samt anser att politiska åtgärder i fråga om företagens sociala ansvar bör främjas utifrån egna meriter, och varken bör träda i stället för införandet av lämpliga bestämmelser på andra områden eller utgöra ett förtäckt försök att införa sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner kommissionens definition om att företagens sociala ansvar handlar om att de på frivillig väg låter hänsyn till miljön och samhället ingå i sin affärsverksamhet, som ett tillägg till vad lag och avtal kräver, samt anser att politiska åtgärder i fråga om företagens sociala ansvar bör främjas utifrån egna meriter, och varken bör träda i stället för införandet av lämpliga bestämmelser på andra områden eller utgöra ett förtäckt försök att införa sådan lagstiftning.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att mångfalden av frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar kan komma att uppfattas som ett hinder mot att fler företag fattar policybeslut om sitt sociala ansvar, och kan verka hämmande för företagen när det gäller att vidta mer trovärdiga åtgärder eller mer ambitiösa policybeslut om sitt sociala ansvar, även om det skulle kunna hävdas att det just är mångfalden som ger företagen ytterligare inspiration. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra spridningen av bästa praxis som framkommit i samband med sådana frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar. Dessutom bör kommissionen överväga att upprätta en förteckning över de kriterier som socialt ansvarstagande företag skall uppfylla. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att mångfalden av frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar kan komma att uppfattas som ett hinder mot att fler företag fattar policybeslut om sitt sociala ansvar, och kan verka hämmande för företagen när det gäller att vidta mer trovärdiga åtgärder eller mer ambitiösa policybeslut om sitt sociala ansvar, även om det skulle kunna hävdas att det just är mångfalden som ger företagen ytterligare inspiration. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra spridningen av bästa praxis som framkommit i samband med sådana frivilliga initiativ på området för företagens sociala ansvar. Dessutom bör kommissionen överväga att upprätta en förteckning över de kriterier som socialt ansvarstagande företag skall uppfylla.

| 6. | Europaparlamentet anser att trovärdigheten hos frivilliga initiativ i fråga om företagens sociala ansvar även är beroende av att det finns ett engagemang för att införliva befintliga, internationellt fastställda normer och principer, av att man tillämpar en flerintressentsstrategi, vilket rekommenderas av EU:s flerpartsforum, samt av att det bedrivs självständig övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att trovärdigheten hos frivilliga initiativ i fråga om företagens sociala ansvar även är beroende av att det finns ett engagemang för att införliva befintliga, internationellt fastställda normer och principer, av att man tillämpar en flerintressentsstrategi, vilket rekommenderas av EU:s flerpartsforum, samt av att det bedrivs självständig övervakning och kontroll.

| 7. | Europaparlamentet anser att diskussionen inom EU om företagens sociala ansvar nu nått dithän, att tonvikten bör flyttas från ”tillvägagångssätt” till ”resultat”, vilket innebär att man skall kunna mäta och få insyn i företagens bidrag till kampen mot social utslagning och miljöförstöring i Europa och runtom i världen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att diskussionen inom EU om företagens sociala ansvar nu nått dithän, att tonvikten bör flyttas från ”tillvägagångssätt” till ”resultat”, vilket innebär att man skall kunna mäta och få insyn i företagens bidrag till kampen mot social utslagning och miljöförstöring i Europa och runtom i världen.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att många företag redan gör en stor och växande insats för att leva upp till sitt sociala ansvar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att många företag redan gör en stor och växande insats för att leva upp till sitt sociala ansvar.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att marknaderna och företagen har kommit olika långt i sin utveckling på olika håll i Europa och anser därför att det inte är lämpligt med en enhetlig modell som försöker få alla företag att bete sig på samma sätt. En sådan modell leder inte till att företagen påtar sig sitt sociala ansvar på ett meningsfullt sätt. Då det handlar om att förmå företagen att ta sitt ansvar anser parlamentet att tonvikten bör ligga vid att utveckla det civila samhällets och framför allt konsumenternas medvetenhet om ansvarsmedveten produktion, något som får långsiktiga effekter och kan anpassas efter olika länders eller regioners situation. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att marknaderna och företagen har kommit olika långt i sin utveckling på olika håll i Europa och anser därför att det inte är lämpligt med en enhetlig modell som försöker få alla företag att bete sig på samma sätt. En sådan modell leder inte till att företagen påtar sig sitt sociala ansvar på ett meningsfullt sätt. Då det handlar om att förmå företagen att ta sitt ansvar anser parlamentet att tonvikten bör ligga vid att utveckla det civila samhällets och framför allt konsumenternas medvetenhet om ansvarsmedveten produktion, något som får långsiktiga effekter och kan anpassas efter olika länders eller regioners situation.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar bör utökas till att omfatta nya områden såsom livslångt lärande, arbetsorganisation, lika möjligheter, social integrering, hållbar utveckling och etik, för att fungera som ett ytterligare instrument för industriell omvandling och omstrukturering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar bör utökas till att omfatta nya områden såsom livslångt lärande, arbetsorganisation, lika möjligheter, social integrering, hållbar utveckling och etik, för att fungera som ett ytterligare instrument för industriell omvandling och omstrukturering.

EU-debatten om företagens sociala ansvar

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att inrätta en europeisk allians för företagens sociala ansvar i samarbete med flera företagsnätverk (alliansen). Parlamentet rekommenderar att kommissionen själv fungerar som det centrala samordnande organet för att upprätthålla kunskapsnivån om alliansens medlemmar och verksamhet och för att komma överens om tydliga mål, tidtabeller och strategiska visioner till ledning för alliansens arbete. Parlamentet uppmuntrar alla europeiska företag och alla företag i tredje länder med verksamhet i Europa, oavsett om de är stora eller små, att ta sig an detta initiativ och anser att alliansen bör förstärkas genom att även andra intressenter deltar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att inrätta en europeisk allians för företagens sociala ansvar i samarbete med flera företagsnätverk (alliansen). Parlamentet rekommenderar att kommissionen själv fungerar som det centrala samordnande organet för att upprätthålla kunskapsnivån om alliansens medlemmar och verksamhet och för att komma överens om tydliga mål, tidtabeller och strategiska visioner till ledning för alliansens arbete. Parlamentet uppmuntrar alla europeiska företag och alla företag i tredje länder med verksamhet i Europa, oavsett om de är stora eller små, att ta sig an detta initiativ och anser att alliansen bör förstärkas genom att även andra intressenter deltar.

| 12. | Europaparlamentet anser att den sociala dialogen har varit ett effektivt medel för att främja initiativ när det gäller företagens sociala ansvar och att europeiska företagsråd har spelat en konstruktiv roll i utvecklingen av bästa praxis på området. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den sociala dialogen har varit ett effektivt medel för att främja initiativ när det gäller företagens sociala ansvar och att europeiska företagsråd har spelat en konstruktiv roll i utvecklingen av bästa praxis på området.

| 13. | Europaparlamentet anser att alliansens arbete varit en framgång, vilket framgår av att EU-företagens användning av förfaranden för socialt ansvarstagande har ökat avsevärt, att nya modeller för bästa praxis när det gäller olika aspekter av socialt ansvar har utvecklats av verkligt ledande företag och fackliga företrädare inom företagen, att särskilda EU-åtgärder och bestämmelser till stöd för företagens sociala ansvar har utarbetats och främjats, samt att det har gjorts en utvärdering av hur dessa initiativ påverkar miljön och de mänskliga och sociala rättigheterna. Parlamentet föreslår att en tidsfrist på två år fastställs för fullgörandet av arbetet i de ”laboratorier” som har inrättats under dess beskydd på förslag från CSR Europa. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att alliansens arbete varit en framgång, vilket framgår av att EU-företagens användning av förfaranden för socialt ansvarstagande har ökat avsevärt, att nya modeller för bästa praxis när det gäller olika aspekter av socialt ansvar har utvecklats av verkligt ledande företag och fackliga företrädare inom företagen, att särskilda EU-åtgärder och bestämmelser till stöd för företagens sociala ansvar har utarbetats och främjats, samt att det har gjorts en utvärdering av hur dessa initiativ påverkar miljön och de mänskliga och sociala rättigheterna. Parlamentet föreslår att en tidsfrist på två år fastställs för fullgörandet av arbetet i de ”laboratorier” som har inrättats under dess beskydd på förslag från CSR Europa.

| 14. | Europaparlamentet noterar att sammankallandet på nytt av EU:s flerpartsforum var ett senkommet tillägg till meddelandet om företagens sociala ansvar och att åtgärder måste vidtas för att bygga upp olika intressenters förtroende så att en verklig dialog kommer att föras med sikte på att EU:s politik och program för att främja och tillämpa företagens sociala ansvar får ett konkret genomslag i företagen i EU. Parlamentet anser att lärdomar bör dras av de två år som flerpartsforumet har fungerat, som var positiva när det gäller regeln att inte berömma eller fördöma och framför allt användningen av oberoende rapportörer. Förbättringar behövs dock i fråga om sökandet efter samförstånd. Parlamentet uppmanar kommissionens företrädare att delta mer aktivt i debatten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att sammankallandet på nytt av EU:s flerpartsforum var ett senkommet tillägg till meddelandet om företagens sociala ansvar och att åtgärder måste vidtas för att bygga upp olika intressenters förtroende så att en verklig dialog kommer att föras med sikte på att EU:s politik och program för att främja och tillämpa företagens sociala ansvar får ett konkret genomslag i företagen i EU. Parlamentet anser att lärdomar bör dras av de två år som flerpartsforumet har fungerat, som var positiva när det gäller regeln att inte berömma eller fördöma och framför allt användningen av oberoende rapportörer. Förbättringar behövs dock i fråga om sökandet efter samförstånd. Parlamentet uppmanar kommissionens företrädare att delta mer aktivt i debatten.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbjuda företrädare för statsmakterna samt regionala och kommunala myndigheter i ett antal länder, vilka gått in för att använda den offentliga upphandlingen och andra styrmedel inom den offentliga politiken för att främja företagens sociala ansvar, till att bilda ett eget ”laboratorium” inom ramen för alliansen och inlemma sina resultat i alliansens framtida arbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbjuda företrädare för statsmakterna samt regionala och kommunala myndigheter i ett antal länder, vilka gått in för att använda den offentliga upphandlingen och andra styrmedel inom den offentliga politiken för att främja företagens sociala ansvar, till att bilda ett eget ”laboratorium” inom ramen för alliansen och inlemma sina resultat i alliansens framtida arbete.

| 16. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens strävanden att bygga ut flerpartsforumet så att också investerare, företrädare för utbildningsväsendet och de offentliga myndigheterna finns företrädda där, och vidhåller samtidigt att möjligheten till fortsatt dialog om uppnåendet av fastställda mål måste kvarstå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens strävanden att bygga ut flerpartsforumet så att också investerare, företrädare för utbildningsväsendet och de offentliga myndigheterna finns företrädda där, och vidhåller samtidigt att möjligheten till fortsatt dialog om uppnåendet av fastställda mål måste kvarstå.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för övervakningen av utvecklingen på området för företagens sociala ansvar, uppmuntra till ett större kvinnligt deltagande i flerpartsforumet och till utbyte av information och bästa praxis när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för övervakningen av utvecklingen på området för företagens sociala ansvar, uppmuntra till ett större kvinnligt deltagande i flerpartsforumet och till utbyte av information och bästa praxis när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 18. | Europaparlamentet stöder kravet att företagslobbyister och andra lobbyister skall vara tvungna att lämna information och tillträdet till EU:s beslutsfattande för företagsgrupperingar och andra intressentgrupper skall vara välavvägt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder kravet att företagslobbyister och andra lobbyister skall vara tvungna att lämna information och tillträdet till EU:s beslutsfattande för företagsgrupperingar och andra intressentgrupper skall vara välavvägt.

Sambandet mellan företagens sociala ansvarstagande och konkurrenskraften

| 19. | Europaparlamentet välkomnar målet för kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, det vill säga att koppla företagens sociala ansvar till Lissabonstrategin beträffande ekonomi, samhälle och miljö eftersom parlamentet anser att en seriös inställning till företagens sociala ansvar från företagens sida kan bidra såväl till att öka antalet arbetstillfällen, förbättra arbetsvillkoren och skapa respekt för arbetstagarnas rättigheter som till att främja forskning och utveckling av tekniska innovationer. Parlamentet stöder principen om ”ansvarsfull konkurrenskraft” som en integrerad del av kommissionens program för innovation och konkurrenskraft. Parlamentet uppfordrar de europeiska företagen att i sina rapporter ta med uppgifter om hur de bidrar till Lissabonmålen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar målet för kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar, det vill säga att koppla företagens sociala ansvar till Lissabonstrategin beträffande ekonomi, samhälle och miljö eftersom parlamentet anser att en seriös inställning till företagens sociala ansvar från företagens sida kan bidra såväl till att öka antalet arbetstillfällen, förbättra arbetsvillkoren och skapa respekt för arbetstagarnas rättigheter som till att främja forskning och utveckling av tekniska innovationer. Parlamentet stöder principen om ”ansvarsfull konkurrenskraft” som en integrerad del av kommissionens program för innovation och konkurrenskraft. Parlamentet uppfordrar de europeiska företagen att i sina rapporter ta med uppgifter om hur de bidrar till Lissabonmålen.

| 20. | Europaparlamentet erkänner att effektiva konkurrensregler både inom och utanför EU är av ytterst stor vikt för att garantera att företagen bedriver sin verksamhet med ansvar, framför allt genom att sådana regler gör det möjligt att rättvist behandla små och medelstora företag i lokalsamhället och tillförsäkrar att de kan delta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erkänner att effektiva konkurrensregler både inom och utanför EU är av ytterst stor vikt för att garantera att företagen bedriver sin verksamhet med ansvar, framför allt genom att sådana regler gör det möjligt att rättvist behandla små och medelstora företag i lokalsamhället och tillförsäkrar att de kan delta.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att det bidrar till uppnåendet av Lissabonmålen om företagen tar sitt sociala ansvar genom en ansvarsmedveten och icke-diskriminerande anställningspolicy som främjar sysselsättningen bland kvinnor och missgynnade personer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar att det bidrar till uppnåendet av Lissabonmålen om företagen tar sitt sociala ansvar genom en ansvarsmedveten och icke-diskriminerande anställningspolicy som främjar sysselsättningen bland kvinnor och missgynnade personer.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar självmotsägelsen mellan å ena sidan konkurrenskraftiga leverantörsstrategier hos företag som strävar efter att ständigt förbättra sin flexibilitet och kostnadsbild och å andra sidan ett frivilligt socialt ansvarstagande med sikte på att motverka exploaterande anställningsförfaranden och främja långsiktiga förbindelser med leverantörerna. Parlamentet välkomnar en debatt om dessa frågor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar självmotsägelsen mellan å ena sidan konkurrenskraftiga leverantörsstrategier hos företag som strävar efter att ständigt förbättra sin flexibilitet och kostnadsbild och å andra sidan ett frivilligt socialt ansvarstagande med sikte på att motverka exploaterande anställningsförfaranden och främja långsiktiga förbindelser med leverantörerna. Parlamentet välkomnar en debatt om dessa frågor.

| 23. | Europaparlamentet föreslår därför att utvärderingen och uppföljningen av sådana europeiska företag som betraktas som ansvarstagande skall utsträckas till att även omfatta deras och deras underleverantörers verksamhet utanför Europeiska unionen, så att företagens sociala ansvar även gynnar tredjeländerna och framför allt utvecklingsländerna, i enlighet med ILO:s konventioner, i synnerhet om fackföreningsfriheten och om förbud mot barnarbete och tvångsarbete, varvid i synnerhet kvinnor, migrerande arbetstagare och företrädare för ursprungsfolk och minoriteter bör gynnas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet föreslår därför att utvärderingen och uppföljningen av sådana europeiska företag som betraktas som ansvarstagande skall utsträckas till att även omfatta deras och deras underleverantörers verksamhet utanför Europeiska unionen, så att företagens sociala ansvar även gynnar tredjeländerna och framför allt utvecklingsländerna, i enlighet med ILO:s konventioner, i synnerhet om fackföreningsfriheten och om förbud mot barnarbete och tvångsarbete, varvid i synnerhet kvinnor, migrerande arbetstagare och företrädare för ursprungsfolk och minoriteter bör gynnas.

| 24. | Europaparlamentet inser att företagens sociala ansvar är en viktig framgångsfaktor. Parlamentet begär därför att socialpolitiska frågor, som respekt för arbetstagarnas rättigheter, rättvis lönepolitik, icke-diskriminering och livslångt lärande, samt miljöfrågor med tyngdpunkten vid ett dynamiskt främjande av hållbar utveckling, skall tas med i beräkningen både som stöd för nya produkter och förfaranden genom EU:s politiska åtgärder för nyskapande och handel och när det gäller att fastställa branschvisa, underregionala och stadsbaserade strategier för ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet inser att företagens sociala ansvar är en viktig framgångsfaktor. Parlamentet begär därför att socialpolitiska frågor, som respekt för arbetstagarnas rättigheter, rättvis lönepolitik, icke-diskriminering och livslångt lärande, samt miljöfrågor med tyngdpunkten vid ett dynamiskt främjande av hållbar utveckling, skall tas med i beräkningen både som stöd för nya produkter och förfaranden genom EU:s politiska åtgärder för nyskapande och handel och när det gäller att fastställa branschvisa, underregionala och stadsbaserade strategier för ökad konkurrenskraft.

| 25. | Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla företag i hög grad bidrar till att undanröja de orättvisor som drabbar i synnerhet kvinnor och missgynnade personer, bland annat funktionshindrade personer, på arbetsmarknaden, framför allt när det gäller tillgång till anställning, sociala tjänster, utbildning, karriärutveckling och en rättvis lönepolitik. Parlamentet betonar att företagen bör basera sin anställningspolitik på rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (17). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfulla företag i hög grad bidrar till att undanröja de orättvisor som drabbar i synnerhet kvinnor och missgynnade personer, bland annat funktionshindrade personer, på arbetsmarknaden, framför allt när det gäller tillgång till anställning, sociala tjänster, utbildning, karriärutveckling och en rättvis lönepolitik. Parlamentet betonar att företagen bör basera sin anställningspolitik på rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (17).

Instrument för företagens sociala ansvar

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de senaste årens utveckling som inneburit att större företag på eget initiativ publicerar rapporter om sociala frågor och miljöfrågor, och noterar att antalet sådana rapporter genomgående ökat sedan 1993 men nu har blivit ganska konstant, och att endast en minoritet av rapporterna tillämpar internationellt vedertagna normer och principer, omfattar företagets hela leveranskedja eller innefattar oberoende övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de senaste årens utveckling som inneburit att större företag på eget initiativ publicerar rapporter om sociala frågor och miljöfrågor, och noterar att antalet sådana rapporter genomgående ökat sedan 1993 men nu har blivit ganska konstant, och att endast en minoritet av rapporterna tillämpar internationellt vedertagna normer och principer, omfattar företagets hela leveranskedja eller innefattar oberoende övervakning och kontroll.

| 27. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om sin uppmaning att framlägga ett förslag om att ändra rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (fjärde bolagslagdirektivet (18)) så att det utöver krav på ekonomisk redovisning också inbegriper krav på rapportering om sociala frågor och miljöfrågor. Parlamentet anser det viktigt att skapa ökat medvetande om vad som föreskrivs om rapportering om sociala frågor och miljöfrågor i kommissionens rekommendation 2001/453/EG om miljörapporter, direktiv 2003/51/EG om moderniserad redovisning och direktiv 2003/71/EG (19) om prospekt, och stöder tanken på att dessa i rätt tid skall införlivas med lagstiftningen i samtliga medlemsstater och efterlyser undersökningar av om de genomförts effektivt, för att på så sätt utveckla detta medvetande. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om sin uppmaning att framlägga ett förslag om att ändra rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (fjärde bolagslagdirektivet (18)) så att det utöver krav på ekonomisk redovisning också inbegriper krav på rapportering om sociala frågor och miljöfrågor. Parlamentet anser det viktigt att skapa ökat medvetande om vad som föreskrivs om rapportering om sociala frågor och miljöfrågor i kommissionens rekommendation 2001/453/EG om miljörapporter, direktiv 2003/51/EG om moderniserad redovisning och direktiv 2003/71/EG (19) om prospekt, och stöder tanken på att dessa i rätt tid skall införlivas med lagstiftningen i samtliga medlemsstater och efterlyser undersökningar av om de genomförts effektivt, för att på så sätt utveckla detta medvetande.

| 28. | Europaparlamentet erkänner att ”industrin” kring företagens sociala ansvar för närvarande erbjuder begränsade möjligheter till mätning av företagens beteende samt till social redovisning och certifiering, särskilt i fråga om kostnader, jämförbarhet och oberoende, och anser att det kommer att bli nödvändigt att utveckla en professionell ram med särskilda kvalifikationer inom detta område. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erkänner att ”industrin” kring företagens sociala ansvar för närvarande erbjuder begränsade möjligheter till mätning av företagens beteende samt till social redovisning och certifiering, särskilt i fråga om kostnader, jämförbarhet och oberoende, och anser att det kommer att bli nödvändigt att utveckla en professionell ram med särskilda kvalifikationer inom detta område.

| 29. | Parlamentet rekommenderar kommissionen att se till att företagsledare med mer än 1 000 anställda får ett ökat ansvar att minimera de negativa sociala och miljömässiga effekter som företagens verksamhet kan få. |
| --- | --- |

29.

Parlamentet rekommenderar kommissionen att se till att företagsledare med mer än 1 000 anställda får ett ökat ansvar att minimera de negativa sociala och miljömässiga effekter som företagens verksamhet kan få.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsordning, framför allt dess krav på kontroll från utomståendes sida och skyldigheten för medlemsstaterna att verka till förmån för denna ordning, och anser att det finns utrymme för liknande ordningar för att värna om arbetstagarnas rättigheter samt de sociala och mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsordning, framför allt dess krav på kontroll från utomståendes sida och skyldigheten för medlemsstaterna att verka till förmån för denna ordning, och anser att det finns utrymme för liknande ordningar för att värna om arbetstagarnas rättigheter samt de sociala och mänskliga rättigheterna.

| 31. | Europaparlamentet stöder den uppförandekod som fastställts av International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance, och anser att den utgör ett föredöme när det gäller främjandet av samarbete mellan olika befintliga märkningsinitiativ, vilket är viktigare än att det skapas nya sociala märkningar på nationell eller europeisk nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder den uppförandekod som fastställts av International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance, och anser att den utgör ett föredöme när det gäller främjandet av samarbete mellan olika befintliga märkningsinitiativ, vilket är viktigare än att det skapas nya sociala märkningar på nationell eller europeisk nivå.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mekanism för att skadelidande, inbegripet skadelidande tredjelandsmedborgare, inför medlemsstaternas nationella domstolar skall kunna väcka talan mot europeiska företag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mekanism för att skadelidande, inbegripet skadelidande tredjelandsmedborgare, inför medlemsstaternas nationella domstolar skall kunna väcka talan mot europeiska företag.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att frågan om socialt ansvarsfulla investeringar inte tas upp i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att investerarna bör delta som intressenter i debatten om företagens sociala ansvar på EU-nivå, däribland inom ramen för flerpartsforumet, och stöder näringslivets krav på öppenhet framför föreskrifter genom införandet av ”investeringsförklaringsprinciper” för investeringsfonder i hela EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att frågan om socialt ansvarsfulla investeringar inte tas upp i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar. Parlamentet anser att investerarna bör delta som intressenter i debatten om företagens sociala ansvar på EU-nivå, däribland inom ramen för flerpartsforumet, och stöder näringslivets krav på öppenhet framför föreskrifter genom införandet av ”investeringsförklaringsprinciper” för investeringsfonder i hela EU.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att konsumenterna spelar en viktig roll för att skapa incitament till ansvarsfull produktion och affärspraxis. För närvarande är dock situationen oöverskådlig på grund av förvirringen mellan olika nationella varustandarder och varumärkningssystem, vilket bidrar till att undergräva befintliga sociala märkningssystem. Att anpassa sig till många olika nationella krav och standarder medför samtidigt avsevärda kostnader för företagen. Vidare är det dyrt att införa kontrollmekanismer för social varumärkning, särskilt för mindre länder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller att konsumenterna spelar en viktig roll för att skapa incitament till ansvarsfull produktion och affärspraxis. För närvarande är dock situationen oöverskådlig på grund av förvirringen mellan olika nationella varustandarder och varumärkningssystem, vilket bidrar till att undergräva befintliga sociala märkningssystem. Att anpassa sig till många olika nationella krav och standarder medför samtidigt avsevärda kostnader för företagen. Vidare är det dyrt att införa kontrollmekanismer för social varumärkning, särskilt för mindre länder.

| 35. | Europaparlamentet stöder Eurostats bemödanden att ta fram indikatorer för att mäta i vilken utsträckning företagen tar sitt sociala ansvar i samband med EU:s strategi för hållbar utveckling, samt kommissionens avsikt att ta fram nya indikatorer för att mäta medvetenheten om och konsumtionen av miljömärkta EU-produkter samt vilken andel av produktionen som företag som registrerats enligt EU:s miljöstyrnings-och miljörevisionsordning svarar för. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet stöder Eurostats bemödanden att ta fram indikatorer för att mäta i vilken utsträckning företagen tar sitt sociala ansvar i samband med EU:s strategi för hållbar utveckling, samt kommissionens avsikt att ta fram nya indikatorer för att mäta medvetenheten om och konsumtionen av miljömärkta EU-produkter samt vilken andel av produktionen som företag som registrerats enligt EU:s miljöstyrnings-och miljörevisionsordning svarar för.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att man tidigare har övervägt att tillsätta en EU-ombudsman för företagens sociala ansvar, som på begäran av företag eller någon intressentgrupp skall genomföra självständiga studier av frågor som har med företagens sociala ansvar att göra. Parlamentet anser att detta bör övervägas ytterligare och hoppas på fler, liknande förslag. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att man tidigare har övervägt att tillsätta en EU-ombudsman för företagens sociala ansvar, som på begäran av företag eller någon intressentgrupp skall genomföra självständiga studier av frågor som har med företagens sociala ansvar att göra. Parlamentet anser att detta bör övervägas ytterligare och hoppas på fler, liknande förslag.

Bättre regelverk och företagens sociala ansvar

| 37. | Europaparlamentet anser att de politiska åtgärderna för att främja företagens sociala ansvar kan förbättras genom bättre kännedom om och tillämpning av befintliga rättsliga instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera och stödja kampanjer för att förbättra kännedomen om och kontrollera tillämpningen av det utländska direktansvaret enligt Brysselkonventionen och tillämpningen av direktiven 84/450/EEG (20) om vilseledande reklam och 2005/29/EG om orättvisa affärsmetoder för att få företagen att följa sina frivilliga uppförandekoder för socialt ansvarstagande. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de politiska åtgärderna för att främja företagens sociala ansvar kan förbättras genom bättre kännedom om och tillämpning av befintliga rättsliga instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera och stödja kampanjer för att förbättra kännedomen om och kontrollera tillämpningen av det utländska direktansvaret enligt Brysselkonventionen och tillämpningen av direktiven 84/450/EEG (20) om vilseledande reklam och 2005/29/EG om orättvisa affärsmetoder för att få företagen att följa sina frivilliga uppförandekoder för socialt ansvarstagande.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att språket är enkelt och lättförståeligt så att företagens sociala ansvarstagande stimuleras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att språket är enkelt och lättförståeligt så att företagens sociala ansvarstagande stimuleras.

| 39. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter i EU bör bemöda sig ytterligare om att utnyttja de möjligheter som översynen av direktiven om offentlig upphandling från 2004 ger när det gäller att främja företagens sociala ansvar genom att arbeta för att det införs kriterier för sociala frågor och miljöfrågor bland potentiella leverantörer och samtidigt erkänna att man måste undvika att belasta småföretagen med ytterligare administrativa bördor, vilket skulle kunna avskräcka dem från att lämna in anbud, samt att vid behov - till exempel i fall av korruption - utesluta företag. Parlamentet anser att kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör tillämpa strikta sociala och miljömässiga kriterier för alla bidrag och lån till privata företag, underbyggda av tydliga mekanismer för klagomål. I detta sammanhang kan nämnas hur man i Nederländerna kopplar samman offentlig upphandling med uppfyllandet av ILO:s grundläggande konventioner och OECD:s riktlinjer för multinationella företag samt hur flera italienska provinser uppfyller SA8000-standarden för socialt ansvarstagande. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att tillförsäkra att alla exportgarantier följer de högst ställda miljömässiga och sociala kriterierna, och inte används till projekt som strider mot de EU-politiska mål som fastställts i fråga om exempelvis energi och rustning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter i EU bör bemöda sig ytterligare om att utnyttja de möjligheter som översynen av direktiven om offentlig upphandling från 2004 ger när det gäller att främja företagens sociala ansvar genom att arbeta för att det införs kriterier för sociala frågor och miljöfrågor bland potentiella leverantörer och samtidigt erkänna att man måste undvika att belasta småföretagen med ytterligare administrativa bördor, vilket skulle kunna avskräcka dem från att lämna in anbud, samt att vid behov - till exempel i fall av korruption - utesluta företag. Parlamentet anser att kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör tillämpa strikta sociala och miljömässiga kriterier för alla bidrag och lån till privata företag, underbyggda av tydliga mekanismer för klagomål. I detta sammanhang kan nämnas hur man i Nederländerna kopplar samman offentlig upphandling med uppfyllandet av ILO:s grundläggande konventioner och OECD:s riktlinjer för multinationella företag samt hur flera italienska provinser uppfyller SA8000-standarden för socialt ansvarstagande. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att tillförsäkra att alla exportgarantier följer de högst ställda miljömässiga och sociala kriterierna, och inte används till projekt som strider mot de EU-politiska mål som fastställts i fråga om exempelvis energi och rustning.

Att integrera företagens sociala ansvar med EU:s politik och program

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de upprepade åtagandena i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att kommissionen skall stödja och främja företagens sociala ansvarstagande inom alla sina verksamhetsområden och efterlyser en omfattande insats för att omvandla dessa åtaganden till konkret handling på alla plan. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar de upprepade åtagandena i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att kommissionen skall stödja och främja företagens sociala ansvarstagande inom alla sina verksamhetsområden och efterlyser en omfattande insats för att omvandla dessa åtaganden till konkret handling på alla plan.

| 41. | Europaparlamentet anser att debatten om företagens sociala ansvar inte får särskiljas från frågorna om företagens ansvars. Dessutom bör man se till frågorna om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av företagens verksamhet, förbindelserna med intressenterna, skyddet för minoritetsaktieägarnas rättigheter och företagsstyrelsernas skyldigheter i fråga om detta till fullo införlivas i kommissionens handlingsplan om företagsstyrning. Parlamentet framhåller att frågorna bör tas med i debatten om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att undersöka dessa aspekter och lägga fram konkreta förslag för att åtgärda dem. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att debatten om företagens sociala ansvar inte får särskiljas från frågorna om företagens ansvars. Dessutom bör man se till frågorna om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av företagens verksamhet, förbindelserna med intressenterna, skyddet för minoritetsaktieägarnas rättigheter och företagsstyrelsernas skyldigheter i fråga om detta till fullo införlivas i kommissionens handlingsplan om företagsstyrning. Parlamentet framhåller att frågorna bör tas med i debatten om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att undersöka dessa aspekter och lägga fram konkreta förslag för att åtgärda dem.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar direkt finansiellt stöd som beviljas av kommissionen till initiativ i fråga om företagens sociala ansvar, i synnerhet för att uppmuntra innovationer, möjliggöra intressenternas delaktighet och bistå dem som skall ha åsamkats skada på grund av påstådd försumlighet, också i sådana fall där försumlighet från företagens sida lett till att anställda mist livet. Parlamentet uppmanar kommissionen att framför allt ta fram mekanismer för att se till att samhällsgrupper som påverkats negativt av europeiska företag ges möjlighet att utan svårighet få sin sak prövad inför opartisk domstol. Parlamentet understryker vikten av EU:s budgetpost B3-4000 (punkt 04 03 03 01) för pilotprojekt, exempelvis projekt som har med arbetstagarnas samhällsengagemang att göra. Parlamentet understryker vidare vikten av särskilda anslag för att stödja företagens sociala ansvar inom ramen för kommissionens program för konkurrenskraft och innovation. Dessutom understryker parlamentet vikten av att 3 procent av samhällsforskningen och den humanistiska forskningen enligt det sjunde ramprogrammet för forskning ägnas åt frågor som rör företagen i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra åtskilligt mera för att genom sina program för externt bistånd stödja det sociala ansvaret bland EU-företag med verksamhet i tredjeländer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar direkt finansiellt stöd som beviljas av kommissionen till initiativ i fråga om företagens sociala ansvar, i synnerhet för att uppmuntra innovationer, möjliggöra intressenternas delaktighet och bistå dem som skall ha åsamkats skada på grund av påstådd försumlighet, också i sådana fall där försumlighet från företagens sida lett till att anställda mist livet. Parlamentet uppmanar kommissionen att framför allt ta fram mekanismer för att se till att samhällsgrupper som påverkats negativt av europeiska företag ges möjlighet att utan svårighet få sin sak prövad inför opartisk domstol. Parlamentet understryker vikten av EU:s budgetpost B3-4000 (punkt 04 03 03 01) för pilotprojekt, exempelvis projekt som har med arbetstagarnas samhällsengagemang att göra. Parlamentet understryker vidare vikten av särskilda anslag för att stödja företagens sociala ansvar inom ramen för kommissionens program för konkurrenskraft och innovation. Dessutom understryker parlamentet vikten av att 3 procent av samhällsforskningen och den humanistiska forskningen enligt det sjunde ramprogrammet för forskning ägnas åt frågor som rör företagen i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra åtskilligt mera för att genom sina program för externt bistånd stödja det sociala ansvaret bland EU-företag med verksamhet i tredjeländer.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet om att göra utbildning till ett av de åtta prioriterade områdena. Parlamentet efterlyser en djupare integrering av företagens sociala ansvar i programmet Sokrates och förespråkar att vittomspännande material om företagens sociala ansvar tillhandahålls i ett framtida European Teaching Resource Centre samt att det inrättas en europeisk on-linekatalog över handelshögskolor och universitet som erbjuder kurser om företagens sociala ansvar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar åtagandet om att göra utbildning till ett av de åtta prioriterade områdena. Parlamentet efterlyser en djupare integrering av företagens sociala ansvar i programmet Sokrates och förespråkar att vittomspännande material om företagens sociala ansvar tillhandahålls i ett framtida European Teaching Resource Centre samt att det inrättas en europeisk on-linekatalog över handelshögskolor och universitet som erbjuder kurser om företagens sociala ansvar och hållbar utveckling.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar initiativ på EU-nivå och medlemsstatsnivå till förmån för bättre undervisning om ansvarsmedveten företagsledning och produktion vid handelshögskolorna i Europa. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmuntrar initiativ på EU-nivå och medlemsstatsnivå till förmån för bättre undervisning om ansvarsmedveten företagsledning och produktion vid handelshögskolorna i Europa.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar och miljöansvar i lika hög grad är en fråga för offentliga myndigheter och frivilligorganisationer som för näringslivet och uppmanar kommissionen att infria sitt åtagande om att årligen offentliggöra en rapport om vilken inverkan dess egen direkta verksamhet har i socialt och miljömässigt hänseende, samt att utveckla en politik för att uppmuntra personalen vid EU:s institutioner att påta sig ett frivilligt samhällsengagemang. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att företagens sociala ansvar och miljöansvar i lika hög grad är en fråga för offentliga myndigheter och frivilligorganisationer som för näringslivet och uppmanar kommissionen att infria sitt åtagande om att årligen offentliggöra en rapport om vilken inverkan dess egen direkta verksamhet har i socialt och miljömässigt hänseende, samt att utveckla en politik för att uppmuntra personalen vid EU:s institutioner att påta sig ett frivilligt samhällsengagemang.

| 46. | Europaparlamentet anser att företag inom ramen för sitt sociala ansvarstagande skulle kunna sponsra kulturella och bildande evenemang som tillför ett mervärde till EU:s politik på området för kultur och livslångt lärande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att företag inom ramen för sitt sociala ansvarstagande skulle kunna sponsra kulturella och bildande evenemang som tillför ett mervärde till EU:s politik på området för kultur och livslångt lärande.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre integrera företagens sociala ansvar med sin handelspolitik och därvid se till att Världshandelsorganisationens regler följs och att inga omotiverade handelshinder skapas, genom att sträva efter att införa bestämmelser i de bindande artiklarna i samtliga bilaterala, regionala och multilaterala avtal i enlighet med internationellt fastställda normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s trepartsdeklaration och Rioprinciperna, samt förbehålla sig lagstiftningsbefogenheter i fråga om mänskliga rättigheter, socialt ansvar och miljöansvar. Parlamentet välkomnar stödet för dessa mål i meddelandet om rimliga arbetsvillkor. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionens delegationer i tredjeländer att inom ramen för sina befogenheter främja OECD:s riktlinjer för multinationella företag och fungera som en kontaktpunkt i förhållande till dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra de nationella kontaktpunkternas funktion, framför allt i fråga om handläggningen av rapporter om enskilda fall där överträdelser skall ha skett inom europeiska företags verksamheter och leverantörskedjor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre integrera företagens sociala ansvar med sin handelspolitik och därvid se till att Världshandelsorganisationens regler följs och att inga omotiverade handelshinder skapas, genom att sträva efter att införa bestämmelser i de bindande artiklarna i samtliga bilaterala, regionala och multilaterala avtal i enlighet med internationellt fastställda normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s trepartsdeklaration och Rioprinciperna, samt förbehålla sig lagstiftningsbefogenheter i fråga om mänskliga rättigheter, socialt ansvar och miljöansvar. Parlamentet välkomnar stödet för dessa mål i meddelandet om rimliga arbetsvillkor. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionens delegationer i tredjeländer att inom ramen för sina befogenheter främja OECD:s riktlinjer för multinationella företag och fungera som en kontaktpunkt i förhållande till dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra de nationella kontaktpunkternas funktion, framför allt i fråga om handläggningen av rapporter om enskilda fall där överträdelser skall ha skett inom europeiska företags verksamheter och leverantörskedjor.

| 48. | Europaparlamentet noterar det bidrag som den internationella rörelsen för rättvis handel givit genom att i sextio års tid gått i bräschen för rättvis handel och visat att sådan handel är livsduglig och hållbar utmed hela leveranskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de erfarenheter som gjorts av rättvis handel och systematiskt utreda hur dessa erfarenheter kan användas i anslutning till företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar det bidrag som den internationella rörelsen för rättvis handel givit genom att i sextio års tid gått i bräschen för rättvis handel och visat att sådan handel är livsduglig och hållbar utmed hela leveranskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de erfarenheter som gjorts av rättvis handel och systematiskt utreda hur dessa erfarenheter kan användas i anslutning till företagens sociala ansvar.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-baserade multinationella företag med produktionsanläggningar i länder utanför EU, i synnerhet företag som deltar i det utvidgade systemet för allmänna tullförmåner (”GSP +”), rättar sig efter ILO:s grundläggande normer, befintliga sociala och miljömässiga bestämmelser samt internationella avtal, för att på så sätt bidra till en världsomfattande balans mellan ekonomisk tillväxt och högre sociala krav och miljökrav. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-baserade multinationella företag med produktionsanläggningar i länder utanför EU, i synnerhet företag som deltar i det utvidgade systemet för allmänna tullförmåner (”GSP +”), rättar sig efter ILO:s grundläggande normer, befintliga sociala och miljömässiga bestämmelser samt internationella avtal, för att på så sätt bidra till en världsomfattande balans mellan ekonomisk tillväxt och högre sociala krav och miljökrav.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det samförstånd som beskrivs i ”Dokument om europeiskt samförstånd”, i fråga om att stödja och prioritera företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat för utvecklingsfrågor att spela en aktiv roll i debatten, att undersöka vilka arbetsförhållanden som råder och på vilka villkor naturtillgångarna utnyttjas i utvecklingsländerna, att samarbeta med såväl lokala företag som EU-företagens filialer i dessa länder samt underleverantörer och deras intressenter, att ta itu med överträdelser och försumlighet i leverantörskedjorna samt att bekämpa fattigdomen och skapa en rättvist fördelad tillväxt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar det samförstånd som beskrivs i ”Dokument om europeiskt samförstånd”, i fråga om att stödja och prioritera företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionens generaldirektorat för utvecklingsfrågor att spela en aktiv roll i debatten, att undersöka vilka arbetsförhållanden som råder och på vilka villkor naturtillgångarna utnyttjas i utvecklingsländerna, att samarbeta med såväl lokala företag som EU-företagens filialer i dessa länder samt underleverantörer och deras intressenter, att ta itu med överträdelser och försumlighet i leverantörskedjorna samt att bekämpa fattigdomen och skapa en rättvist fördelad tillväxt.

| 51. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen inriktar sig på att göra små och medelstora företag socialt ansvarstagande, genom att samarbeta med olika mellanhänder som erbjuder ett specifikt stöd för att kooperativ och företag i den sociala ekonomin skall kunna delta via sina specialistförbund. Parlamentet föreslår vidare att kommissionen använder euroinfocenters nätverk för att direkt främja initiativ på området för företagens sociala ansvarstagande och att den överväger att utse ett ombud för företagens sociala ansvar på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för näringsliv utsåg sin småföretagsrepresentant. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen inriktar sig på att göra små och medelstora företag socialt ansvarstagande, genom att samarbeta med olika mellanhänder som erbjuder ett specifikt stöd för att kooperativ och företag i den sociala ekonomin skall kunna delta via sina specialistförbund. Parlamentet föreslår vidare att kommissionen använder euroinfocenters nätverk för att direkt främja initiativ på området för företagens sociala ansvarstagande och att den överväger att utse ett ombud för företagens sociala ansvar på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för näringsliv utsåg sin småföretagsrepresentant.

| 52. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att genomföra en grundlig studie på EU-nivå om hur små och medelstora företag på olika sätt kan bli socialt ansvarstagande samt hur de små och medelstora företagen kan bli motiverade att frivilligt och enskilt bli socialt ansvarstagande, och att dra lärdom av erfarenheterna och bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att genomföra en grundlig studie på EU-nivå om hur små och medelstora företag på olika sätt kan bli socialt ansvarstagande samt hur de små och medelstora företagen kan bli motiverade att frivilligt och enskilt bli socialt ansvarstagande, och att dra lärdom av erfarenheterna och bästa praxis på detta område.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att förstärka de anställdas och deras fackföreningars deltagande i arbetet för att öka företagens sociala ansvarstagande och upprepar sin uppmaning till kommissionen och arbetsmarknadens parter att bygga vidare på det framgångsrika framförhandlandet av hittills 50 internationella ramavtal och 30 europeiska ramavtal som främst handlar om grundläggande arbetsrättsliga normer för enskilda företag eller branscher som ett sätt att utveckla ett företagsansvar i Europa och i världen. Parlamentet hänvisar till europeiska företagsråd som är särskilt lämpade för att främja företagens sociala ansvar och grundläggande arbetstagarrättigheter i multinationella bolag. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar åtagandet i kommissionens meddelande om företagens sociala ansvar att förstärka de anställdas och deras fackföreningars deltagande i arbetet för att öka företagens sociala ansvarstagande och upprepar sin uppmaning till kommissionen och arbetsmarknadens parter att bygga vidare på det framgångsrika framförhandlandet av hittills 50 internationella ramavtal och 30 europeiska ramavtal som främst handlar om grundläggande arbetsrättsliga normer för enskilda företag eller branscher som ett sätt att utveckla ett företagsansvar i Europa och i världen. Parlamentet hänvisar till europeiska företagsråd som är särskilt lämpade för att främja företagens sociala ansvar och grundläggande arbetstagarrättigheter i multinationella bolag.

| 54. | Europaparlamentet framhåller den roll som arbetsmarknadens parter spelar för att främja kvinnors sysselsättning och bekämpa diskriminering. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att inom ramen för företagens sociala ansvar ta initiativ som kan bidra till att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser, företagsråd och bland deltagarna i den sociala dialogen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller den roll som arbetsmarknadens parter spelar för att främja kvinnors sysselsättning och bekämpa diskriminering. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att inom ramen för företagens sociala ansvar ta initiativ som kan bidra till att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser, företagsråd och bland deltagarna i den sociala dialogen.

| 55. | Europaparlamentet rekommenderar att framtida forskning om företagens sociala ansvar skall sträcka sig längre än enbart till det enskilda företagets sociala ansvar och istället inrikta sig på sambandet mellan konkurrenskraft och hållbar utveckling på makronivå (EU och medlemsstaterna), på mellanliggande nivå (näringsgrenar och leverantörskedjor) och på mikronivå (små och medelstora företag), liksom förhållandet mellan dem, samt på konsekvenserna av befintliga initiativ på området och möjliga överträdelser av principerna för företagens sociala ansvarstagande. Parlamentet stöder den ledande roll som European Academy of Business in Society spelat i detta sammanhang och uppmanar kommissionen att publicera en officiell ”Årsrapport om företagens sociala ansvar” som skall sammanställas i samarbete med oberoende experter och forskare och innehålla aktuell information, beskriva nya trender och ge rekommendationer rörande framtida åtgärder. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet rekommenderar att framtida forskning om företagens sociala ansvar skall sträcka sig längre än enbart till det enskilda företagets sociala ansvar och istället inrikta sig på sambandet mellan konkurrenskraft och hållbar utveckling på makronivå (EU och medlemsstaterna), på mellanliggande nivå (näringsgrenar och leverantörskedjor) och på mikronivå (små och medelstora företag), liksom förhållandet mellan dem, samt på konsekvenserna av befintliga initiativ på området och möjliga överträdelser av principerna för företagens sociala ansvarstagande. Parlamentet stöder den ledande roll som European Academy of Business in Society spelat i detta sammanhang och uppmanar kommissionen att publicera en officiell ”Årsrapport om företagens sociala ansvar” som skall sammanställas i samarbete med oberoende experter och forskare och innehålla aktuell information, beskriva nya trender och ge rekommendationer rörande framtida åtgärder.

EU:s bidrag till företagens sociala ansvar på global nivå

| 56. | Europaparlamentet anser att politiken för ett ökat socialt ansvarstagande från företagens sida har bäst möjligheter att påverka företagens globala leverantörskedjor, möjliggöra ansvarsfulla företagsinvesteringar vilka bidrar till att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländerna, främja rimliga arbetsförhållanden, stödja principerna om rättvis handel och goda styrelseformer och minska antalet överträdelser mot internationella normer, inbegripet arbetsnormer, inom företag i de länder där det inte finns bestämmelser på dessa områden, eller där bestämmelserna är otillräckliga. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att politiken för ett ökat socialt ansvarstagande från företagens sida har bäst möjligheter att påverka företagens globala leverantörskedjor, möjliggöra ansvarsfulla företagsinvesteringar vilka bidrar till att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländerna, främja rimliga arbetsförhållanden, stödja principerna om rättvis handel och goda styrelseformer och minska antalet överträdelser mot internationella normer, inbegripet arbetsnormer, inom företag i de länder där det inte finns bestämmelser på dessa områden, eller där bestämmelserna är otillräckliga.

| 57. | Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda särskild forskning om denna politik och att lägga fram förslag som skall få företagen att öka sina ansvarsfulla investeringar och sitt ansvar. |
| --- | --- |

57.

Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda särskild forskning om denna politik och att lägga fram förslag som skall få företagen att öka sina ansvarsfulla investeringar och sitt ansvar.

| 58. | Europaparlamentet erkänner att ett antal internationella initiativ som rör företagens sociala ansvar har djupare förankring och nått en ny mogenhetsgrad. Bland dem märks GRI:s riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3 som nyligen offentliggjordes. Dessutom har 200 företag uteslutits från medlemskapet i FN:s Global Compact och det har utsetts en särskild representant för FN:s generalsekreterare för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet erkänner att ett antal internationella initiativ som rör företagens sociala ansvar har djupare förankring och nått en ny mogenhetsgrad. Bland dem märks GRI:s riktlinjer för hållbarhetsrapportering, G3 som nyligen offentliggjordes. Dessutom har 200 företag uteslutits från medlemskapet i FN:s Global Compact och det har utsetts en särskild representant för FN:s generalsekreterare för företag och mänskliga rättigheter.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen inte har prioriterat främjandet av globala initiativ högre i sitt meddelande om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna och intressenterna för att både utveckla en strategisk vision och bidra till utvecklandet av initiativ för företagens sociala ansvarstagande på global nivå samt bemöda sig ytterligare för att avsevärt öka deltagandet i sådana initiativ från EU-företagens sida. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen inte har prioriterat främjandet av globala initiativ högre i sitt meddelande om företagens sociala ansvar och uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna och intressenterna för att både utveckla en strategisk vision och bidra till utvecklandet av initiativ för företagens sociala ansvarstagande på global nivå samt bemöda sig ytterligare för att avsevärt öka deltagandet i sådana initiativ från EU-företagens sida.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja och främja efterlevnaden av ILO:s grundläggande normer, som utgör en del av företagens sociala ansvar oavsett var verksamheten bedrivs. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja och främja efterlevnaden av ILO:s grundläggande normer, som utgör en del av företagens sociala ansvar oavsett var verksamheten bedrivs.

| 61. | Europaparlamentet anser att den internationella dimensionen av företagens sociala ansvar bör stimulera till att det fastställs riktlinjer som främjar utarbetandet av strategier på detta område världen över. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att den internationella dimensionen av företagens sociala ansvar bör stimulera till att det fastställs riktlinjer som främjar utarbetandet av strategier på detta område världen över.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med andra berörda partner organisera ett omfattande internationellt initiativ 2007 för att uppmärksamma femårsdagen av det åtagande att genomföra mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvar som gjordes vid världstoppmötet för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med andra berörda partner organisera ett omfattande internationellt initiativ 2007 för att uppmärksamma femårsdagen av det åtagande att genomföra mellanstatliga initiativ i fråga om företagens ansvar som gjordes vid världstoppmötet för hållbar utveckling.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på 1990-talets framgångar med den transatlantiska företagsdialogen om företagens sociala ansvar, genom att organisera ett likartat förfarande mellan EU och Japan. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på 1990-talets framgångar med den transatlantiska företagsdialogen om företagens sociala ansvar, genom att organisera ett likartat förfarande mellan EU och Japan.

| 64. | Europaparlamentet uppmuntrar till fortsatt utveckling av internationella initiativ till förmån för full insyn i inkomsterna från europeiska företags verksamhet i tredjeländer samt till fortsatt full respekt för de mänskliga rättigheterna i samband med företagens verksamhet i konfliktområden samt till avståndstagande från lobbyverksamhet, bland annat i form av ”värdlandsavtal” som utarbetas av företagen för att de skall kunna urholka eller smita undan lagstiftningens krav i sådana länder. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmuntrar till fortsatt utveckling av internationella initiativ till förmån för full insyn i inkomsterna från europeiska företags verksamhet i tredjeländer samt till fortsatt full respekt för de mänskliga rättigheterna i samband med företagens verksamhet i konfliktområden samt till avståndstagande från lobbyverksamhet, bland annat i form av ”värdlandsavtal” som utarbetas av företagen för att de skall kunna urholka eller smita undan lagstiftningens krav i sådana länder.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att stödja och stärka OECD:s riktlinjer för multinationella förertag, framför allt genom att undersöka hur effektiva de nationella kontaktpunkterna i Europa är, samt vilken roll de spelar som medlare mellan intressenterna i samband med konfliktlösningar. Parlamentet efterlyser en modell för europeiska kontaktpunkter med bästa praxis i fråga om institutionell uppbyggnad, synlighet, åtkomlighet för alla intressenter och handläggning av klagomål, och efterlyser att definitionen av begreppet investering skall ges en vidsträckt tolkning vid tillämpningen av OECD:s riktlinjer, för att på så sätt garantera att frågor som berör leverantörskedjorna skall tas upp i genomförandeförfarandena. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att stödja och stärka OECD:s riktlinjer för multinationella förertag, framför allt genom att undersöka hur effektiva de nationella kontaktpunkterna i Europa är, samt vilken roll de spelar som medlare mellan intressenterna i samband med konfliktlösningar. Parlamentet efterlyser en modell för europeiska kontaktpunkter med bästa praxis i fråga om institutionell uppbyggnad, synlighet, åtkomlighet för alla intressenter och handläggning av klagomål, och efterlyser att definitionen av begreppet investering skall ges en vidsträckt tolkning vid tillämpningen av OECD:s riktlinjer, för att på så sätt garantera att frågor som berör leverantörskedjorna skall tas upp i genomförandeförfarandena.

| 66. | Europaparlamentet begär att man stöder GRI genom att bjuda in ledande EU-företag att delta i nya sektorsomfattande satsningar inom exempelvis byggnadsbranschen, kemisektorn och jordbruket. Parlamentet begär också att man främjar forskningen om små och medelstora företags deltagande, möjliggör uppsökande verksamhet framför allt i de central- och östeuropeiska länderna samt utvecklar hållbarhetsindex i anslutning till fondbörser på utvecklingsmarknaderna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär att man stöder GRI genom att bjuda in ledande EU-företag att delta i nya sektorsomfattande satsningar inom exempelvis byggnadsbranschen, kemisektorn och jordbruket. Parlamentet begär också att man främjar forskningen om små och medelstora företags deltagande, möjliggör uppsökande verksamhet framför allt i de central- och östeuropeiska länderna samt utvecklar hållbarhetsindex i anslutning till fondbörser på utvecklingsmarknaderna.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida samarbetsavtal med utvecklingsländer innehåller kapitel om forskning, övervakning och hjälp med att övervinna sociala, humanitära och miljömässiga problem i verksamhet som EU-baserade företag och deras leverantörskedjor bedriver i tredjeländer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida samarbetsavtal med utvecklingsländer innehåller kapitel om forskning, övervakning och hjälp med att övervinna sociala, humanitära och miljömässiga problem i verksamhet som EU-baserade företag och deras leverantörskedjor bedriver i tredjeländer.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar principiellt Internationella standardiseringsorganisationens planer på att skapa en norm för socialt ansvarstagande. Parlamentet uppmanar de europeiska företrädarna att se till att resultatet överensstämmer med internationella standarder och avtal, och att resultatet innebär en möjlighet att utveckla parallella metoder för bedömning och certifiering från utomståendes sida. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar principiellt Internationella standardiseringsorganisationens planer på att skapa en norm för socialt ansvarstagande. Parlamentet uppmanar de europeiska företrädarna att se till att resultatet överensstämmer med internationella standarder och avtal, och att resultatet innebär en möjlighet att utveckla parallella metoder för bedömning och certifiering från utomståendes sida.

*

- *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och alla de institutioner och organisationer som finns omnämnda i den. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och alla de institutioner och organisationer som finns omnämnda i den.

---

(1)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 180.

(2)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(3)  EGT L 114, 24.4.2001, s. 1.

(4)  EGT C 86, 10.4.2002, s. 3.

(5)  EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(6)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(7)  EGT L 156, 13.6.2001, s. 33.

(8)  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 598.

(9)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 3.

(10)  EUT L 178, 17.7.2003, s. 16.

(11)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(12)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(13)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 84.

(14)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(15)  EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

(16)  Antagna texter, P6_TA(2006)0320.

(17)  EGT L 39, 14.2.1976, s. 40. Direktivet ändrat genom direktiv 2002/73/EG (EGT L 269, 5.10.2002, s. 15).

(18)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

(19)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 64.

(20)  EGT L 250, 19.9.1984, s. 17.

P6_TA(2007)0063

En färdplan för jämställdhet 2006-2010

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en färdplan för jämställdhet 2006-2010 (KOM(2006)0092),

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (1) samt sin ståndpunkt av den 15 november 2000 om samma ämne (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (1) samt sin ståndpunkt av den 15 november 2000 om samma ämne (2),

| — | med beaktande av FN:s rättsliga instrument på området för de mänskliga rättigheterna och i synnerhet kvinnors rättigheter och konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (CEDAW) samt andra FN-instrument på området för våld mot kvinnor såsom den förklaring och det handlingsprogram som antogs av världskonferensen om mänskliga rättigheter den 14-25 juni 1993 i Wien, resolutionen av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor (3), resolutionen av den 19 februari 2004 om avskaffande av våld mot kvinnor inom familjen (4), resolutionen av den 20 december 2004 om åtgärder för att avskaffa hedersbrott mot kvinnor (5) och resolutionen av den 2 februari 1998 om åtgärder för att förebygga brott och straffrättsliga åtgärder för att avskaffa våld mot kvinnor (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rättsliga instrument på området för de mänskliga rättigheterna och i synnerhet kvinnors rättigheter och konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (CEDAW) samt andra FN-instrument på området för våld mot kvinnor såsom den förklaring och det handlingsprogram som antogs av världskonferensen om mänskliga rättigheter den 14-25 juni 1993 i Wien, resolutionen av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor (3), resolutionen av den 19 februari 2004 om avskaffande av våld mot kvinnor inom familjen (4), resolutionen av den 20 december 2004 om åtgärder för att avskaffa hedersbrott mot kvinnor (5) och resolutionen av den 2 februari 1998 om åtgärder för att förebygga brott och straffrättsliga åtgärder för att avskaffa våld mot kvinnor (6),

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som den 15 september 1995 antogs av den fjärde kvinnokonferensen i Peking samt sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplanen från Peking (7), och av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens (Peking+10) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som den 15 september 1995 antogs av den fjärde kvinnokonferensen i Peking samt sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplanen från Peking (7), och av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens (Peking+10) (8),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 6 juli 2006”Djupstudie om alla former av våld mot kvinnor” (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 6 juli 2006”Djupstudie om alla former av våld mot kvinnor” (9),

| — | med beaktande av slutrapporten från mars 2005 från det 49:e sammanträdet i FN:s generalförsamlings kvinnokommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från mars 2005 från det 49:e sammanträdet i FN:s generalförsamlings kvinnokommission,

| — | med beaktande av protokollet till den afrikanska stadgan om de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter om afrikanska kvinnors rättigheter, det s.k. Maputoprotokollet, som trädde i kraft den 25 november 2005 och som föreskriver att all form av kvinnlig könsstympning skall förbjudas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till den afrikanska stadgan om de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter om afrikanska kvinnors rättigheter, det s.k. Maputoprotokollet, som trädde i kraft den 25 november 2005 och som föreskriver att all form av kvinnlig könsstympning skall förbjudas,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet (10) där det föreskrivs att kvinnor i större utsträckning skall involveras för att förhindra väpnade konflikter och för att skapa fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet (10) där det föreskrivs att kvinnor i större utsträckning skall involveras för att förhindra väpnade konflikter och för att skapa fred,

| — | med beaktande av yttrandet från mars 2003 från kommissionens rådgivande jämställdhetskommitté om införlivandet av genusdimensionen i de nationella budgetarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från mars 2003 från kommissionens rådgivande jämställdhetskommitté om införlivandet av genusdimensionen i de nationella budgetarna,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från det extraordinära mötet i Lissabon den 23-24 mars 2000, från Stockholm den 23-24 mars 2001, Barcelona den 15-16 mars 2002, Bryssel den 20-21 mars 2003 och Bryssel den 25-26 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från det extraordinära mötet i Lissabon den 23-24 mars 2000, från Stockholm den 23-24 mars 2001, Barcelona den 15-16 mars 2002, Bryssel den 20-21 mars 2003 och Bryssel den 25-26 mars 2004,

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om Lissabonstrategins framtid sedd ur ett jämställdhetsperspektiv (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om Lissabonstrategins framtid sedd ur ett jämställdhetsperspektiv (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familjeoch privatliv (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familjeoch privatliv (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2004 om arbetstidens förläggning (ändring av direktiv 93/104/EG) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2004 om arbetstidens förläggning (ändring av direktiv 93/104/EG) (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2006 om dagens situation när det gäller bekämpning av våld mot kvinnor och eventuella framtida åtgärder (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2006 om dagens situation när det gäller bekämpning av våld mot kvinnor och eventuella framtida åtgärder (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2006 om kvinnors invandring: invandrarkvinnors roll och ställning i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2006 om kvinnors invandring: invandrarkvinnors roll och ställning i EU (17),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs av EU:s jämställdhetsminister vid ministerkonferensen i Luxemburg den 4 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som antogs av EU:s jämställdhetsminister vid ministerkonferensen i Luxemburg den 4 februari 2005,

| — | med beaktande av den europeiska pakt för jämställdhet som antogs vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 23-24 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pakt för jämställdhet som antogs vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 23-24 mars 2006,

| — | med beaktande av Samväldets handlingsplan för jämställdhet 2005-2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Samväldets handlingsplan för jämställdhet 2005-2015,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi och från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0033/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi och från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0033/2007), och av följande skäl:

| A. | I Wienförklaringen som antogs den 25 juni 1993 av FN:s världskonferens om de mänskliga rättigheterna anges att kvinnors och flickors mänskliga rättigheter på ett omistligt, fullständigt och oskiljaktigt sätt är en del av de universella mänskliga rättigheterna. Jämställdhet är också en rättighet och en grundläggande princip i EU som erkänns i EG-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Jämställdheten brister emellertid fortfarande på många punkter, trots att det gjorts betydande framsteg på detta område. |
| --- | --- |

A.

I Wienförklaringen som antogs den 25 juni 1993 av FN:s världskonferens om de mänskliga rättigheterna anges att kvinnors och flickors mänskliga rättigheter på ett omistligt, fullständigt och oskiljaktigt sätt är en del av de universella mänskliga rättigheterna. Jämställdhet är också en rättighet och en grundläggande princip i EU som erkänns i EG-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Jämställdheten brister emellertid fortfarande på många punkter, trots att det gjorts betydande framsteg på detta område.

| B. | Våld mot kvinnor är den vanligaste kränkningen av de mänskliga rättigheterna, utan varken geografisk, ekonomisk eller social begränsning. Trots insatser på nationell och internationell nivå samt på EU-nivå är antalet kvinnor som faller offer för våld skrämmande (18). |
| --- | --- |

B.

Våld mot kvinnor är den vanligaste kränkningen av de mänskliga rättigheterna, utan varken geografisk, ekonomisk eller social begränsning. Trots insatser på nationell och internationell nivå samt på EU-nivå är antalet kvinnor som faller offer för våld skrämmande (18).

| C. | Begreppet ”våld mot kvinnor” skall förstås som alla könsrelaterade våldshandlingar som leder till, eller som troligen leder till, fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt eller psykiskt lidande för kvinnor, inklusive hot om sådana handlingar, tvång eller egenmäktigt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga eller privata livet. |
| --- | --- |

C.

Begreppet ”våld mot kvinnor” skall förstås som alla könsrelaterade våldshandlingar som leder till, eller som troligen leder till, fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt eller psykiskt lidande för kvinnor, inklusive hot om sådana handlingar, tvång eller egenmäktigt frihetsberövande, oavsett om det sker i det offentliga eller privata livet.

| D. | Fattigdom drabbar allt fler kvinnor, även dem som arbetar (19), och framför allt äldre kvinnor, ensamstående mödrar, tonårsmödrar och kvinnor som arbetar inom familjeföretag, på grund av den fortsatta könsdiskrimineringen och ojämlikheten i utbildning, persontjänster, tillträde till arbetsmarknaden, familjeansvar, pensionsrättigheter samt det rättsliga skyddet i fall av separation eller skilsmässa, i synnerhet för kvinnor i ekonomisk beroendeställning. |
| --- | --- |

D.

Fattigdom drabbar allt fler kvinnor, även dem som arbetar (19), och framför allt äldre kvinnor, ensamstående mödrar, tonårsmödrar och kvinnor som arbetar inom familjeföretag, på grund av den fortsatta könsdiskrimineringen och ojämlikheten i utbildning, persontjänster, tillträde till arbetsmarknaden, familjeansvar, pensionsrättigheter samt det rättsliga skyddet i fall av separation eller skilsmässa, i synnerhet för kvinnor i ekonomisk beroendeställning.

| E. | EU:s och medlemsstaternas kulturella och sociala principer och värden, nämligen respekten för mänskliga rättigheter, personlig värdighet, jämlikhet, dialog, solidaritet och deltagande är alla EU:s medborgares och bosattas kulturarv. Tillägnandet av dessa värden och principer är en prioritering för EU och en faktor som bidrar till frigörelse och integration, i synnerhet för de kvinnor och flickor som är isolerade på grund av språkliga, kulturella eller religiösa barriärer. |
| --- | --- |

E.

EU:s och medlemsstaternas kulturella och sociala principer och värden, nämligen respekten för mänskliga rättigheter, personlig värdighet, jämlikhet, dialog, solidaritet och deltagande är alla EU:s medborgares och bosattas kulturarv. Tillägnandet av dessa värden och principer är en prioritering för EU och en faktor som bidrar till frigörelse och integration, i synnerhet för de kvinnor och flickor som är isolerade på grund av språkliga, kulturella eller religiösa barriärer.

| F. | Det bör läggas större vikt vid integrationen av genusdimensionen i de nationella budgetarna i syfte att få en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. Kunskapen och erfarenheten på området på europeisk, nationell och regional nivå skulle kunna möjliggöra en omedelbar tillämpning i förberedelserna för, verkställandet och utvärderingen av gemenskapens budget och program (20). |
| --- | --- |

F.

Det bör läggas större vikt vid integrationen av genusdimensionen i de nationella budgetarna i syfte att få en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. Kunskapen och erfarenheten på området på europeisk, nationell och regional nivå skulle kunna möjliggöra en omedelbar tillämpning i förberedelserna för, verkställandet och utvärderingen av gemenskapens budget och program (20).

| G. | I artikel 3.2, artiklarna 13 och 152 i EG-fördraget beskrivs gemenskapens roll i förverkligandet av jämställdhet i hälsoskyddspolitiken. |
| --- | --- |

G.

I artikel 3.2, artiklarna 13 och 152 i EG-fördraget beskrivs gemenskapens roll i förverkligandet av jämställdhet i hälsoskyddspolitiken.

| H. | Förverkligandet av Lissabonmålen om kvinnors sysselsättning kräver uppföljande åtgärder inom ramen för den öppna samordningsmetoden, åtgärder som grundar sig på goda praktiska erfarenheter från nationell eller regional nivå och där särskilt det ömsesidiga beroendet mellan utbildningspolitik och politik för tillträde till arbetsmarknaden, politik för att förena yrkes- och familjeliv, tjänster och främjandet av kvinnors deltagande i beslutsfattandet beaktas. I detta sammanhang bör särskilda ansträngningar göras för att säkra den socioekonomiska sammanhållningen i syfte att få bort den digitala könsklyftan och främja kvinnors roll inom forskningen. |
| --- | --- |

H.

Förverkligandet av Lissabonmålen om kvinnors sysselsättning kräver uppföljande åtgärder inom ramen för den öppna samordningsmetoden, åtgärder som grundar sig på goda praktiska erfarenheter från nationell eller regional nivå och där särskilt det ömsesidiga beroendet mellan utbildningspolitik och politik för tillträde till arbetsmarknaden, politik för att förena yrkes- och familjeliv, tjänster och främjandet av kvinnors deltagande i beslutsfattandet beaktas. I detta sammanhang bör särskilda ansträngningar göras för att säkra den socioekonomiska sammanhållningen i syfte att få bort den digitala könsklyftan och främja kvinnors roll inom forskningen.

| I. | Trots gemenskapslagstiftningen och de nationella bestämmelserna om lika lön existerar löneklyftan fortfarande i hög grad eftersom kvinnor inom EU tjänar i genomsnitt 15 procent mindre än männen. Denna skillnad minskar i mycket långsammare takt än skillnaden i sysselsättningsgrad. |
| --- | --- |

I.

Trots gemenskapslagstiftningen och de nationella bestämmelserna om lika lön existerar löneklyftan fortfarande i hög grad eftersom kvinnor inom EU tjänar i genomsnitt 15 procent mindre än männen. Denna skillnad minskar i mycket långsammare takt än skillnaden i sysselsättningsgrad.

| J. | Kvinnor har ofta sämre pensionsrättigheter jämfört med männen, antingen på grund av lägre lön eller kortare yrkeskarriär med avbrott, på grund av att de har ett större ansvar för familjen. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor har ofta sämre pensionsrättigheter jämfört med männen, antingen på grund av lägre lön eller kortare yrkeskarriär med avbrott, på grund av att de har ett större ansvar för familjen.

| K. | Politik för att förena yrkes- och familjeliv bör rikta sig såväl till kvinnor som till män och därför krävs det ett övergripande förhållningssätt där diskriminering av kvinnor tas i beaktande och där de nya generationerna ses som en tillgång för samhället i dess helhet. |
| --- | --- |

K.

Politik för att förena yrkes- och familjeliv bör rikta sig såväl till kvinnor som till män och därför krävs det ett övergripande förhållningssätt där diskriminering av kvinnor tas i beaktande och där de nya generationerna ses som en tillgång för samhället i dess helhet.

| L. | Kvinnorna utgör 52 procent av befolkningen i EU men denna andel återspeglas inte i maktens boningar, varken när det gäller tillgång till makt eller deltagande i beslutsprocessen. Samhällets representativitet är en faktor som bidrar till att samhället styrs på ett bra sätt och till en politik som är anpassad till befolkningens förväntningar. Därutöver finns det en mångfald av lösningar på nationell nivå (lagar, avtal eller politiska initiativ) för att kvinnors representation i beslutsfattande organ skall bli verklighet. |
| --- | --- |

L.

Kvinnorna utgör 52 procent av befolkningen i EU men denna andel återspeglas inte i maktens boningar, varken när det gäller tillgång till makt eller deltagande i beslutsprocessen. Samhällets representativitet är en faktor som bidrar till att samhället styrs på ett bra sätt och till en politik som är anpassad till befolkningens förväntningar. Därutöver finns det en mångfald av lösningar på nationell nivå (lagar, avtal eller politiska initiativ) för att kvinnors representation i beslutsfattande organ skall bli verklighet.

| M. | Förslaget om ramstrategin ”i2010” (europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning 2010) i kommissionens meddelande (KOM(2005)0229) syftar bland annat till att förbättra livskvaliteten tack vare allas deltagande i informationssamhället. |
| --- | --- |

M.

Förslaget om ramstrategin ”i2010” (europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning 2010) i kommissionens meddelande (KOM(2005)0229) syftar bland annat till att förbättra livskvaliteten tack vare allas deltagande i informationssamhället.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens vilja att gå vidare med jämställdhetsstrategin i ett flerårigt perspektiv, eftersom den gör det möjligt att följa en långsiktig strategi för att främja jämställdhet på EU-nivå, men påpekar att färdplanen inte anger vilket ansvar kommissionen respektive medlemsstaterna har när det gäller genomförande och information till medborgarna eller vilka resurser som skall användas för att genomföra rekommendationerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens vilja att gå vidare med jämställdhetsstrategin i ett flerårigt perspektiv, eftersom den gör det möjligt att följa en långsiktig strategi för att främja jämställdhet på EU-nivå, men påpekar att färdplanen inte anger vilket ansvar kommissionen respektive medlemsstaterna har när det gäller genomförande och information till medborgarna eller vilka resurser som skall användas för att genomföra rekommendationerna.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att jämställdhet kan främjas på två sätt; både genom att jämställdhet eftersträvas inom alla politikområden och genom att särskilda åtgärder för att främja jämställdhet vidtas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att jämställdhet kan främjas på två sätt; både genom att jämställdhet eftersträvas inom alla politikområden och genom att särskilda åtgärder för att främja jämställdhet vidtas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en allmän ram för utvärderingen av jämställdhetsrelaterade åtgärder och program, inklusive de nationella åtgärder som blir följden av detta. Parlamentet begär särskilt en fördjupad utvärdering av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet 2000-2005) (21) och en analys av genomförandet av direktiven om lika möjligheter, i synnerhet direktiven 86/613/EEG (22), 89/391/EEG (23), 92/85/EEG (24) och 2003/41/EG (25), för att med användning av tillförlitliga uppgifter och statistik i den aktuella färdplanen upprätta en sammanhängande cykel av programplanering, genomförande, kontroll och utvärdering. Parlamentet vidhåller i detta avseende att det är nödvändigt att snabbt inrätta det europeiska jämställdhetsinstitutet för att hålla ständig uppsikt över framstegen med färdplanen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en allmän ram för utvärderingen av jämställdhetsrelaterade åtgärder och program, inklusive de nationella åtgärder som blir följden av detta. Parlamentet begär särskilt en fördjupad utvärdering av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet 2000-2005) (21) och en analys av genomförandet av direktiven om lika möjligheter, i synnerhet direktiven 86/613/EEG (22), 89/391/EEG (23), 92/85/EEG (24) och 2003/41/EG (25), för att med användning av tillförlitliga uppgifter och statistik i den aktuella färdplanen upprätta en sammanhängande cykel av programplanering, genomförande, kontroll och utvärdering. Parlamentet vidhåller i detta avseende att det är nödvändigt att snabbt inrätta det europeiska jämställdhetsinstitutet för att hålla ständig uppsikt över framstegen med färdplanen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte se jämställdhetspolitiken bara som en prioritering för EU utan även och framför allt som en grundläggande förutsättning för respekten för individens rättigheter. Ett sådant förhållningssätt bör ta sig uttryck i en insats för att samordna och stärka europeiska och nationella åtgärder för att ge rättsligt skydd åt kvinnor och barn, i synnerhet






  — | i fall av slaveri eller i fall med inslag av heders- eller traditionsrelaterade brott, våld, människohandel, könsstympning av kvinnor, tvångsäktenskap, månggifte eller handlingar som fråntar någon dennes identitet (till exempel när kvinnor tvingas bära burka, niqab eller en mask), med nolltolerans som mål, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte se jämställdhetspolitiken bara som en prioritering för EU utan även och framför allt som en grundläggande förutsättning för respekten för individens rättigheter. Ett sådant förhållningssätt bör ta sig uttryck i en insats för att samordna och stärka europeiska och nationella åtgärder för att ge rättsligt skydd åt kvinnor och barn, i synnerhet

—

i fall av slaveri eller i fall med inslag av heders- eller traditionsrelaterade brott, våld, människohandel, könsstympning av kvinnor, tvångsäktenskap, månggifte eller handlingar som fråntar någon dennes identitet (till exempel när kvinnor tvingas bära burka, niqab eller en mask), med nolltolerans som mål,

och uppmanar kommissionen att:

| — | bedriva forskning om de underliggande orsakerna till könsbaserat våld, ta fram indikatorer på antalet offer, förutsatt att en rättslig grund: fastställs och lägga fram ett förslag på direktiv om bekämpande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

bedriva forskning om de underliggande orsakerna till könsbaserat våld, ta fram indikatorer på antalet offer, förutsatt att en rättslig grund: fastställs och lägga fram ett förslag på direktiv om bekämpande av våld mot kvinnor,

| — | så snart som möjligt samla in jämförbara och tillförlitliga uppgifter om människohandel i syfte att minska antalet offer, utföra en studie över orsakssambandet mellan lagstiftning om prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt sprida bästa metoder, inklusive åtgärder som vidtagits när det gäller efterfrågan på sådana aktiviteter, |
| --- | --- |

—

så snart som möjligt samla in jämförbara och tillförlitliga uppgifter om människohandel i syfte att minska antalet offer, utföra en studie över orsakssambandet mellan lagstiftning om prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt sprida bästa metoder, inklusive åtgärder som vidtagits när det gäller efterfrågan på sådana aktiviteter,

och uppmanar medlemsstaterna att:

| — | införa obligatorisk registrering av könsstympning av kvinnor som utförs av sjukvårdspersonal och dra in legitimationen för läkare som utför könsstympning. |
| --- | --- |

—

införa obligatorisk registrering av könsstympning av kvinnor som utförs av sjukvårdspersonal och dra in legitimationen för läkare som utför könsstympning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utan ytterligare fördröjning ratificera protokollet för att förebygga, förhindra och bestraffa människohandel, särskilt handel med kvinnor och barn, som kompletterar FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet (ett av ”Palermoprotokollen”) och Europarådets konvention om bekämpande av människohandel samt att genomföra rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (26). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utan ytterligare fördröjning ratificera protokollet för att förebygga, förhindra och bestraffa människohandel, särskilt handel med kvinnor och barn, som kompletterar FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet (ett av ”Palermoprotokollen”) och Europarådets konvention om bekämpande av människohandel samt att genomföra rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (26).

| 6. | Europaparlamentet anser att respekten för kvinnors rättigheter är ett grundläggande krav jämställt med de andra mänskliga rättigheterna inom ramen för anslutningsförhandlingar med kandidatländerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att kontrollera och meddela parlamentet och rådet uppgifter om diskriminering och våld mot kvinnor i dessa länder och att aktivt främja kandidatländernas deltagande i gemenskapsprogrammen Progress och Daphne. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att respekten för kvinnors rättigheter är ett grundläggande krav jämställt med de andra mänskliga rättigheterna inom ramen för anslutningsförhandlingar med kandidatländerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att kontrollera och meddela parlamentet och rådet uppgifter om diskriminering och våld mot kvinnor i dessa länder och att aktivt främja kandidatländernas deltagande i gemenskapsprogrammen Progress och Daphne.

| 7. | Europaparlamentet understryker att respekt för kvinnors rättigheter måste vara ett grundläggande villkor för EU:s grann-, utrikes- och utvecklingspolitik. Parlamentet:






  — | rekommenderar att EU inom ramen för denna politik visar ett större engagemang i den politiska dialogen med tredjeländer och när det gäller att ge ekonomiskt stöd som kopplas till utveckling, i syfte att främja jämställdhet mellan könen, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att respekt för kvinnors rättigheter måste vara ett grundläggande villkor för EU:s grann-, utrikes- och utvecklingspolitik. Parlamentet:

—

rekommenderar att EU inom ramen för denna politik visar ett större engagemang i den politiska dialogen med tredjeländer och när det gäller att ge ekonomiskt stöd som kopplas till utveckling, i syfte att främja jämställdhet mellan könen,

| — | understryker att feminiseringen av fattigdomen är ett specifikt problem och insisterar på att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen är beroende av att jämställdhet i alla åldersgrupper främjas, |
| --- | --- |

—

understryker att feminiseringen av fattigdomen är ett specifikt problem och insisterar på att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen är beroende av att jämställdhet i alla åldersgrupper främjas,

| — | begär att särskild vikt skall läggas vid millennieutvecklingsmål 2 och 3 och vid att främja utbildning av flickor på alla nivåer, samt säkerställa lika tillgång till utbildningsprogram som syftar till att främja kvinnligt företagande, särskilt i små och medelstora företag, som ett sätt att minska fattigdomen, förbättra hälsan och välfärden samt främja en genuin och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

begär att särskild vikt skall läggas vid millennieutvecklingsmål 2 och 3 och vid att främja utbildning av flickor på alla nivåer, samt säkerställa lika tillgång till utbildningsprogram som syftar till att främja kvinnligt företagande, särskilt i små och medelstora företag, som ett sätt att minska fattigdomen, förbättra hälsan och välfärden samt främja en genuin och hållbar utveckling,

| — | uppmanar till åtgärder som motverkar att kvinnor blir marginaliserade i utvecklingsprogram genom att garantera dem lika tillgång till arbetsmarknaderna, till fasta och bättre arbeten och till produktionsmedel som mark, krediter och teknik, |
| --- | --- |

—

uppmanar till åtgärder som motverkar att kvinnor blir marginaliserade i utvecklingsprogram genom att garantera dem lika tillgång till arbetsmarknaderna, till fasta och bättre arbeten och till produktionsmedel som mark, krediter och teknik,

| — | uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder som en del av utvecklingssamarbetet för att verka för högre representation av kvinnor genom att se till att kvinnor har samma möjligheter som män och genom att uppmuntra deras deltagande i yrkesorganisationer samt organ för politisk planering och beslutsfattande, |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder som en del av utvecklingssamarbetet för att verka för högre representation av kvinnor genom att se till att kvinnor har samma möjligheter som män och genom att uppmuntra deras deltagande i yrkesorganisationer samt organ för politisk planering och beslutsfattande,

| — | uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina utvecklingsprogram överväga förebyggande metoder för att bekämpa sexuellt våld och människohandel för sexuella ändamål, att motverka och förhindra våld mot kvinnor och att garantera medicinskt, socialt, rättsligt och psykologiskt bistånd både till kvinnor som har fördrivits som följd av konflikter och till andra kvinnliga migranter, |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina utvecklingsprogram överväga förebyggande metoder för att bekämpa sexuellt våld och människohandel för sexuella ändamål, att motverka och förhindra våld mot kvinnor och att garantera medicinskt, socialt, rättsligt och psykologiskt bistånd både till kvinnor som har fördrivits som följd av konflikter och till andra kvinnliga migranter,

| — | uppmanar kommissionen att göra en kvantitativ och kvalitativ utvärdering av utgifter och program relaterade till utvecklingsbiståndet i tredje länder. |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen att göra en kvantitativ och kvalitativ utvärdering av utgifter och program relaterade till utvecklingsbiståndet i tredje länder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att garantera kvinnor deras rättighet till hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa. Parlamentet upprepar att det särskilt inom ramen för kampen mot hiv/aids är mycket viktigt att förbättra tillgången till information om sexuell och reproduktiv hälsa och tillgången till hälsovårdstjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att garantera kvinnor deras rättighet till hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa. Parlamentet upprepar att det särskilt inom ramen för kampen mot hiv/aids är mycket viktigt att förbättra tillgången till information om sexuell och reproduktiv hälsa och tillgången till hälsovårdstjänster.

| 9. | Europaparlamentet anser att flickor är särskilt utsatta för våld och diskriminering och efterlyser ökade insatser för att skydda flickor mot alla former av våld, inbegripet våldtäkt, sexuellt utnyttjande och tvångsrekrytering till väpnade styrkor, samt för att främja politik och program som syftar till att förbättra skyddet av deras rättigheter under och efter konflikter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att flickor är särskilt utsatta för våld och diskriminering och efterlyser ökade insatser för att skydda flickor mot alla former av våld, inbegripet våldtäkt, sexuellt utnyttjande och tvångsrekrytering till väpnade styrkor, samt för att främja politik och program som syftar till att förbättra skyddet av deras rättigheter under och efter konflikter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla sitt åtagande att lägga fram ett meddelande om hur EU vill se jämställdheten förverkligad i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla sitt åtagande att lägga fram ett meddelande om hur EU vill se jämställdheten förverkligad i utvecklingssamarbetet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa samordning mellan EU och FN när det gäller jämställdhetspolitik och flickors rättigheter. Parlamentet bekräftar vikten av att främja ett nära samarbete mellan europeiska och internationella, regionala och/eller bilaterala institutioner, inbegripet FN:s organ, för att harmonisera jämställdhetsstrategierna på området för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, i synnerhet genom att stärka kopplingen mellan handlingsplanen från Peking och handlingsprogrammet från Kairo, CEDAW och dess frivilliga protokoll samt millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa samordning mellan EU och FN när det gäller jämställdhetspolitik och flickors rättigheter. Parlamentet bekräftar vikten av att främja ett nära samarbete mellan europeiska och internationella, regionala och/eller bilaterala institutioner, inbegripet FN:s organ, för att harmonisera jämställdhetsstrategierna på området för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, i synnerhet genom att stärka kopplingen mellan handlingsplanen från Peking och handlingsprogrammet från Kairo, CEDAW och dess frivilliga protokoll samt millennieutvecklingsmålen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin Afrikapolitik och i de nationella utvecklingsstrategierna för de afrikanska länderna verka för att Maputoprotokollet ratificeras och genomförs i alla afrikanska länder och att artikel 5, som fördömer och förbjuder all form av kvinnlig könsstympning, särskilt uppmärksammas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin Afrikapolitik och i de nationella utvecklingsstrategierna för de afrikanska länderna verka för att Maputoprotokollet ratificeras och genomförs i alla afrikanska länder och att artikel 5, som fördömer och förbjuder all form av kvinnlig könsstympning, särskilt uppmärksammas.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja genomförandet av FN:s säkerhetsråds tidigare nämnda resolution 1325 samt att utarbeta riktlinjer för att integrera jämställdhetsaspekten i krishanteringsutbildning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja genomförandet av FN:s säkerhetsråds tidigare nämnda resolution 1325 samt att utarbeta riktlinjer för att integrera jämställdhetsaspekten i krishanteringsutbildning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anta konkreta initiativ för invandrarkvinnors ekonomiska och sociala frigörelse och integration, i synnerhet inom ramen för det gemensamma ramprogrammet för integration av tredjelandsmedborgare och stödåtgärder för språkinlärning, upplysning om rättigheter och skyldigheter enligt gemenskapens regelverk, internationella konventioner, mottagarlandets principer och lagstiftning (såsom förbud mot månggifte inom ramen för familjeåterförening) och EU:s grundläggande värderingar genom att utforma särskilda utbildningsstrategier inriktade på jämställdhet, icke-diskriminering på grund av kön och insatser baserade på ett könsperspektiv, genom program för att bekämpa diskriminering vid anställning och på arbetet, genom stöd till invandrarkvinnors affärsprojekt som främjar bevarandet och spridandet av deras ursprungsländers kulturrikedom samt genom skapande av och stöd till offentliga forum för invandrarkvinnor, där de representeras aktivt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anta konkreta initiativ för invandrarkvinnors ekonomiska och sociala frigörelse och integration, i synnerhet inom ramen för det gemensamma ramprogrammet för integration av tredjelandsmedborgare och stödåtgärder för språkinlärning, upplysning om rättigheter och skyldigheter enligt gemenskapens regelverk, internationella konventioner, mottagarlandets principer och lagstiftning (såsom förbud mot månggifte inom ramen för familjeåterförening) och EU:s grundläggande värderingar genom att utforma särskilda utbildningsstrategier inriktade på jämställdhet, icke-diskriminering på grund av kön och insatser baserade på ett könsperspektiv, genom program för att bekämpa diskriminering vid anställning och på arbetet, genom stöd till invandrarkvinnors affärsprojekt som främjar bevarandet och spridandet av deras ursprungsländers kulturrikedom samt genom skapande av och stöd till offentliga forum för invandrarkvinnor, där de representeras aktivt.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att planera för finansiering av program som syftar till att tillhandahålla information i ursprungsländerna om vilka krav som ställs på immigranter före ankomst och uppehåll i EU, och vilka faror som den olagliga invandringen medför. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att planera för finansiering av program som syftar till att tillhandahålla information i ursprungsländerna om vilka krav som ställs på immigranter före ankomst och uppehåll i EU, och vilka faror som den olagliga invandringen medför.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera de första pilotprojekten för att integrera genusdimensionen i EU:s allmänna budget och i gemenskapsprogrammen, särskilt i strukturfonderna, Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för åtgärder inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013), gemenskapens handlingsprogram för hälsa och konsumentskydd (2007-2013) samt gemenskapens handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008). Dessa pilotprojekt bör visa på EU:s allmänna budgets konsekvenser för jämställdheten (horisontell metod), effektiviteten i särskilda reserver för kvinnor eller så bör det vara projekt som föreslagits av kvinnor och som innefattar en analys av de svårigheter kvinnor stöter på för att delta i dessa program (specifik metod). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera de första pilotprojekten för att integrera genusdimensionen i EU:s allmänna budget och i gemenskapsprogrammen, särskilt i strukturfonderna, Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för åtgärder inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013), gemenskapens handlingsprogram för hälsa och konsumentskydd (2007-2013) samt gemenskapens handlingsprogram för folkhälsa (2003-2008). Dessa pilotprojekt bör visa på EU:s allmänna budgets konsekvenser för jämställdheten (horisontell metod), effektiviteten i särskilda reserver för kvinnor eller så bör det vara projekt som föreslagits av kvinnor och som innefattar en analys av de svårigheter kvinnor stöter på för att delta i dessa program (specifik metod).

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i de nationella handlingsplanerna för sysselsättning och social integration föra in eller stärka åtgärder som syftar till att främja kvinnors tillträde till arbetsmarknaden på lika villkor och kvinnligt företagande, att identifiera och främja nya arbetstillfällen inom den sociala sektorn och hälsovårdssektorn samt i person- och familjetjänstesektorn, där arbetskraften huvudsakligen består av kvinnor, samtidigt som det ekonomiska och sociala värdet i dessa arbeten understryks och det utarbetas ett regelverk för att garantera kvaliteten på tjänsterna, erkännandet av de sociala rättigheterna och arbetstagarnas värdighet samt för att minska risken för fattigdom. Parlamentet anser att kvinnor genom sin missgynnade ställning på det sociala och ekonomiska området, som karaktäriseras av högre arbetslöshet och lägre löner än män, löper större risk att utnyttjas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i de nationella handlingsplanerna för sysselsättning och social integration föra in eller stärka åtgärder som syftar till att främja kvinnors tillträde till arbetsmarknaden på lika villkor och kvinnligt företagande, att identifiera och främja nya arbetstillfällen inom den sociala sektorn och hälsovårdssektorn samt i person- och familjetjänstesektorn, där arbetskraften huvudsakligen består av kvinnor, samtidigt som det ekonomiska och sociala värdet i dessa arbeten understryks och det utarbetas ett regelverk för att garantera kvaliteten på tjänsterna, erkännandet av de sociala rättigheterna och arbetstagarnas värdighet samt för att minska risken för fattigdom. Parlamentet anser att kvinnor genom sin missgynnade ställning på det sociala och ekonomiska området, som karaktäriseras av högre arbetslöshet och lägre löner än män, löper större risk att utnyttjas.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa konkreta strategier för att stärka kvinnligt entreprenörskap genom att till exempel använda de möjligheter som IKT erbjuder och vidta åtgärder för att underlätta för kvinnliga entreprenörer att få tillgång till banklån och banktjänster, i synnerhet när det gäller mikrofinansiering och åtgärder för att stödja kvinnliga företagsnätverk. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa konkreta strategier för att stärka kvinnligt entreprenörskap genom att till exempel använda de möjligheter som IKT erbjuder och vidta åtgärder för att underlätta för kvinnliga entreprenörer att få tillgång till banklån och banktjänster, i synnerhet när det gäller mikrofinansiering och åtgärder för att stödja kvinnliga företagsnätverk.

| 19. | Europaparlamentet noterar de ökande utmaningar som medlemsstaterna och EU ställs inför på jämställdhetsområdet till följd av den allt hårdare globala ekonomiska konkurrensen, som skapar efterfrågan på en ständigt flexiblare och rörligare arbetskraft. Parlamentet framhåller att kvinnor fortfarande diskrimineras i samhället, på arbetsplatsen och i andra sammanhang och att de förändrade kraven troligen påverkar kvinnor mer än män. Parlamentet anser att detta förhållande inte får skada jämställdheten och kvinnors reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar de ökande utmaningar som medlemsstaterna och EU ställs inför på jämställdhetsområdet till följd av den allt hårdare globala ekonomiska konkurrensen, som skapar efterfrågan på en ständigt flexiblare och rörligare arbetskraft. Parlamentet framhåller att kvinnor fortfarande diskrimineras i samhället, på arbetsplatsen och i andra sammanhang och att de förändrade kraven troligen påverkar kvinnor mer än män. Parlamentet anser att detta förhållande inte får skada jämställdheten och kvinnors reproduktiva rättigheter.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnämna en nationell jämställdhetsansvarig inom ramen för genomförandet av Lissabonstrategin som skulle ha ansvaret för att delta i utarbetandet och översynen av de olika nationella planerna och för att kontrollera genomförandet av planerna för att främja införlivandet av genusdimensionen och budgetering i planernas åtgärder och mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnämna en nationell jämställdhetsansvarig inom ramen för genomförandet av Lissabonstrategin som skulle ha ansvaret för att delta i utarbetandet och översynen av de olika nationella planerna och för att kontrollera genomförandet av planerna för att främja införlivandet av genusdimensionen och budgetering i planernas åtgärder och mål.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att löneskillnaderna mellan könen fortfarande uppgår till (27) 15 procent. Kommissionen uppmanas att prioritera en översyn av direktiv 75/117/EEG i synnerhet när det gäller de delar som behandlar arbetsinspektioner och tillgängliga rättsmedel i fall av diskriminering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att se till att direktivet tillämpas på ett sådant sätt att kvinnor inte diskrimineras utifrån den kortare arbetslivserfarenhet de förvärvar på grund av barnafödandet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att löneskillnaderna mellan könen fortfarande uppgår till (27) 15 procent. Kommissionen uppmanas att prioritera en översyn av direktiv 75/117/EEG i synnerhet när det gäller de delar som behandlar arbetsinspektioner och tillgängliga rättsmedel i fall av diskriminering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att se till att direktivet tillämpas på ett sådant sätt att kvinnor inte diskrimineras utifrån den kortare arbetslivserfarenhet de förvärvar på grund av barnafödandet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmuntra en politik för att förena yrkes- och familjeliv, genom att






  — | garantera att kostnaden för föräldraskap bärs av samhället för att få bort diskriminerande behandling i företagen, främja barnafödandet och underlätta anställning av kvinnor, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmuntra en politik för att förena yrkes- och familjeliv, genom att

—

garantera att kostnaden för föräldraskap bärs av samhället för att få bort diskriminerande behandling i företagen, främja barnafödandet och underlätta anställning av kvinnor,

| — | genomföra en medvetandehöjande kampanj och lansera pilotprojekt för att underlätta ett balanserat deltagande av kvinnor och män i yrkes- och familjelivet, |
| --- | --- |

—

genomföra en medvetandehöjande kampanj och lansera pilotprojekt för att underlätta ett balanserat deltagande av kvinnor och män i yrkes- och familjelivet,

| — | inom ramen för Barcelonamålen förbättra tillgången till omsorg och hjälp för personer som inte klarar sig själva (barn, funktionshindrade, kroniskt sjuka och äldre) och öka flexibiliteten i dessa tjänster genom att fastställa ett minimikrav för vård och hjälp inklusive inrättningar som är öppna även på natten för att möta de krav som arbets- och familjelivet ställer, |
| --- | --- |

—

inom ramen för Barcelonamålen förbättra tillgången till omsorg och hjälp för personer som inte klarar sig själva (barn, funktionshindrade, kroniskt sjuka och äldre) och öka flexibiliteten i dessa tjänster genom att fastställa ett minimikrav för vård och hjälp inklusive inrättningar som är öppna även på natten för att möta de krav som arbets- och familjelivet ställer,

| — | aktivt uppmuntra fäder och manliga sambor att utnyttja tillgängliga möjligheter till flexibla arbetstidslösningar och att utföra hushållssysslor och arbete i familjen, till exempel genom att fastställa en första form av pappaledighet och inleda översynen av rådets direktiv 96/34/EG (28), |
| --- | --- |

—

aktivt uppmuntra fäder och manliga sambor att utnyttja tillgängliga möjligheter till flexibla arbetstidslösningar och att utföra hushållssysslor och arbete i familjen, till exempel genom att fastställa en första form av pappaledighet och inleda översynen av rådets direktiv 96/34/EG (28),

| — | definiera alternativa sätt att säkerställa att kvinnors pensioner täcks i de fall då deras yrkeskarriär inte ger en tillräcklig pension, eftersom den varit för kort eller avbrutits på grund av ökat familjeansvar, |
| --- | --- |

—

definiera alternativa sätt att säkerställa att kvinnors pensioner täcks i de fall då deras yrkeskarriär inte ger en tillräcklig pension, eftersom den varit för kort eller avbrutits på grund av ökat familjeansvar,

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att konsekvenserna för jämställdheten ägnas tillbörlig uppmärksamhet när EG-lagstiftning, till exempel direktiv 93/104/EG, ses över eller utarbetas och att vidta lämpliga åtgärder när lagstiftningen såsom i fallet med detta direktiv kan påverka jämställdheten negativt. Parlamentet uppmanar rådet att avskaffa möjligheten till undantag från detta direktiv, eftersom detta skadar kvinnor i högre grad än män och gör det svårare att förena arbetsliv och familjeliv. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att konsekvenserna för jämställdheten ägnas tillbörlig uppmärksamhet när EG-lagstiftning, till exempel direktiv 93/104/EG, ses över eller utarbetas och att vidta lämpliga åtgärder när lagstiftningen såsom i fallet med detta direktiv kan påverka jämställdheten negativt. Parlamentet uppmanar rådet att avskaffa möjligheten till undantag från detta direktiv, eftersom detta skadar kvinnor i högre grad än män och gör det svårare att förena arbetsliv och familjeliv.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta resultatet av konferensen om män och jämställdhet som anordnas av det finländska ordförandeskapet och ta hänsyn till männens roll när det gäller att uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta resultatet av konferensen om män och jämställdhet som anordnas av det finländska ordförandeskapet och ta hänsyn till männens roll när det gäller att uppnå jämställdhet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av det europeiska jämställdhetsinstitutets arbete och de uppgifter som databanken om beslutsfattande (29) har registrerat, utvärdera bra metoder på internationell, nationell eller regional nivå som gör det möjligt för kvinnor att delta i beslutsfattandet och att därefter främja spridningen och antagandet av dessa metoder särskilt genom att stödja ett nätverk av kvinnor som deltar i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av det europeiska jämställdhetsinstitutets arbete och de uppgifter som databanken om beslutsfattande (29) har registrerat, utvärdera bra metoder på internationell, nationell eller regional nivå som gör det möjligt för kvinnor att delta i beslutsfattandet och att därefter främja spridningen och antagandet av dessa metoder särskilt genom att stödja ett nätverk av kvinnor som deltar i beslutsfattandet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta och genomföra tydliga mål och tidsplaner för att öka kvinnors deltagande i alla former av beslutsfattande och se till att deras representation i det politiska livet ökar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta och genomföra tydliga mål och tidsplaner för att öka kvinnors deltagande i alla former av beslutsfattande och se till att deras representation i det politiska livet ökar.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att det är viktigt att främja kvinnors vetenskapliga karriärer och forskarkarriärer och att det därför krävs olika åtgärder och instrument för att säkra en jämn könsfördelning och excellens på detta område. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att det är viktigt att främja kvinnors vetenskapliga karriärer och forskarkarriärer och att det därför krävs olika åtgärder och instrument för att säkra en jämn könsfördelning och excellens på detta område.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor kan uppmuntras till vetenskapliga karriärer genom avtalsbaserade lösningar som stipendier eller deltidsarbete för att göra det lättare att förena familjeliv och förvärvsarbete. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att kvinnor kan uppmuntras till vetenskapliga karriärer genom avtalsbaserade lösningar som stipendier eller deltidsarbete för att göra det lättare att förena familjeliv och förvärvsarbete.

| 29. | Europaparlamentet anser att om media skulle publicera goda exempel både på kvinnors roll i samhället och på deras framgångar på alla områden, något som måste uppmärksammas om man skall kunna skapa positiva exempel på kvinnor och uppmuntra engagemang av andra kvinnor och män i att förverkliga jämställdheten och i att förena yrkes- och familjeliv så skulle detta vara ett effektivt sätt att bekämpa de negativa stereotyper som kvinnor ställs inför. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra initiativ till exempel inom ramen för Media 2007, för att medvetandegöra medierna till exempel genom permanenta samrådsforum med företrädare från denna sektor om de stereotyper som de förmedlar och om jämställdhet särskilt när det gäller att informera och höja medvetandet bland unga kvinnor och män. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att om media skulle publicera goda exempel både på kvinnors roll i samhället och på deras framgångar på alla områden, något som måste uppmärksammas om man skall kunna skapa positiva exempel på kvinnor och uppmuntra engagemang av andra kvinnor och män i att förverkliga jämställdheten och i att förena yrkes- och familjeliv så skulle detta vara ett effektivt sätt att bekämpa de negativa stereotyper som kvinnor ställs inför. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra initiativ till exempel inom ramen för Media 2007, för att medvetandegöra medierna till exempel genom permanenta samrådsforum med företrädare från denna sektor om de stereotyper som de förmedlar och om jämställdhet särskilt när det gäller att informera och höja medvetandet bland unga kvinnor och män.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att eliminera könsstereotyper, särskilt på arbetsmarknaden, och att främja mäns närvaro i sektorer och positioner som domineras av kvinnor, till exempel i skolan och inom barnomsorgen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att eliminera könsstereotyper, särskilt på arbetsmarknaden, och att främja mäns närvaro i sektorer och positioner som domineras av kvinnor, till exempel i skolan och inom barnomsorgen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa transpersoners rättigheter och problem i färdplanen, i enlighet med domar nyligen i EG-domstolen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa transpersoners rättigheter och problem i färdplanen, i enlighet med domar nyligen i EG-domstolen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en utbildning om integrering av könsperspektiv i all verksamhet och medvetenhet om könsfrågor för kommissionsledamöter och de högsta tjänstemännen samt inom all managementutbildning för EU-tjänstemän. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en utbildning om integrering av könsperspektiv i all verksamhet och medvetenhet om könsfrågor för kommissionsledamöter och de högsta tjänstemännen samt inom all managementutbildning för EU-tjänstemän.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla officiella EU-handlingar och i all tolkning till alla officiella språk verka för ett könsmedvetet språk som når fram till samtliga kulturella grupper. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla officiella EU-handlingar och i all tolkning till alla officiella språk verka för ett könsmedvetet språk som når fram till samtliga kulturella grupper.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ att främja jämställdhet inom administrationen och att eftersträva en jämn könsfördelning vid rekrytering och tillsättning, särskilt när det gäller högre tjänster. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ att främja jämställdhet inom administrationen och att eftersträva en jämn könsfördelning vid rekrytering och tillsättning, särskilt när det gäller högre tjänster.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten om lika möjligheter för kvinnor och män i EU ägna ett särskilt kapitel åt färdplanen och att där rapportera vilka framsteg som gjorts med avseende på färdplanen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i årsrapporten om lika möjligheter för kvinnor och män i EU ägna ett särskilt kapitel åt färdplanen och att där rapportera vilka framsteg som gjorts med avseende på färdplanen.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera behörigt eller behöriga utskott i Europaparlamentet om uppföljningen av framstegen med färdplanen, bland annat genom offentliga rapporter för varje land. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera behörigt eller behöriga utskott i Europaparlamentet om uppföljningen av framstegen med färdplanen, bland annat genom offentliga rapporter för varje land.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt till verkställande och folkvalda organ på lokal, regional och nationell nivå med behörighet i jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt till verkställande och folkvalda organ på lokal, regional och nationell nivå med behörighet i jämställdhetsfrågor.

---

(1)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

(2)  EGT C 223, 8.8.2001, s. 149.

(3)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/48/104.

(4)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/58/147.

(5)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/59/165.

(6)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/52/86.

(7)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(8)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(9)  A/61/122/Add. 1.

(10)  Säkerhetsrådets resoltuion 1325(2000).

(11)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

(12)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 323.

(13)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 492.

(14)  EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 566.

(15)  EUT C 288, 25.11.2006, s. 66.

(16)  EUT C 287, 24.11.2006, s. 75.

(17)  Antagna texter från detta sammanträde P6_TA(2006)0437.

(18)  Enligt uppgift från FN:s utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) har minst en kvinna av tre drabbats av något slags våld under sin livstid.

(19)  Med beaktande av att i 85 procent av familjer med en förälder är familjeöverhuvudet en kvinna.

(20)  Se bl.a. arbetet i OECD, UNIFEM, Världsbanken, Samväldets jämställdhetssekretariat samt de studier och projekt som genomförts av Europarådet, Nordiska ministerrådet och det nederländska ministeriet för sysselsättning och sociala frågor.

(21)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(22)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (EGT L 359, 19.12.1986, s. 56).

(23)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

(24)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (EGT L 235, 23.9.2003, s. 10).

(26)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 19.

(27)  Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (EGT L 45, 19.12.1975, s. 19).

(28)  Rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT L 145, 19.6.1996, s. 4).

(29)  Projekt inom GD Sysselsättning och sociala frågor på kommissionen där fakta om kvinnors deltagande i beslutsfattandet (politiska institutioner, offentlig förvaltning, arbetsmarknadens parter och större icke-statliga organisationer) samlas in och analyseras, URL: http://ec.europa.eu/employment_social_women_men_stats/index_en.htm.

P6_TA(2007)0064

Kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (2005/737/EG)

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2007 om kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (2006/2008(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (1) (nedan kallad ”rekommendationen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (2005/737/EG) (1) (nedan kallad ”rekommendationen”),

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 151 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 151 i detta,

| — | med beaktande av artiklarna II-77 och II-82 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna II-77 och II-82 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel III-181 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel III-181 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av gällande internationella avtal tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag, undertecknad i Rom den 26 oktober 1961, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, WIPO-fördraget om upphovsrätt av den 20 december 1996, WIPO-fördraget om framföranden och fonogram av den 20 december 1996 och WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter av den 15 april 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av gällande internationella avtal tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag, undertecknad i Rom den 26 oktober 1961, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, WIPO-fördraget om upphovsrätt av den 20 december 1996, WIPO-fördraget om framföranden och fonogram av den 20 december 1996 och WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter av den 15 april 1994,

| — | med beaktande av gemenskapens regelverk på området för upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (2), rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/116/EG av den 12 december 2006 om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapens regelverk på området för upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på musikrättigheter, närmare bestämt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (2), rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/116/EG av den 12 december 2006 om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (5),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (KOM(1995)0382), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (KOM(1995)0382),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om skydd för artister på det audiovisuella området (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om skydd för artister på det audiovisuella området (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om en gemenskapsram för organisationer för kollektiv förvaltning när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om en gemenskapsram för organisationer för kollektiv förvaltning när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 april 2004 om förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter på den inre marknaden (KOM(2004)0261), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 april 2004 om förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter på den inre marknaden (KOM(2004)0261),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: Mer forskning och innovation - Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: Mer forskning och innovation - Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (9),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0053/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0053/2007), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen lyckades inte genomföra en bred och djupgående samrådsprocess med berörda parter och Europaparlamentet innan rekommendationen antogs. Alla kategorier av rättighetshavare måste höras om alla framtida lagstiftningsåtgärder på detta område för att man skall trygga en rättvis och välbalanserad representation av intressen. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen lyckades inte genomföra en bred och djupgående samrådsprocess med berörda parter och Europaparlamentet innan rekommendationen antogs. Alla kategorier av rättighetshavare måste höras om alla framtida lagstiftningsåtgärder på detta område för att man skall trygga en rättvis och välbalanserad representation av intressen.

| B. | Det faktum att kommissionen underlåtit att formellt involvera parlamentet är oacceptabelt, i synnerhet mot bakgrund av parlamentets ovannämnda resolution av den 15 januari 2004 med tanke på att rekommendationen helt klart går längre än att bara tolka eller komplettera befintliga bestämmelser. |
| --- | --- |

B.

Det faktum att kommissionen underlåtit att formellt involvera parlamentet är oacceptabelt, i synnerhet mot bakgrund av parlamentets ovannämnda resolution av den 15 januari 2004 med tanke på att rekommendationen helt klart går längre än att bara tolka eller komplettera befintliga bestämmelser.

| C. | Det är oacceptabelt att detta tillvägagångssätt med ”mjuk” lagstiftning valdes utan att man varken samrådde med eller formellt involverade parlamentet och rådet, varigenom man kringgick den demokratiska processen, särskilt som det initiativ som togs redan påverkat beslut på marknaden och eventuellt påverkat konkurrensen och den kulturella mångfalden negativt. |
| --- | --- |

C.

Det är oacceptabelt att detta tillvägagångssätt med ”mjuk” lagstiftning valdes utan att man varken samrådde med eller formellt involverade parlamentet och rådet, varigenom man kringgick den demokratiska processen, särskilt som det initiativ som togs redan påverkat beslut på marknaden och eventuellt påverkat konkurrensen och den kulturella mångfalden negativt.

| D. | Syftet med rekommendationen är enbart att reglera försäljningen av musikaliska verk på nätet. Med tanke på de vaga formuleringarna i rekommendationen skulle denna emellertid även kunna tillämpas på andra nättjänster (exempelvis sändningstjänster) som innehåller musikaliska verk. Oklarheten kring vilka olika licenssystem som gäller leder till rättsosäkerhet och medför nackdelar, särskilt för sändningstjänster på Internet. |
| --- | --- |

D.

Syftet med rekommendationen är enbart att reglera försäljningen av musikaliska verk på nätet. Med tanke på de vaga formuleringarna i rekommendationen skulle denna emellertid även kunna tillämpas på andra nättjänster (exempelvis sändningstjänster) som innehåller musikaliska verk. Oklarheten kring vilka olika licenssystem som gäller leder till rättsosäkerhet och medför nackdelar, särskilt för sändningstjänster på Internet.

| E. | Det finns en risk att rättighetshavare som följer rekommendationerna för sina interaktiva näträttigheter fråntar lokala kollektiva rättighetsförvaltare andra rättigheter (exempelvis sändningsrättigheter). Härigenom hindras användare av dessa rättigheter från att erhålla användarrättigheter för ett varierat utbud från en och samma kollektiva rättighetsförvaltare. |
| --- | --- |

E.

Det finns en risk att rättighetshavare som följer rekommendationerna för sina interaktiva näträttigheter fråntar lokala kollektiva rättighetsförvaltare andra rättigheter (exempelvis sändningsrättigheter). Härigenom hindras användare av dessa rättigheter från att erhålla användarrättigheter för ett varierat utbud från en och samma kollektiva rättighetsförvaltare.

| F. | Det är oacceptabelt att kommissionen har för avsikt att anta en rekommendation om det nuvarande systemet för rimlig kompensation för mångfaldigande för privat bruk, till vilket det hänvisas i artikel 5.2 b i direktiv 2001/29/EG, och på så sätt än en gång kringgå den demokratiska process som skall följas vid reglering av upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Det är oacceptabelt att kommissionen har för avsikt att anta en rekommendation om det nuvarande systemet för rimlig kompensation för mångfaldigande för privat bruk, till vilket det hänvisas i artikel 5.2 b i direktiv 2001/29/EG, och på så sätt än en gång kringgå den demokratiska process som skall följas vid reglering av upphovsrätt och närstående rättigheter.

| G. | Det är viktigt att undvika potentiella hot och att uppnå en rimlig balans mellan de olika intressenternas rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

G.

Det är viktigt att undvika potentiella hot och att uppnå en rimlig balans mellan de olika intressenternas rättigheter och intressen.

| H. | Musik är inte en handelsvara och kollektiva rättighetsförvaltare utgör till största delen ideella organisationer. Införandet av ett system som grundas på kontrollerad konkurrens gynnar samtliga rättighetshavare och främjar den kulturella mångfalden och kreativiteten. |
| --- | --- |

H.

Musik är inte en handelsvara och kollektiva rättighetsförvaltare utgör till största delen ideella organisationer. Införandet av ett system som grundas på kontrollerad konkurrens gynnar samtliga rättighetshavare och främjar den kulturella mångfalden och kreativiteten.

| I. | Nationella kollektiva rättighetsförvaltare bör även i fortsättningen spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla stöd för främjandet av nya rättighetshavare och rättighetshavare som utgör en minoritet, kulturell mångfald, kreativitet och lokalt utbud. Detta förutsätter att nationella kollektiva rättighetsförvaltare får behålla rätten att göra kulturavdrag. |
| --- | --- |

I.

Nationella kollektiva rättighetsförvaltare bör även i fortsättningen spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla stöd för främjandet av nya rättighetshavare och rättighetshavare som utgör en minoritet, kulturell mångfald, kreativitet och lokalt utbud. Detta förutsätter att nationella kollektiva rättighetsförvaltare får behålla rätten att göra kulturavdrag.

| J. | Det befintliga nätet av nationella kollektiva rättighetsförvaltare spelar en viktig roll när det gäller att ge ekonomiskt stöd för främjande av nya och minoritetsproducerade europeiska repertoarer och detta får inte gå förlorat. |
| --- | --- |

J.

Det befintliga nätet av nationella kollektiva rättighetsförvaltare spelar en viktig roll när det gäller att ge ekonomiskt stöd för främjande av nya och minoritetsproducerade europeiska repertoarer och detta får inte gå förlorat.

| K. | Ökad, men kontrollerad, konkurrens vad avser den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter inom musiksektorn på nätet kan vara till gagn för alla parter och främja den kulturella mångfalden förutsatt att det rör sig om en rättvis och öppen konkurrenssituation och att konkurrensen gäller endast kvaliteten på och kostnaden för tillhandahållandet av tjänsten i fråga utan att påverka rättigheternas värde. |
| --- | --- |

K.

Ökad, men kontrollerad, konkurrens vad avser den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter inom musiksektorn på nätet kan vara till gagn för alla parter och främja den kulturella mångfalden förutsatt att det rör sig om en rättvis och öppen konkurrenssituation och att konkurrensen gäller endast kvaliteten på och kostnaden för tillhandahållandet av tjänsten i fråga utan att påverka rättigheternas värde.

| L. | Det finns viss oro över de negativa följder vissa av bestämmelserna i rekommendationen kan få för det lokala utbudet och den kulturella mångfalden med tanke på den potentiella risken för att man gynnar en koncentration av rättigheterna till större kollektiva rättighetsförvaltare. Följderna av sådana initiativ som syftar till att skapa konkurrens mellan rättighetsförvaltare genom att dra till sig de mest lönsamma rättighetshavarna måste undersökas och vägas mot de ogynnsamma följder sådana initiativ har för mindre rättighetshavare, små och medelstora kollektiva rättighetsförvaltare och den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

L.

Det finns viss oro över de negativa följder vissa av bestämmelserna i rekommendationen kan få för det lokala utbudet och den kulturella mångfalden med tanke på den potentiella risken för att man gynnar en koncentration av rättigheterna till större kollektiva rättighetsförvaltare. Följderna av sådana initiativ som syftar till att skapa konkurrens mellan rättighetsförvaltare genom att dra till sig de mest lönsamma rättighetshavarna måste undersökas och vägas mot de ogynnsamma följder sådana initiativ har för mindre rättighetshavare, små och medelstora kollektiva rättighetsförvaltare och den kulturella mångfalden.

| M. | Möjligheten för rättighetshavare och användare att välja en kollektiv rättighetsförvaltare oavsett vilken medlemsstat de befinner sig i måste






  — | åtföljas av lämpliga åtgärder för att man skall trygga och främja den kulturella mångfalden, i synnerhet genom att via en och samma upphovsrättsorganisation erbjuda användare ett brett och varierat utbud, inklusive lokala och smala repertoarer och framför allt det globala utbudet av sändningstjänster, |
| --- | --- | --- |

M.

Möjligheten för rättighetshavare och användare att välja en kollektiv rättighetsförvaltare oavsett vilken medlemsstat de befinner sig i måste

—

åtföljas av lämpliga åtgärder för att man skall trygga och främja den kulturella mångfalden, i synnerhet genom att via en och samma upphovsrättsorganisation erbjuda användare ett brett och varierat utbud, inklusive lokala och smala repertoarer och framför allt det globala utbudet av sändningstjänster,

| — | omfatta rätten för alla rättighetshavare, oavsett nationalitet
  ,
  hemvist eller affärsmodell, att emottaga en rättvis andel royalties på så direkt och skälig väg som möjligt och ha full demokratisk rätt att delta i förvaltningsfrågor inom de berörda kollektiva rättighetsförvaltarna, |
| --- | --- |

—

omfatta rätten för alla rättighetshavare, oavsett nationalitet
  ,
  hemvist eller affärsmodell, att emottaga en rättvis andel royalties på så direkt och skälig väg som möjligt och ha full demokratisk rätt att delta i förvaltningsfrågor inom de berörda kollektiva rättighetsförvaltarna,

| — | utesluta möjligheten för de mest lönsamma rättighetshavarna att stärka sin dominans till förfång för mindre lönsamma rättighetshavare, eller till förfång för rättighetshavare som publicerar sina alster med fria och öppna innehållslicenser, |
| --- | --- |

—

utesluta möjligheten för de mest lönsamma rättighetshavarna att stärka sin dominans till förfång för mindre lönsamma rättighetshavare, eller till förfång för rättighetshavare som publicerar sina alster med fria och öppna innehållslicenser,

| — | se till att alla rättighetshavare behandlas rättvist.
  Tillkomsten av ny teknik har berikat samhället tack vare att den skapat nya sätt att utnyttja och sprida musikaliska verk och andra alster på nätet. Därför är det viktigt att spegla och beakta alla parters intressen, inklusive slutanvändarnas. |
| --- | --- |

—

se till att alla rättighetshavare behandlas rättvist.

Tillkomsten av ny teknik har berikat samhället tack vare att den skapat nya sätt att utnyttja och sprida musikaliska verk och andra alster på nätet. Därför är det viktigt att spegla och beakta alla parters intressen, inklusive slutanvändarnas.

| N. | Det befintliga systemet med ömsesidiga avtal och ömsesidig inkassering av royalties bör bibehållas, så att konkurrens införs på basis av effektiviteten i och kvaliteten på de tjänster som kollektiva rättighetsförvaltare kan erbjuda och den procentandel som de administrativa kostnaderna utgör, och licens utfärdas till användare som sysslar med försäljning av musikaliska verk på nätet på grundval av de avgifter som tas ut i det land där den enskilde användarens utnyttjande av upphovsrätten kommer att äga rum. Medlemsstaterna bör i fullständig överensstämmelse med de bestämmelser om gränsöverskridande utsändningar som anges i direktiv 93/83/EEG om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel skapa rättssäkerhet för tillhandahållare av andra nättjänster än försäljning av musikaliska verk och bör göra det möjligt för sådana andra användare att ansöka om det nödvändiga rättsliga medgivandet och i vederbörlig ordning betala skäliga royalties till alla kategorier av rättighetshavare på rättvisa, skäliga och ickediskriminerande villkor. |
| --- | --- |

N.

Det befintliga systemet med ömsesidiga avtal och ömsesidig inkassering av royalties bör bibehållas, så att konkurrens införs på basis av effektiviteten i och kvaliteten på de tjänster som kollektiva rättighetsförvaltare kan erbjuda och den procentandel som de administrativa kostnaderna utgör, och licens utfärdas till användare som sysslar med försäljning av musikaliska verk på nätet på grundval av de avgifter som tas ut i det land där den enskilde användarens utnyttjande av upphovsrätten kommer att äga rum. Medlemsstaterna bör i fullständig överensstämmelse med de bestämmelser om gränsöverskridande utsändningar som anges i direktiv 93/83/EEG om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel skapa rättssäkerhet för tillhandahållare av andra nättjänster än försäljning av musikaliska verk och bör göra det möjligt för sådana andra användare att ansöka om det nödvändiga rättsliga medgivandet och i vederbörlig ordning betala skäliga royalties till alla kategorier av rättighetshavare på rättvisa, skäliga och ickediskriminerande villkor.

| O. | Systemet med ömsesidiga representationsavtal bör bibehållas eftersom det gör det möjligt för alla kommersiella och enskilda användare att utan diskriminering få lika tillgång till den globala repertoaren, säkrar ett bättre skydd för rättsinnehavarna, garanterar verklig kulturell mångfald och uppmuntrar till rättvis konkurrens på den inre marknaden. |
| --- | --- |

O.

Systemet med ömsesidiga representationsavtal bör bibehållas eftersom det gör det möjligt för alla kommersiella och enskilda användare att utan diskriminering få lika tillgång till den globala repertoaren, säkrar ett bättre skydd för rättsinnehavarna, garanterar verklig kulturell mångfald och uppmuntrar till rättvis konkurrens på den inre marknaden.

| P. | Kollektiva rättighetsförvaltare bör tillåtas att för kommersiella användare med säte var som helst i EU utfärda Europatäckande licenser att gränsöverskridande utnyttja ett brett utbud på nätet och användning inom mobiltelefoni och andra digitala nätverk i de fall då dessa rättighetsförvaltare på lämpligt vis kan utfärda licenserna att utnyttja de aktuella rättigheterna, varvid dessa licenser, som omfattar flera länder, bör utfärdas på rättvist förhandlade grunder och utan diskriminering mellan användare samt garantera driftskompatibilitet mellan olika tekniska plattformar så att förfarandet med kollektiva rättighetsförvaltare som utfärdar licenser inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen bland olika användare av rättigheter och olika typer av teknisk överföring som inte är driftskompatibel. |
| --- | --- |

P.

Kollektiva rättighetsförvaltare bör tillåtas att för kommersiella användare med säte var som helst i EU utfärda Europatäckande licenser att gränsöverskridande utnyttja ett brett utbud på nätet och användning inom mobiltelefoni och andra digitala nätverk i de fall då dessa rättighetsförvaltare på lämpligt vis kan utfärda licenserna att utnyttja de aktuella rättigheterna, varvid dessa licenser, som omfattar flera länder, bör utfärdas på rättvist förhandlade grunder och utan diskriminering mellan användare samt garantera driftskompatibilitet mellan olika tekniska plattformar så att förfarandet med kollektiva rättighetsförvaltare som utfärdar licenser inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen bland olika användare av rättigheter och olika typer av teknisk överföring som inte är driftskompatibel.

| Q. | ”One-stop shops” där kommersiella användare kan få en licens avseende den globala repertoaren för det territorium de behöver, i kombination med en hög skyddsgrad för rättsinnehavarna genom att man undviker ”forum shopping” (att användare söker den kollektiva rättighetsförvaltare som tillhandahåller de billigaste licenserna), bör stå i centrum för det nära samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare. För att man skall kunna upprätthålla ”one-stop shop”-metoden bör det befintliga systemet med ömsesidig inkassering av royalties bibehållas kombinerat med ett effektivt skydd av rättighetshavare, så att man skall kunna undvika minskade intäkter, detta samtidigt som man ser till att oönskade exklusiva licenser, som vore skadliga för en rättvis konkurrenssituation, inte beviljas. |
| --- | --- |

Q.

”One-stop shops” där kommersiella användare kan få en licens avseende den globala repertoaren för det territorium de behöver, i kombination med en hög skyddsgrad för rättsinnehavarna genom att man undviker ”forum shopping” (att användare söker den kollektiva rättighetsförvaltare som tillhandahåller de billigaste licenserna), bör stå i centrum för det nära samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare. För att man skall kunna upprätthålla ”one-stop shop”-metoden bör det befintliga systemet med ömsesidig inkassering av royalties bibehållas kombinerat med ett effektivt skydd av rättighetshavare, så att man skall kunna undvika minskade intäkter, detta samtidigt som man ser till att oönskade exklusiva licenser, som vore skadliga för en rättvis konkurrenssituation, inte beviljas.

| R. | Det finns, särskilt mot bakgrund av risken för missbruk av en monopolställning, ett behov av bättre styrning av vissa kollektiva rättighetsförvaltare genom ökad solidaritet och insyn, icke-diskriminering, rättvis och balanserad representation av varje kategori av rättighetshavare och redovisningsskyldigheter kombinerat med lämpliga kontrollmekanismer i medlemsstaterna. Kollektiva rättighetsförvaltare bör erbjuda sina tjänster på grundval av de tre nyckelprinciperna effektivitet, rättvisa och insyn. |
| --- | --- |

R.

Det finns, särskilt mot bakgrund av risken för missbruk av en monopolställning, ett behov av bättre styrning av vissa kollektiva rättighetsförvaltare genom ökad solidaritet och insyn, icke-diskriminering, rättvis och balanserad representation av varje kategori av rättighetshavare och redovisningsskyldigheter kombinerat med lämpliga kontrollmekanismer i medlemsstaterna. Kollektiva rättighetsförvaltare bör erbjuda sina tjänster på grundval av de tre nyckelprinciperna effektivitet, rättvisa och insyn.

| S. | När rättigheter förvaltas kollektivt bör det införas rättvisa och effektiva system för tvistlösning i medlemsstaterna, för att se till att både rättighetshavare och användare har tillgång till tvistlösning, utan att det påverkar alla parters rätt till slutlig juridisk granskning. Rättvisa, opartiska och effektiva tvistlösningsmekanismer som baseras på tydliga och relevanta kriterier bör följaktligen införas i medlemsstaterna för alla intressenter. |
| --- | --- |

S.

När rättigheter förvaltas kollektivt bör det införas rättvisa och effektiva system för tvistlösning i medlemsstaterna, för att se till att både rättighetshavare och användare har tillgång till tvistlösning, utan att det påverkar alla parters rätt till slutlig juridisk granskning. Rättvisa, opartiska och effektiva tvistlösningsmekanismer som baseras på tydliga och relevanta kriterier bör följaktligen införas i medlemsstaterna för alla intressenter.

| T. | Kommissionen bör med vederbörligt beaktande av kulturella, ekonomiska och sociala dimensioner genomföra en ingående konsekvensanalys, baserad på korrekta och fullständiga data, av utarbetandet och genomförandet av avtal och arrangemang för att främja eventuella resultat och för att bedöma riskerna med licenser som omfattar flera länder för utnyttjande av ett brett utbud på nätet. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen bör med vederbörligt beaktande av kulturella, ekonomiska och sociala dimensioner genomföra en ingående konsekvensanalys, baserad på korrekta och fullständiga data, av utarbetandet och genomförandet av avtal och arrangemang för att främja eventuella resultat och för att bedöma riskerna med licenser som omfattar flera länder för utnyttjande av ett brett utbud på nätet.

| U. | För att man skall kunna förbättra samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och ta hänsyn till utvecklingen inom informationssamhället krävs enhetliga verktyg och jämförbara parametrar samt en samordning av kollektiva rättighetsförvaltares verksamhetsområden. |
| --- | --- |

U.

För att man skall kunna förbättra samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare och ta hänsyn till utvecklingen inom informationssamhället krävs enhetliga verktyg och jämförbara parametrar samt en samordning av kollektiva rättighetsförvaltares verksamhetsområden.

| V. | Alla ansträngningar att öka konkurrensen på den inre marknaden och främja den internationella spridningen av europeiska musikaliska verk, oavsett vilken kollektiv rättighetsförvaltare som förvaltar upphovsrätten, är välkomna. Man bör i detta sammanhang ha i åtanke att alla musikaliska inslag, oavsett om de är välkända eller inte, bör behandlas lika. |
| --- | --- |

V.

Alla ansträngningar att öka konkurrensen på den inre marknaden och främja den internationella spridningen av europeiska musikaliska verk, oavsett vilken kollektiv rättighetsförvaltare som förvaltar upphovsrätten, är välkomna. Man bör i detta sammanhang ha i åtanke att alla musikaliska inslag, oavsett om de är välkända eller inte, bör behandlas lika.

| W. | Även om syftet med rekommendationen endast är att täcka in försäljning av musikaliska verk på nätet omfattas även andra nättjänster (exempelvis sändningstjänster) som råkar innehålla musik från sådana verk av de vaga formuleringarna. När man skall avgöra vilket licenssystem som sådana tjänster skall omfattas av riskerar dessa att drabbas av det oklara rättsläge som rekommendationen ger upphov till. De tekniska lösningar som skall tillämpas på den inre marknaden måste garantera insyn och driftskompatibilitet i en form som skyddar såväl konsumenter som rättighetshavare. |
| --- | --- |

W.

Även om syftet med rekommendationen endast är att täcka in försäljning av musikaliska verk på nätet omfattas även andra nättjänster (exempelvis sändningstjänster) som råkar innehålla musik från sådana verk av de vaga formuleringarna. När man skall avgöra vilket licenssystem som sådana tjänster skall omfattas av riskerar dessa att drabbas av det oklara rättsläge som rekommendationen ger upphov till. De tekniska lösningar som skall tillämpas på den inre marknaden måste garantera insyn och driftskompatibilitet i en form som skyddar såväl konsumenter som rättighetshavare.

| X. | Ökad konkurrens i samband med kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter inom musikindustrin kan om den är rättvis och öppen och under rätt förhållanden trygga upphovsmännens ställning i Europa (inklusive lokala upphovsmän och minoritetsrepertoarer) och främja kulturell mångfald i Europa. |
| --- | --- |

X.

Ökad konkurrens i samband med kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter inom musikindustrin kan om den är rättvis och öppen och under rätt förhållanden trygga upphovsmännens ställning i Europa (inklusive lokala upphovsmän och minoritetsrepertoarer) och främja kulturell mångfald i Europa.

| Y. | Kommissionen bör undersöka lämpliga initiativ för att säkra en fortsatt bred allmän tillgång till repertoarer, även mindre och lokala repertoarer, i överensstämmelse med Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, med tanke på den digitala tidsålderns karaktär men också med hänsyn till de direkta och indirekta effekter detta får för upphovsmännens och den kulturella mångfaldens ställning generellt sett. |
| --- | --- |

Y.

Kommissionen bör undersöka lämpliga initiativ för att säkra en fortsatt bred allmän tillgång till repertoarer, även mindre och lokala repertoarer, i överensstämmelse med Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, med tanke på den digitala tidsålderns karaktär men också med hänsyn till de direkta och indirekta effekter detta får för upphovsmännens och den kulturella mångfaldens ställning generellt sett.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra att rekommendationen från 2005 uteslutande gäller försäljning av musikaliska verk på nätet och att snarast möjligt - efter ingående samråd med berörda parter - för parlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ett flexibelt ramdirektiv som skall antas enligt medbeslutandeförfarandet och som syftar till att reglera den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör gränsöverskridande musiktjänster på nätet, under det att man tar hänsyn till särdragen hos den digitala tidsåldern och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet, på grundval av principen om lika behandling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra att rekommendationen från 2005 uteslutande gäller försäljning av musikaliska verk på nätet och att snarast möjligt - efter ingående samråd med berörda parter - för parlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ett flexibelt ramdirektiv som skall antas enligt medbeslutandeförfarandet och som syftar till att reglera den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och närstående rättigheter som rör gränsöverskridande musiktjänster på nätet, under det att man tar hänsyn till särdragen hos den digitala tidsåldern och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet, på grundval av principen om lika behandling.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att grunden för kommissionens samråd med berörda parter bör vara så bred som möjlig, och att den i sina diskussioner bör ta med alla övriga alternativ, inte bara de som anges i rekommendationen och i kommissionens arbetsdokument av den 7 juli 2005 om studien av ett gemenskapsinitiativ om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (”Study on a Community initiative on the cross-border collective management of copyright”). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att grunden för kommissionens samråd med berörda parter bör vara så bred som möjlig, och att den i sina diskussioner bör ta med alla övriga alternativ, inte bara de som anges i rekommendationen och i kommissionens arbetsdokument av den 7 juli 2005 om studien av ett gemenskapsinitiativ om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt (”Study on a Community initiative on the cross-border collective management of copyright”).

| 3. | Europaparlamentet förstår och stöder klausulerna om den befintliga möjligheten för rättighetshavare att välja en kollektiv rättighetsförvaltare, att bestämma vilka näträttigheter som skall överlåtas till kollektiv förvaltning och deras territoriella omfattning, och att kunna dra tillbaka rättigheterna från en kollektiv rättighetsförvaltare och föra över dem till en annan kollektiv rättighetsförvaltare. Parlamentet understryker vikten av att ta hänsyn till effektiviteten i samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare för att tillvarata intressena för mindre och lokala rättighetshavare och därmed skydda kulturell mångfald. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förstår och stöder klausulerna om den befintliga möjligheten för rättighetshavare att välja en kollektiv rättighetsförvaltare, att bestämma vilka näträttigheter som skall överlåtas till kollektiv förvaltning och deras territoriella omfattning, och att kunna dra tillbaka rättigheterna från en kollektiv rättighetsförvaltare och föra över dem till en annan kollektiv rättighetsförvaltare. Parlamentet understryker vikten av att ta hänsyn till effektiviteten i samarbetet mellan kollektiva rättighetsförvaltare för att tillvarata intressena för mindre och lokala rättighetshavare och därmed skydda kulturell mångfald.

| 4. | Europaparlamentet anser dessutom att det gynnar upphovsmännens intressen och därmed den kulturella mångfalden i Europa att införa ett rättvist och öppet konkurrenssystem varigenom det undviks att upphovsmännens inkomster pressas ned. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser dessutom att det gynnar upphovsmännens intressen och därmed den kulturella mångfalden i Europa att införa ett rättvist och öppet konkurrenssystem varigenom det undviks att upphovsmännens inkomster pressas ned.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de kollektiva rättighetsförvaltarna att se till att alla kategorier rättighetshavare är rättvist företrädda hos de kollektiva rättighetsförvaltarna och således deltar proportionerligt i den interna beslutsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de kollektiva rättighetsförvaltarna att se till att alla kategorier rättighetshavare är rättvist företrädda hos de kollektiva rättighetsförvaltarna och således deltar proportionerligt i den interna beslutsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det föreslagna direktivet ingalunda bör underminera konkurrenskraften hos de bakomliggande kreativa företagen, effektiviteten hos de tjänster som tillhandahålls av kollektiva rättighetsförvaltare eller konkurrenskraften hos användarföretag - i synnerhet små rättighetshavare och användare - och att det bör






  — | garantera rättighetshavare ett effektivt skydd och lika behandling, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det föreslagna direktivet ingalunda bör underminera konkurrenskraften hos de bakomliggande kreativa företagen, effektiviteten hos de tjänster som tillhandahålls av kollektiva rättighetsförvaltare eller konkurrenskraften hos användarföretag - i synnerhet små rättighetshavare och användare - och att det bör

—

garantera rättighetshavare ett effektivt skydd och lika behandling,

| — | som en del av EU:s ramlagstiftning eller gemenskapens regelverk på det immaterialrättsliga området se till att rättsliga föreskrifter får en konkret, avgörande och lämplig effekt så att alla kategorier av rättighetshavare skyddas på ett effektivt sätt, vilket regelbundet bör utvärderas och vid behov ses över, |
| --- | --- |

—

som en del av EU:s ramlagstiftning eller gemenskapens regelverk på det immaterialrättsliga området se till att rättsliga föreskrifter får en konkret, avgörande och lämplig effekt så att alla kategorier av rättighetshavare skyddas på ett effektivt sätt, vilket regelbundet bör utvärderas och vid behov ses över,

| — | grundas på solidaritet och en adekvat och lämplig balans mellan rättighetshavare inom kollektiva rättighetsförvaltare, |
| --- | --- |

—

grundas på solidaritet och en adekvat och lämplig balans mellan rättighetshavare inom kollektiva rättighetsförvaltare,

| — | betonar bruket av alternativ tvistlösning så att samtliga berörda parter får en chans att undvika utdragna och kostsamma rättsprocesser, samtidigt som en rättvis behandling av ägare och användare garanteras, |
| --- | --- |

—

betonar bruket av alternativ tvistlösning så att samtliga berörda parter får en chans att undvika utdragna och kostsamma rättsprocesser, samtidigt som en rättvis behandling av ägare och användare garanteras,

| — | föreskriva demokratisk, öppen och ansvarsfull styrning av kollektiva rättighetsförvaltare, bland annat genom införande av miniminormer vad avser organisatoriska strukturer, öppenhet, representation, upphovsrättsliga spridningsregler, redovisning och rättsmedel, |
| --- | --- |

—

föreskriva demokratisk, öppen och ansvarsfull styrning av kollektiva rättighetsförvaltare, bland annat genom införande av miniminormer vad avser organisatoriska strukturer, öppenhet, representation, upphovsrättsliga spridningsregler, redovisning och rättsmedel,

| — | garantera fullständig insyn i kollektiva rättighetsförvaltare, särskilt när det gäller vad som ligger till grund för beräkningen av avgifter, administrativa kostnader och leveransstrukturer och i detta syfte vid behov föreskriva regler för hur kollektiva rättighetsförvaltare skall regleras och kontrolleras, |
| --- | --- |

—

garantera fullständig insyn i kollektiva rättighetsförvaltare, särskilt när det gäller vad som ligger till grund för beräkningen av avgifter, administrativa kostnader och leveransstrukturer och i detta syfte vid behov föreskriva regler för hur kollektiva rättighetsförvaltare skall regleras och kontrolleras,

| — | främja kreativitet och kulturell mångfald, |
| --- | --- |

—

främja kreativitet och kulturell mångfald,

| — | tillåta endast rättvis och kontrollerad konkurrens utan geografiska begränsningar men med nödvändiga och passande kvalitativa kriterier för den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och bibehållandet av rättigheternas värde, |
| --- | --- |

—

tillåta endast rättvis och kontrollerad konkurrens utan geografiska begränsningar men med nödvändiga och passande kvalitativa kriterier för den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt och bibehållandet av rättigheternas värde,

| — | undvika sänkta royaltynivåer genom att se till att användare erhåller licens på grundval av den avgift som tas ut i det land där utnyttjandet av det upphovsrättsliga alstret (det så kallade bestämmelselandet) kommer att ske, och hjälpa till att uppnå en lämplig royaltynivå för rättighetshavarna, |
| --- | --- |

—

undvika sänkta royaltynivåer genom att se till att användare erhåller licens på grundval av den avgift som tas ut i det land där utnyttjandet av det upphovsrättsliga alstret (det så kallade bestämmelselandet) kommer att ske, och hjälpa till att uppnå en lämplig royaltynivå för rättighetshavarna,

| — | bibehålla de kollektiva rättighetsförvaltarnas kulturella och sociala roll under det att man samtidigt ser till att dessa förvaltar rättighetshavarnas medel och tillhandahåller tjänster till användare av rättigheter och rättighetshavare så att man så långt det är möjligt ser till att dessa skyddas, |
| --- | --- |

—

bibehålla de kollektiva rättighetsförvaltarnas kulturella och sociala roll under det att man samtidigt ser till att dessa förvaltar rättighetshavarnas medel och tillhandahåller tjänster till användare av rättigheter och rättighetshavare så att man så långt det är möjligt ser till att dessa skyddas,

| — | i effektivitetssyfte främja informationsutbyte och föreskriva att kommersiella användare och producenter skall vara skyldiga att ge kollektiva rättighetsförvaltare fri tillgång till så fullständig och korrekt information som krävs för att de skall kunna identifiera rättighetshavare och på ett korrekt sätt kunna förvalta deras rättigheter, |
| --- | --- |

—

i effektivitetssyfte främja informationsutbyte och föreskriva att kommersiella användare och producenter skall vara skyldiga att ge kollektiva rättighetsförvaltare fri tillgång till så fullständig och korrekt information som krävs för att de skall kunna identifiera rättighetshavare och på ett korrekt sätt kunna förvalta deras rättigheter,

| — | förse användare med en hög rättssäkerhet och bibehålla tillgängligheten till det globala utbudet genom licenser från valfri kollektiv rättighetsförvaltare inom EU och genom driftskompatibla tekniska plattformar, |
| --- | --- |

—

förse användare med en hög rättssäkerhet och bibehålla tillgängligheten till det globala utbudet genom licenser från valfri kollektiv rättighetsförvaltare inom EU och genom driftskompatibla tekniska plattformar,

| — | ta hänsyn till användarnas och marknadens intressen, och framför allt se till att små och medelstora användare har tillräckligt rättsligt skydd samt vid eventuella tvister se till att det finns effektiva och billiga tvistlösningsmekanismer som inte medför orimligt stora rättskostnader för användarna, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till användarnas och marknadens intressen, och framför allt se till att små och medelstora användare har tillräckligt rättsligt skydd samt vid eventuella tvister se till att det finns effektiva och billiga tvistlösningsmekanismer som inte medför orimligt stora rättskostnader för användarna,

| — | främja rättighetshavares möjlighet att utveckla en ny generation modeller för kollektivt utfärdande av licenser för musik i EU för Internetanvändare som i större utsträckning är anpassade till Internetmiljöer, på basis av ömsesidiga avtal och ömsesidig inkassering av royalties, och samtidigt se till att rättighetshavare inte missbrukar sin ställning så att man hindrar kollektivt utfärdande av licenser för det globala utbudet vid en enda instans, |
| --- | --- |

—

främja rättighetshavares möjlighet att utveckla en ny generation modeller för kollektivt utfärdande av licenser för musik i EU för Internetanvändare som i större utsträckning är anpassade till Internetmiljöer, på basis av ömsesidiga avtal och ömsesidig inkassering av royalties, och samtidigt se till att rättighetshavare inte missbrukar sin ställning så att man hindrar kollektivt utfärdande av licenser för det globala utbudet vid en enda instans,

| — | utnyttja marknadstillämpningar av öppna, driftskompatibla tekniska åtgärder och plattformar som kan skydda rättighetshavare och göra det möjligt för användarna att på samma sätt som i vanliga fall använda lagligt innehåll som de erhållit på laglig väg samt utveckla nya kommersiella modeller inom informationssamhället, |
| --- | --- |

—

utnyttja marknadstillämpningar av öppna, driftskompatibla tekniska åtgärder och plattformar som kan skydda rättighetshavare och göra det möjligt för användarna att på samma sätt som i vanliga fall använda lagligt innehåll som de erhållit på laglig väg samt utveckla nya kommersiella modeller inom informationssamhället,

| — | på adekvat vis tillfredsställa de framtida behoven av en effektivare Internetmarknad utan att på något sätt hota rättvis konkurrens och kulturell mångfald eller värdet av musik, |
| --- | --- |

—

på adekvat vis tillfredsställa de framtida behoven av en effektivare Internetmarknad utan att på något sätt hota rättvis konkurrens och kulturell mångfald eller värdet av musik,

| — | ta hänsyn till de olika formerna för lagliga musiktjänster på nätet och fastställa specifika bestämmelser för att främja dessa former, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till de olika formerna för lagliga musiktjänster på nätet och fastställa specifika bestämmelser för att främja dessa former,

| — | garantera att licenssystemen är effektiva och konsekventa (exempelvis genom att göra det möjligt för sändningsföretagen att erhålla rättigheter i enlighet med de upphovsrättsliga bestämmelserna i den medlemsstat som utsändningen ursprungligen görs ifrån) och underlätta en utvidgning av de befintliga upphovsrättsliga avtalen så att man kan inkludera interaktiv spridning av samma innehåll på Internet (exempelvis podcasting), |
| --- | --- |

—

garantera att licenssystemen är effektiva och konsekventa (exempelvis genom att göra det möjligt för sändningsföretagen att erhålla rättigheter i enlighet med de upphovsrättsliga bestämmelserna i den medlemsstat som utsändningen ursprungligen görs ifrån) och underlätta en utvidgning av de befintliga upphovsrättsliga avtalen så att man kan inkludera interaktiv spridning av samma innehåll på Internet (exempelvis podcasting),

| — | undvika övercentralisering av marknadskrafterna och utbudet genom att se till att de största rättighetshavarna inte får tilldela en enda eller ett fåtal kollektiva rättighetsförvaltare en behörighet och på så sätt garantera att alla kollektiva rättighetsförvaltare även i fortsättningen har möjlighet att utfärda användarlicenser som avser det globala utbudet, |
| --- | --- |

—

undvika övercentralisering av marknadskrafterna och utbudet genom att se till att de största rättighetshavarna inte får tilldela en enda eller ett fåtal kollektiva rättighetsförvaltare en behörighet och på så sätt garantera att alla kollektiva rättighetsförvaltare även i fortsättningen har möjlighet att utfärda användarlicenser som avser det globala utbudet,

| — | göra det möjligt för användare att erhålla Europatäckande licenser från valfri kollektiv rättighetsförvaltare som täcker det globala utbudet, |
| --- | --- |

—

göra det möjligt för användare att erhålla Europatäckande licenser från valfri kollektiv rättighetsförvaltare som täcker det globala utbudet,

| — | bibehålla systemet med de kollektiva rättighetsförvaltarnas ömsesidiga inkassering av royalties för sina medlemmar, |
| --- | --- |

—

bibehålla systemet med de kollektiva rättighetsförvaltarnas ömsesidiga inkassering av royalties för sina medlemmar,

| — | införa konkurrens som i stället för att baseras på rättighetshavarnas ersättningsnivå baseras på effektiviteten och kvaliteten hos de tjänster som kollektiva rättighetshavare kan erbjuda. |
| --- | --- |

—

införa konkurrens som i stället för att baseras på rättighetshavarnas ersättningsnivå baseras på effektiviteten och kvaliteten hos de tjänster som kollektiva rättighetshavare kan erbjuda.

| 7. | Europaparlamentet anser vidare att det för att systemet med ömsesidighet skall fungera till fullo i samtliga rättighetshavares intresse är nödvändigt att förbjuda alla slags exklusiva behörigheter mellan stora rättighetshavare och kollektiva rättighetsförvaltare gällande den direkta inkasseringen av royalties i samtliga medlemsstater, eftersom detta skulle leda till att nationella kollektiva rättighetsförvaltare snabbt dör ut och till att ställningen för minoritetsrepertoarer och den kulturella mångfalden i Europa undermineras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser vidare att det för att systemet med ömsesidighet skall fungera till fullo i samtliga rättighetshavares intresse är nödvändigt att förbjuda alla slags exklusiva behörigheter mellan stora rättighetshavare och kollektiva rättighetsförvaltare gällande den direkta inkasseringen av royalties i samtliga medlemsstater, eftersom detta skulle leda till att nationella kollektiva rättighetsförvaltare snabbt dör ut och till att ställningen för minoritetsrepertoarer och den kulturella mångfalden i Europa undermineras.

| 8. | Europaparlamentet stöder förslaget att en kollektiv rättsförvaltare skall ha möjlighet att ge kommersiella användare med säte i vilket EU-land som helst alleuropeiska licenser omfattande flera repertoarer för nätanvändning (och även mobiltelefonianvändning) på rättvisa och individuellt förhandlade villkor och utan diskriminering mellan användare. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en bedömning av konsekvenserna av en global licens för nättjänster och dess effekter på upphovsmännens ekonomiska och sociala situation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder förslaget att en kollektiv rättsförvaltare skall ha möjlighet att ge kommersiella användare med säte i vilket EU-land som helst alleuropeiska licenser omfattande flera repertoarer för nätanvändning (och även mobiltelefonianvändning) på rättvisa och individuellt förhandlade villkor och utan diskriminering mellan användare. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en bedömning av konsekvenserna av en global licens för nättjänster och dess effekter på upphovsmännens ekonomiska och sociala situation.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 276, 21.10.2005, s. 54.

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 28.

(3)  EGT L 248, 6.10.1993, s. 15.

(4)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 12.

(5)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(6)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 293.

(7)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 425.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2006)0301.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2006)0324.

---

Onsdag 14 mars 2007

| 13.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/70

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Prickning av en ledamot

Talmannen meddelade att han i enlighet med artiklarna 9 och 147.3 i arbetsordningen inlett ett förfarande mot Maciej Marian Giertych och att han efter att föregående dag ha hört den berörda ledamoten i närvaro av generalsekreteraren prickat honom för publiceringen av ett häfte med Europaparlamentets logotyp på, vilket innehöll främlingsfientliga påståenden och som redan fördömts av presidiet den 1 mars 2007.

Han läste sedan upp en del av texten i den skrivelse som han översänt till den berörda ledamoten och angav att han översänt ett meddelande om detta ärende till presidiet, de politiska gruppernas ordförande samt till de organ som ledamoten tillhör, det vill säga utskottet AFET och delegationen för förbindelserna med Förenta staterna.

3.   Berlinförklaringen (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Berlinförklaringen

Talmannen klargjorde först att talmanskonferensen hade utsett honom till att företräda parlamentet vid förhandlingarna om Berlinförklaringen och inledde sedan debatten, varvid han underströk vikten av denna förklaring för Europas framtid.

Frank-Walter Steinmeier (rådets tjänstgörande ordförande) och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Jo Leinen (ordförande för utskottet AFCO), Joseph Daul för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSEgruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, Bruno Gollnisch för ITS-gruppen, Roger Helmer, grupplös, Proinsias De Rossa, om de föregående inläggen, Frank-Walter Steinmeier och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

4.   Europeiska rådets möte (8-9 mars 2006) (debatt)

Rapport från Europeiska rådet och uttalande av kommissionen: Europeiska rådets möte (8-9 mars 2006)

Frank-Walter Steinmeier (rådets tjänstgörande ordförande) redogjorde för betänkandet och Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Marianne Thyssen för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Michał Tomasz Kamiński för UEN-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Andreas Mölzer för ITSgruppen, Jim Allister, grupplös, Werner Langen, Linda McAvan, Karin Riis-Jørgensen, Guntars Krasts, Claude Turmes, Umberto Guidoni, Johannes Blokland, Timothy Kirkhope, Poul Nyrup Rasmussen, Chris Davies, Mario Borghezio, Ian Hudghton, Vladimír Remek, Georgios Karatzaferis, Antonio Tajani, Harlem Désir, Bronisław Geremek, Zbigniew Zaleski, Gianni Pittella, Anneli Jäätteenmäki, Markus Ferber, Adrian Severin, Elizabeth Lynne, Othmar Karas, Riitta Myller, Françoise Grossetête, Marek Siwiec, Malcolm Harbour, Marianne Mikko, Josef Zieleniec, Frank-Walter Steinmeier och Günter Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

5.1   Statistik över migration och internationellt skydd ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Ewa Klamt (A6-0004/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Ewa Klamt (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0065)

*

- *

Talare: Geoffrey Van Orden om situationen i Zimbabwe.

5.2   Antalet interparlamentariska delegationer och antalet ledamöter i dessa (omröstning)

Förslag till beslut inlämnat i enlighet med artikel 188 i arbetsordningen, av följande ledamöter: Joseph Daul för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, och Bruno Gollnisch för ITS-gruppen, om de interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter (B6-0100/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2007)0066)

5.3   Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2005 - 2005/0228(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2007)0067)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2007)0067)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jörg Leichtfried (föredragande) gjorde en teknisk justering av ändringsförslag 10. |
| --- | --- |

—

Jörg Leichtfried (föredragande) gjorde en teknisk justering av ändringsförslag 10.

| — | Jaromír Kohlíček lade fram ett muntligt ändringsförslag till bilaga II, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček lade fram ett muntligt ändringsförslag till bilaga II, vilket beaktades.

5.4   Saluföring av kött från nötkreatur som är högst tolv månader * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om saluföring av nötkött från djur på högst tolv månader (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2007)0063)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2007)0068)

5.5   Ratificering av ILO:s konsoliderade konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO-konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2007)0069)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2007)0069)

5.6   Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (omröstning)

Betänkande om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0070)

5.7   Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0077/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0071)

5.8   Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 och B6-0095/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0078/2007

(ersätter B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 och B6-0095/2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki och Hanna Foltyn-Kubicka för UEN-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki och Hanna Foltyn-Kubicka för UEN-gruppen,

| — | Angelika Beer, Jill Evans och Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Jill Evans och Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen,

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen och Jens Holm för GUE/NGL-gruppen. |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen och Jens Holm för GUE/NGL-gruppen.

Antogs (P6_TA(2007)0072)

Inlägg om omröstningen:

| — | Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen begärde att omröstning med namnupprop skulle hållas om punkt 1, andra delen, och punkt 9. (Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna begäran.) |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen begärde att omröstning med namnupprop skulle hållas om punkt 1, andra delen, och punkt 9. (Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig denna begäran.)

| — | Vytautas Landsbergis lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2, vilket beaktades.

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Betänkande Jörg Leichtfried - A6-0023/2007: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Betänkande Jörg Leichtfried - A6-0023/2007: Hubert Pirker

| — | Betänkande Joel Hasse Ferreira - A6-0057/2007: Zita Pleštinská och Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Betänkande Joel Hasse Ferreira - A6-0057/2007: Zita Pleštinská och Andreas Mölzer

| — | Ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (B6-0077/2007): Robert Evans |
| --- | --- |

—

Ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (B6-0077/2007): Robert Evans

| — | Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker

7.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Omröstningen den 13.3.2007:

| — | Luisa Morgantini och Małgorzata Handzlik hade meddelat att de inte deltagit i omröstningarna om Parish två betänkanden (A6-0038/2007 och A6-0051/2007). |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini och Małgorzata Handzlik hade meddelat att de inte deltagit i omröstningarna om Parish två betänkanden (A6-0038/2007 och A6-0051/2007).

| — | Catherine Stihler och Werner Langen hade meddelat att deras omröstningsapparater inte fungerat under omörstningarna om Parish två betänkanden (A6-0038/2007 och A6-0051/2007). |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler och Werner Langen hade meddelat att deras omröstningsapparater inte fungerat under omörstningarna om Parish två betänkanden (A6-0038/2007 och A6-0051/2007).

| — | Evgeni Kirilov hade meddelat att han hade deltagit i omröstningen med att hans namn inte förekom i bilagan över omröstningar med namnupprop. |
| --- | --- |

—

Evgeni Kirilov hade meddelat att han hade deltagit i omröstningen med att hans namn inte förekom i bilagan över omröstningar med namnupprop.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Mechtild ROTHE

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   Relationerna i Europa-Medelhavsområdet - Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Konferensen för parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet (Tunisien)

Betänkande om inrättandet av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (2006/2173(INI)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Kader Arif (A6-0468/2006).

Gernot Erler (rådets tjänstgörande ordförande) och Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Kader Arif redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Antonio Tajani (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Jean-Claude Fruteau (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Vito Bonsignore för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, Philippe Morillon för ALDE-gruppen, Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, Hélène Flautre för Verts/ALEgruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Philip Claeys för ITS-gruppen, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Carlos Carnero González, Gianluca Susta, Tokia Saïfi, Jamila Madeira, Ignasi Guardans Cambó, Edward McMillan-Scott, Béatrice Patrie och Francisco José Millán Mon.

ORDFÖRANDESKAP: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Vice talman

Talare: Panagiotis Beglitis, Simon Busuttil, John Attard-Montalto, Gernot Erler och Peter Mandelson.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Bruno Gollnisch, Philip Claeys och Petre Popeangă för ITS-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna (B6-0041/2007), |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch, Philip Claeys och Petre Popeangă för ITS-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna (B6-0041/2007),

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet och Marco Cappato för ALDE-gruppen, om förbindelserna mellan Europa och Medelhavsområdet (B6-0080/2007), |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet och Marco Cappato för ALDE-gruppen, om förbindelserna mellan Europa och Medelhavsområdet (B6-0080/2007),

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda och Cem Özdemir för Verts/ALEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0084/2007), |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda och Cem Özdemir för Verts/ALEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0084/2007),

| — | Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella och Marek Aleksander Czarnecki för UENgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0090/2007), |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella och Marek Aleksander Czarnecki för UENgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0090/2007),

| — | Luisa Morgantini och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0092/2007), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0092/2007),

| — | Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi och Simon Busuttil för PPE-DEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0094/2007), |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi och Simon Busuttil för PPE-DEgruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet (B6-0094/2007),

| — | Pasqualina Napoletano och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna (B6-0096/2007). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna (B6-0096/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 15.3.2007 och punkt 5.5 i protokollet av den 15.3.2007.

10.   Bosnien och Hercegovina (debatt)

Betänkande med förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Doris Pack (A6-0030/2007)

Doris Pack redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Gernot Erler (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talare: Talare: Alojz Peterle för PPE-DE-gruppen, Libor Rouček för PSE-gruppen, Philippe Morillon för ALDEgruppen, Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Bernd Posselt, Hannes Swoboda, Jelko Kacin, Bernd Posselt, om att hålla talartiden, Bogusław Rogalski, Roberta Alma Anastase, Justas Vincas Paleckis, Alexander Lambsdorff, Brian Crowley, Csaba Sándor Tabajdi, Dimitar Stoyanov för ITS-gruppen, och Olli Rehn.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 15.3.2007.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

11.   Den europeiska flygindustrins framtid (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Den europeiska flygindustrins framtid

Peter Hintze (rådets tjänstgörande ordförande) och Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Christine De Veyrac för PPE-DE-gruppen, Matthias Groote för PSE-gruppen, Anne Laperrouze för ALDE-gruppen, Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, Jacky Henin för GUE/NGL-gruppen, Paul Marie Coûteaux för IND/DEM-gruppen, Gunnar Hökmark, Karin Jöns, Gabriele Zimmer, Kader Arif, Inés Ayala Sender, Peter Hintze och Günter Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

12.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0012/2007).

Fråga 1 (Laima Liucija Andrikienė): Fortsatt ratificering av EU:s konstitution.

Gernot Erler (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Laima Liucija Andrikienė, Philip Bushill-Matthews och Danutė Budreikaitė.

Fråga 2 (Claude Moraes): Framsteg avseende rambeslutet om kampen mot rasism och främlingsfientlighet.

Gernot Erler besvarade frågan samt följdfrågor från Emine Bozkurt (ersättare för frågeställaren), Jörg Leichtfried och Laima Liucija Andrikienė.

Fråga 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Åldersgräns för elektroniska spel.

Gernot Erler besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Inger Segelström.

Talare: Marie Panayotopoulos-Cassiotou yttrade sig om översättningen av rubriken på sin fråga.

Gernot Erler besvarade en följdfråga från Paul Rübig.

Fråga 4 (Sarah Ludford): Att bekämpa korruption.

Gernot Erler besvarade frågan samt följdfrågor från Chris Davies (ersättare för frågeställaren) och Justas Vincas Paleckis.

Fråga 5 (Glenis Willmott): Europeiskt upprop om livmodershalscancer.

Gernot Erler besvarade frågan samt en följdfråga från Glenis Willmott.

Fråga 6 (Bernd Posselt): Kroatiens anslutningsförhandlingar.

Gernot Erler besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Reinhard Rack och Justas Vincas Paleckis.

Fråga 7 (Sajjad Karim): Zimbabwe.

Fråga 8 (Eoin Ryan): EU:s förbindelser med Zimbabwe.

Gernot Erler besvarade frågorna samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Inger Segelström.

Fråga 9 (Dimitrios Papadimoulis): Artikel 301 i den turkiska strafflagen.

Gernot Erler besvarade frågan samt följdfrågor från Kyriacos Triantaphyllides (ersättare för frågeställaren) och Panagiotis Beglitis.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.05 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

13.   Utnämningar inom de interparlamentariska delegationerna (talmanskonferensens förslag)

Talmannen meddelade att han mottagit talmanskonferensens förslag till utnämningar inom delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien, delegationen för förbindelserna med Indien och delegationen för förbindelserna med Afghanistan.

Omröstning: torsdagen den 15.3.2007 kl. 12.00.

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: torsdagen den 15.3.2007 kl. 10.00.

14.   Hepatit C (skriftlig förklaring)

Den skriftliga förklaringen nr 87/2006 som ingivits av Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries, Thomas Ulmer om hepatit C hade undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter och skulle följaktligen, i enlighet med artikel 116.4 i arbetsordningen, översändas till mottagarna. Förklaringen skulle offentliggöras, tillsammans med namnen på undertecknarna, i dokumentet Antagna texter från sammanträdet den 29.3.2007.

15.   Reform av EU:s handelspolitiska instrument (debatt)

Muntlig fråga (O-0002/2007) från Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen: Kommissionens grönbok och offentligt samråd om en eventuell reform av EU:s handelspolitiska instrument (B6-0009/2007)

Ignasi Guardans Cambó (ersättare för frågeställaren) utvecklade den muntliga frågan.

Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Christofer Fjellner för PPE-DE-gruppen, David Martin för PSE-gruppen, Gianluca Susta för ALDEgruppen, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk för UEN-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Béla Glattfelder, Kader Arif, Leopold Józef Rutowicz, Daniel Caspary, Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Francisco Assis, Benoît Hamon och Peter Mandelson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

16.   Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (debatt)

Betänkande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

Johannes Voggenhuber redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Peter Mandelson (ledamot av kommissionen).

Talare: Riccardo Ventre (föredragande av yttrande från utskottet AFCO), Kinga Gál för PPE-DE-gruppen, Claudio Fava för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/ NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Daniel Hannan, Ignasi Guardans Cambó, Giusto Catania, Maria da Assunção Esteves och Paul Rübig.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.7 i protokollet av den 15.3.2007.

17.   Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater - Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och centralamerikanska stater å andra sidan (2006/2222(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

Luis Yañez-Barnuevo García redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Willy Meyer Pleite redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Peter Mandelson (ledamot av kommissionen).

Talare: Miguel Angel Martínez Martínez (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Małgorzata Handzlik (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Gianluca Susta (föredragande av yttrande från utskottet INTA), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen, Leopold Józef Rutowicz för UEN-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Jens Holm för GUE/NGL-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Marcello Vernola, Józef Pinior, Ryszard Czarnecki, Willy Meyer Pleite och Bogusław Sonik.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 15.3.2007 och punkt 5.9 i protokollet av den 15.3.2007.

18.   Saknade personer i Cypern (debatt)

Uttalande av kommissionen: Saknade personer i Cypern

Talmannen hälsade välkomna till Christophe Girod, ordförande för FN-kommittén för försvunna personer i Cypern, samt Elias Georgiadis och Gülden Plümer Küçük, medlemmar av denna kommitté, vilka hade tagit plats på åhörarläktaren.

Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Panayiotis Demetriou för PPE-DE-gruppen, Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGLgruppen, Françoise Grossetête, Marios Matsakis och Karin Resetarits.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Panayiotis Demetriou för PPE-DE-gruppen, Mechtild Rothe för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Joost Lagendijk, Monica Frassoni och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, och Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, om saknade personer på Cypern (B6-0118/2007). |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou för PPE-DE-gruppen, Mechtild Rothe för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Joost Lagendijk, Monica Frassoni och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, och Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, om saknade personer på Cypern (B6-0118/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.10 i protokollet av den 15.3.2007.

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 385.050/OJJE).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.40.

Harald Rømer

Generalsekreterare

Adam Bielan

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Baco, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl- Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard,Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vălean, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Statistik över migration och internationellt skydd ***I

Betänkande: Ewa KLAMT (A6-0004/2007)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 544, 19, 56 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

544, 19, 56

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   De interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter

Förslag till beslut: B6-0100/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till beslut B6-0100/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS) |
| omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag till beslut B6-0100/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS)

omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

3.   Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I

Betänkande: Jörg LEICHTFRIED (A6-0023/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 2-9
  11-14
  16
  18-19
  23-26
  28-29 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | särsk./EO | + | 432, 236, 8 |
| 17 | utskottet | särsk./EO | + | 358, 321, 9 |
| 20 | utskottet | särsk. | + | |
| 21 | utskottet | särsk. | + | |
| 22 | utskottet | särsk. | + | |
| 27 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 2, punkt 3, efter led d | 33 | Cottigny m.fl. | | — | |
| Artikel 3, led j, led ii | 30 | PPE-DE | | + | |
| Artikel 6b, punkt 4 | 34 | Cottigny m.fl. | | — | |
| 10 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | ändrad muntligen |
| 2/EO | + | 333, 331, 24 |
| Bilaga II, e, led vii ny | | Kohlíček | | + | muntl. äf |
| Bilaga IV, punkt 6b | 31 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

2-9

11-14

16

18-19

23-26

28-29

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

särsk./EO

+

432, 236, 8

17

utskottet

särsk./EO

+

358, 321, 9

20

utskottet

särsk.

+

21

utskottet

särsk.

+

22

utskottet

särsk.

+

27

utskottet

särsk.

+

Artikel 2, punkt 3, efter led d

33

Cottigny m.fl.

—

Artikel 3, led j, led ii

30

PPE-DE

+

Artikel 6b, punkt 4

34

Cottigny m.fl.

—

10

utskottet

delad

1

+

ändrad muntligen

2/EO

+

333, 331, 24

Bilaga II, e, led vii ny

Kohlíček

+

muntl. äf

Bilaga IV, punkt 6b

31

GUE/NGL

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 32 hade strukits.

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 1, 20, 21, 27

PPE-DE: äf 1, 15, 17, 22

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 10

Första delen:”Kabinbesättning ... (EU-OPS).”

Andra delen:”Den berörda ... utbildningsorganisationer”

Övrigt

Jörg Leichtfried (föredragande) gjorde en teknisk justering av ändringsförslag 10:

4. Kabinbesättning som deltar i driften av ett sådant luftfartyg som avses i artikel 4.1 b-c skall uppfylla de grundläggande kraven i bilaga IV. De som utför kommersiell trafik skall inneha ett intyg enligt den inledande beskrivningen i kapitel O bilaga III, i led d i OPS 1.1005, i Europaparlamentets och rådets förordning nr 1899/2006 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart1 (EU OPS). Den berörda medlemsstaten får föreskriva att ett sådant intyg utfärdas av godkända operatörer eller utbildningsorganisationer.

Jaromir Kohlicek lade fram följande muntliga ändringsförslag:

vii) I bilaga II, led e, skall följande punkt via läggas till: via. 600 kg för ultralätta luftfartyg för ickekommersiell drift.

4.   Saluföring av kött från nötkretaur som är högst tolv månader *

Betänkande: Bernadette BOURZAI (A6-0006/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-7
  9
  11
  13-25 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 12 | utskottet | särsk./EO | + | 381, 306, 9 |
| artikel 3 | 10 | utskottet | | + | |
| 26 | ALDE | | — | |
| 27 | ALDE | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-7

9

11

13-25

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

8

utskottet

särsk.

+

12

utskottet

särsk./EO

+

381, 306, 9

artikel 3

10

utskottet

+

26

ALDE

—

27

ALDE

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 8 och 12

5.   Ratificering av ILO:s konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 *

Betänkande: Mary Lou McDONALD (A6-0019/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-3 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-3

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

6.   Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen

Betänkande: Joel HASSE FERREIRA (A6-0057/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 3 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 5 | 4 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 6 | 5 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 7 | 9 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 9 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 10 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 13 | 7 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 16 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| strecksats 4 | punkt | originaltexten | ONU | + | 572, 97, 34 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 1

3

GUE/NGL

—

punkt 5

4

GUE/NGL

—

punkt 6

5

GUE/NGL

—

efter punkt 7

9

GUE/NGL

—

punkt 9

1

Verts/ALE

—

punkt 10

6

GUE/NGL

—

punkt 13

7

GUE/NGL

—

efter punkt 16

2

Verts/ALE

—

strecksats 4

punkt

originaltexten

ONU

+

572, 97, 34

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Äf 8 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: strecksats 4

7.   Ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan

Resolutionsförslag: B6-0077/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution B6-0077/2007




  (utskottet TRAN) |
| punkt 2 | 3 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| punkt 3 | 4 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 4 | 5 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 5 | 6 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 6 | 7S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 8 | 8 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 9 | 9 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 11 | 10 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 12 | 11 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 16 | 12 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| punkt 19 | 13S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| punkt 21 | 14 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| efter punkt 22 | 17 | Verts/ALE | EO | — | 311, 375, 9 |
| efter punkt 24 | 15 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 18 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 27 | 19 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 28 | 16 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| efter strecksats 1 | 1 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| skäl E | 2 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag till resolution B6-0077/2007

(utskottet TRAN)

punkt 2

3

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

punkt 3

4

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 4

5

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 5

6

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 6

7S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 8

8

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 9

9

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 11

10

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 12

11

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 15

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 16

12

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

punkt 19

13S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

punkt 21

14

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

efter punkt 22

17

Verts/ALE

EO

—

311, 375, 9

efter punkt 24

15

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

18

Verts/ALE

—

punkt 27

19

Verts/ALE

—

punkt 28

16

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

efter strecksats 1

1

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

skäl E

2

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 15

Första delen:”Europaparlamentet ... riskbedömning”

Andra delen:”Parlamentet insisterar ... har uppnåtts”

8.   Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

Resolutionsförslag: B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007, B6-0095/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0078/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 601, 90, 7 |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 5 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 8 | 3 | PSE, Verts/ALE | | — | |
| 7 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 8 | 4 | PSE, Verts/ALE | | — | |
| 5 | PSE, Verts/ALE | | — | |
| 8 | GUE/NGL | | — | |
| 9 | GUE/NGL | ONU | — | 135, 545, 16 |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | ONU | + | 528, 134, 42 |
| efter punkt 9 | 10 | GUE/NGL | ONU | — | 296, 364, 40 |
| strecksats 4 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl B | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl D | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl D | 1 | Verts/ALE | delad | | |
| 1/EO | — | 278, 345, 60 |
| 2 | ↓ | |
| skäl E | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl E | 2 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0078/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0085/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0087/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0088/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0093/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0095/2007 | | PSE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0078/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

601, 90, 7

punkt 2

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 5

6

GUE/NGL

—

punkt 8

3

PSE, Verts/ALE

—

7

GUE/NGL

—

efter punkt 8

4

PSE, Verts/ALE

—

5

PSE, Verts/ALE

—

8

GUE/NGL

—

9

GUE/NGL

ONU

—

135, 545, 16

punkt 9

punkt

originaltexten

ONU

+

528, 134, 42

efter punkt 9

10

GUE/NGL

ONU

—

296, 364, 40

strecksats 4

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl B

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl D

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter skäl D

1

Verts/ALE

delad

1/EO

—

278, 345, 60

2

↓

skäl E

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter skäl E

2

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0078/2007

Verts/ALE

↓

B6-0085/2007

ALDE

↓

B6-0087/2007

PPE-DE

↓

B6-0088/2007

UEN

↓

B6-0093/2007

GUE/NGL

↓

B6-0095/2007

PSE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 9 och 10

Verts/ALE: punkerna 1 (andra delen), 9

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: punkt 9

PPE-DE: skäl D och E

Verts/ALE: punkt 9

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

strecksats 4

Första delen: Hela texten utom orden ”den europeiska säkerhetsstrategin, särskilt”

Andra delen: dessa ord

skäl B

Första delen: Hela texten utom orden ”den europeiska säkerhetsstrategin”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE, GUE/NGL

punkt 1

Första delen: Hela texten utom orden ”den centrala grunden ... fredliga användning”

Andra delen: dessa ord

PSE

äf 1

Första delen:”I ett uttalande ... sina kärnvapenarsenaler”

Andra delen:”och av att medlemsstater ... europeiskt territorium.”

Övrigt

Vytautas Landsbergis lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 2:

2. Europaparlamentet uppmanar alla stater vars verksamhet strider mot icke-spridningssystemet att upphöra med sitt oförnuftiga och ansvarslösa beteende och att fullt ut fullgöra sina skyldigheter enligt icke-spridningsavtalet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla stater som inte är parter till ickespridningsavtalet att frivilligt rätta sig efter och ansluta sig till detta.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Klamt A6-0004/2007

resolution

Ja-röster: 544

ALDE: Ali, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Moisuc, Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Badia i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Belohorská, Helmer

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Neena Gill, Rainer Wieland, Poul Nyrup Rasmussen

2.   Betänkande Hasse Ferreira A6-0057/2007

strecksats 4

Ja-röster: 572

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Belohorská, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 97

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Juknevičienė, Maaten, Manders, Mulder, Resetarits, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Allister, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wohlin

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 34

ALDE: Lynne, Savi, Starkevičiūtė

0GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

ITS: Claeys, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

3.   RC-B6-0078/2007 -Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

punkt 1/2

Ja-röster: 601

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Maštálka, Musacchio, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Belohorská, De Michelis, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Christensen, Corbey, De Rossa, Schaldemose, Scheele

UEN: Berlato, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Adamou, Meyer Pleite, Remek

ITS: Mote, Stănescu

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Roberto Musacchio, Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen

4.   RC-B6-0078/2007 -Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

ändring 9

Ja-röster: 135

ALDE: Andria, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

ITS: Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Böge, Fajmon, Hennicot-Schoepges, Mantovani, Zahradil

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bösch, Borrell Fontelles, Carlotti, Castex, Chiesa, Corbett, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Martin David, Matsouka, Muscat, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sifunakis, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 545

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chervenyakov, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Rossa, Díez González, Dîncu, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Leinen, Lévai, Locatelli, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pittella, Podgorean, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Ţicău, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Buitenweg

Nedlagda röster: 16

ALDE: Bowles, Chatzimarkakis, Davies, Hall, in 't Veld, Lynne, Matsakis, Starkevičiūtė, Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská

PPE-DE: Wijkman

PSE: Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Fiona Hall, Inger Segelström, Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Åsa Westlund

Nej-röster:
  Linda McAvan

Nedlagda röster:
  Manolis Mavrommatis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Graham Watson, Erika Mann

5.   RC-B6-0078/2007 - Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

punkt 9

Ja-röster: 528

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Mihăescu, Mussolini

NI: De Michelis, Giertych, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Didžiokas, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Smith, Staes

Nej-röster: 134

ALDE: Andria, Busk, Christova, Gentvilas, Kacin, Kułakowski, Lambsdorff, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Musacchio, Portas, Rizzo, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Mölzer, Mote, Popeangă, Romagnoli, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cabrnoch, Callanan, Dimitrov Martin, Doorn, Esteves, Fajmon, Freitas, Gyürk, Hannan, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Jackson, Kamall, Kónya-Hamar, Liese, Lombardo, Nicholson, Parish, Pinheiro, Reul, Roithová, Strejček, Sumberg, Szabó, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil

PSE: Calabuig Rull, Capoulas Santos, Harangozó, Kirilov, Koterec, Mikko, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Rasmussen, Siwiec, Stockmann, Ţicău

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Bennahmias, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 42

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Uca

IND/DEM: Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Lang, Le Rachinel, Moisuc, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, McMillan-Scott, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Poul Nyrup Rasmussen

Nej-röster:
  Adamos Adamou, Bart Staes, Tobias Pflüger, Kyriacos Triantaphyllides, Sahra Wagenknecht, Roberto Musacchio, Thomas Wise

6.   RC-B6-0078/2007 - Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

ändring 10

Ja-röster: 296

ALDE: Cocilovo, Harkin, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Itälä, Kauppi, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Stubb, Trakatellis, Vakalis, Vatanen, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 364

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

ITS: Mote, Mussolini

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 40

ALDE: Bowles, Costa, Davies, Drčar Murko, Hall, in 't Veld, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco

PSE: Hänsch, Hamon, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Fiona Hall, Koenraad Dillen

Nej-röster:
  Britta Thomsen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2007)0065

Statistik över migration och internationellt skydd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (KOM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0375) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0375) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0279/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0279/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0004/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0004/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0156

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 862/2007.)

P6_TA(2007)0066

De interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter

Europaparlamentets beslut av den 14 mars 2007 om de interparlamentariska delegationernas antal och antal ledamöter

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 188 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 188 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 10 mars 2004 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (1). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 10 mars 2004 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna (1).

| — | med beaktande av sitt beslut av den 14 september 2004 om antalet ledamöter i de interparlamentariska delegationerna, delegationerna till de blandade parlamentariska utskotten och de gemensamma parlamentarikerkommittéerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 14 september 2004 om antalet ledamöter i de interparlamentariska delegationerna, delegationerna till de blandade parlamentariska utskotten och de gemensamma parlamentarikerkommittéerna (2),

| 1. | Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i de interparlamentariska delegationerna enligt följande:






  Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydösteuropa | 25 ledamöter |
| --- | --- | --- |
| Delegationen för förbindelserna med Vitryssland | 19 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Israel | 25 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet | 25 ledamöter |
| Delegationerna för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (inbegripet Libyen) | 25 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna | 23 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Gulfstaterna (inbegripet Jemen) | 19 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Iran | 21 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Förenta staterna | 42 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Kanada | 22 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika | 26 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med länderna i Andinska gemenskapen | 20 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Mercosur | 28 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Japan | 28 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Kina | 39 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN) | 22 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Koreahalvön | 17 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland | 24 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Sydafrika | 17 ledamöter |

1.

Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i de interparlamentariska delegationerna enligt följande:

Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydösteuropa

25 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Vitryssland

19 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Israel

25 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet

25 ledamöter

Delegationerna för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (inbegripet Libyen)

25 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna

23 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Gulfstaterna (inbegripet Jemen)

19 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Iran

21 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Förenta staterna

42 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Kanada

22 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika

26 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med länderna i Andinska gemenskapen

20 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Mercosur

28 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Japan

28 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Kina

39 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN)

22 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Koreahalvön

17 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland

24 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Sydafrika

17 ledamöter

| 2. | Europaparlamentet beslutar att dela upp delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) i tre delegationer och att fastställa antalet ledamöter i de enskilda delegationerna enligt följande:






  Delegationen för förbindelserna med Sydasien | 20 ledamöter |
| --- | --- | --- |
| Delegationen för förbindelserna med Indien | 22 ledamöter |
| Delegationen för förbindelserna med Afghanistan | 16 ledamöter |

2.

Europaparlamentet beslutar att dela upp delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) i tre delegationer och att fastställa antalet ledamöter i de enskilda delegationerna enligt följande:

Delegationen för förbindelserna med Sydasien

20 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Indien

22 ledamöter

Delegationen för förbindelserna med Afghanistan

16 ledamöter

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för information översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för information översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 635.

(2)  EUT C 140 E, 9.6.2005, s. 49.

P6_TA(2007)0067

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0579 - C6-0403/2006 - 2005/0228(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0579) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0579) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0403/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0403/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från budgetutskottet (A6-0023/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från budgetutskottet (A6-0023/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det referensbelopp som angivits i lagstiftningsförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 1 a i budgetramen och med bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det referensbelopp som angivits i lagstiftningsförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 1 a i budgetramen och med bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TC1-COD(2005)0228

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I det andra skälet i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) anges bland annat att det bör utarbetas lämpliga grundläggande krav för drift av luftfartyg och certifiering av flygbesättningar samt tillämpning av förordningen på luftfartyg från tredjeland. Enligt artikel 7 i den förordningen skall kommissionen så snart som möjligt utarbeta förslag angående grundprinciper, tillämplighet och grundläggande krav för reglering av personal och organisationer som utför trafik med luftfartyg samt lägga fram dessa förslag för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(1)

I det andra skälet i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) anges bland annat att det bör utarbetas lämpliga grundläggande krav för drift av luftfartyg och certifiering av flygbesättningar samt tillämpning av förordningen på luftfartyg från tredjeland. Enligt artikel 7 i den förordningen skall kommissionen så snart som möjligt utarbeta förslag angående grundprinciper, tillämplighet och grundläggande krav för reglering av personal och organisationer som utför trafik med luftfartyg samt lägga fram dessa förslag för Europaparlamentet och rådet.

| (2) | Gemenskapen bör i linje med de normer som anges i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944, (”Chicagokonventionen”) fastställa grundläggande krav dels för personer och organisationer som utför trafik med luftfartyg, dels för personer som medverkar i och produkter som används i utbildning och medicinsk undersökning av piloter. Kommissionen bör få befogenhet att utarbeta nödvändiga tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen bör i linje med de normer som anges i konventionen angående internationell civil luftfart, undertecknad i Chicago den 7 december 1944, (”Chicagokonventionen”) fastställa grundläggande krav dels för personer och organisationer som utför trafik med luftfartyg, dels för personer som medverkar i och produkter som används i utbildning och medicinsk undersökning av piloter. Kommissionen bör få befogenhet att utarbeta nödvändiga tillämpningsföreskrifter.

| (3) | Kommissionen bör undersöka i vilken omfattning befogenheter att kontrollera efterlevnaden av de gemensamma skyddsreglerna för den civila luftfarten i framtiden även bör överföras till Europeiska byrån för driftsäkerhet (nedan kallad byrån). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bör undersöka i vilken omfattning befogenheter att kontrollera efterlevnaden av de gemensamma skyddsreglerna för den civila luftfarten i framtiden även bör överföras till Europeiska byrån för driftsäkerhet (nedan kallad byrån).

| (4) | Europas medborgare bör ständigt garanteras en hög och enhetlig säkerhetsnivå. Följaktligen bör luftfartyg från tredjeland som är i trafik till, från eller inom det territorium där fördraget gäller vara föremål för lämplig tillsyn på gemenskapsnivå inom de gränser som anges i Chicagokonventionen. |
| --- | --- |

(4)

Europas medborgare bör ständigt garanteras en hög och enhetlig säkerhetsnivå. Följaktligen bör luftfartyg från tredjeland som är i trafik till, från eller inom det territorium där fördraget gäller vara föremål för lämplig tillsyn på gemenskapsnivå inom de gränser som anges i Chicagokonventionen.

| (5) | Det skulle inte vara lämpligt att låta gemensamma regler gälla för alla typer av luftfartyg, i synnerhet inte luftfartyg som är av enkelt utförande, som mest används lokalt, som är hembyggda, mycket sällsynta eller bara finns i ett litet antal. Den typen av luftfartyg bör även i fortsättningen omfattas av medlemsstaternas tillsyn. Rimliga åtgärder bör dock vidtas så att den allmänna säkerhetsnivån för
  lätta flygplan
  höjs. |
| --- | --- |

(5)

Det skulle inte vara lämpligt att låta gemensamma regler gälla för alla typer av luftfartyg, i synnerhet inte luftfartyg som är av enkelt utförande, som mest används lokalt, som är hembyggda, mycket sällsynta eller bara finns i ett litet antal. Den typen av luftfartyg bör även i fortsättningen omfattas av medlemsstaternas tillsyn. Rimliga åtgärder bör dock vidtas så att den allmänna säkerhetsnivån för
  lätta flygplan
  höjs.

| (6) | Man bör framförallt beakta flygplan och helikoptrar med låg maximal startmassa och vars prestanda ökar, som kan trafikera hela gemenskapen och som är industriellt tillverkade. Av den anledningen är gemenskapsregler att föredra om man vill skapa en enhetlig nivå på säkerhets- och miljöskyddet. |
| --- | --- |

(6)

Man bör framförallt beakta flygplan och helikoptrar med låg maximal startmassa och vars prestanda ökar, som kan trafikera hela gemenskapen och som är industriellt tillverkade. Av den anledningen är gemenskapsregler att föredra om man vill skapa en enhetlig nivå på säkerhets- och miljöskyddet.

| (7) | Räckvidden för gemenskapens åtgärd måste anges tydligt, så att det inte råder något tvivel om vilka personer, organisationer och produkter som omfattas av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter. Räckvidden bör anges tydligt genom hänvisning till en lista över luftfartyg som är undantagna från tillämpningen av den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Räckvidden för gemenskapens åtgärd måste anges tydligt, så att det inte råder något tvivel om vilka personer, organisationer och produkter som omfattas av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter. Räckvidden bör anges tydligt genom hänvisning till en lista över luftfartyg som är undantagna från tillämpningen av den här förordningen.

| (8) | Luftfartsprodukter, delar och anordningar, operatörer som deltar i kommersiella lufttransporter, samt piloter och personer, produkter och organisationer som deltar i deras utbildning och medicinska undersökningar, bör certifieras eller godkännas när de befunnits uppfylla de grundläggande krav som skall fastställas av gemenskapen i linje med de normer som anges i Chicagokonventionen. Kommissionen bör få befogenhet att utarbeta nödvändiga tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

(8)

Luftfartsprodukter, delar och anordningar, operatörer som deltar i kommersiella lufttransporter, samt piloter och personer, produkter och organisationer som deltar i deras utbildning och medicinska undersökningar, bör certifieras eller godkännas när de befunnits uppfylla de grundläggande krav som skall fastställas av gemenskapen i linje med de normer som anges i Chicagokonventionen. Kommissionen bör få befogenhet att utarbeta nödvändiga tillämpningsföreskrifter.

| (9) | För ändamålet godkända bedömningsorgan bör få rätt att utfärda flygcertifikat till piloter som utför
  trafik med lätta flygplan. |
| --- | --- |

(9)

För ändamålet godkända bedömningsorgan bör få rätt att utfärda flygcertifikat till piloter som utför
  trafik med lätta flygplan.

| (10) | Byrån bör få befogenhet att utfärda certifikat eller licenser till personer, organisationer och produkter som omfattas av den här förordningen i de fall centraliserade åtgärder är effektivare än åtgärder på medlemsstatsnivå. Byrån bör av samma skäl få fatta beslut som rör drift av luftfartyg, besättningens kompetens eller säkerhet i fråga om luftfartyg från tredjeland i de fall där detta är det bästa sättet att garantera enhetlighet och se till att den inre marknaden fungerar smidigt. |
| --- | --- |

(10)

Byrån bör få befogenhet att utfärda certifikat eller licenser till personer, organisationer och produkter som omfattas av den här förordningen i de fall centraliserade åtgärder är effektivare än åtgärder på medlemsstatsnivå. Byrån bör av samma skäl få fatta beslut som rör drift av luftfartyg, besättningens kompetens eller säkerhet i fråga om luftfartyg från tredjeland i de fall där detta är det bästa sättet att garantera enhetlighet och se till att den inre marknaden fungerar smidigt.

| (11) | Om arbetet med säkerheten för den civila luftfarten inom gemenskapen på de områden som omfattas av denna förordning skall kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt, krävs ett förstärkt samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och byrån i syfte att upptäcka osäkra förhållanden och på lämpligt sätt åtgärda dessa. |
| --- | --- |

(11)

Om arbetet med säkerheten för den civila luftfarten inom gemenskapen på de områden som omfattas av denna förordning skall kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt, krävs ett förstärkt samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och byrån i syfte att upptäcka osäkra förhållanden och på lämpligt sätt åtgärda dessa.

| (12) | Genom förordning (EG) nr 2111/2005 (4) åläggs byrån en skyldighet att meddela all information som kan vara relevant för uppdateringen av gemenskapens förteckning över lufttrafikföretag som av säkerhetsskäl har förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen. Om byrån vägrar att bevilja certifiering till ett lufttrafikföretag i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1592/2002, skall den tillhandahålla all information som ligger till grund för detta beslut så att det berörda lufttrafikföretagets namn vid behov kan föras upp i den förteckningen. |
| --- | --- |

(12)

Genom förordning (EG) nr 2111/2005 (4) åläggs byrån en skyldighet att meddela all information som kan vara relevant för uppdateringen av gemenskapens förteckning över lufttrafikföretag som av säkerhetsskäl har förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen. Om byrån vägrar att bevilja certifiering till ett lufttrafikföretag i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1592/2002, skall den tillhandahålla all information som ligger till grund för detta beslut så att det berörda lufttrafikföretagets namn vid behov kan föras upp i den förteckningen.

| (13) | Om ett bättre säkerhetstänkande skall kunna främjas och reglerings- och tillsynssystemet på de områden som denna förordning omfattar skall kunna fungera på ett fullgott sätt, måste tillbud och andra händelser spontant rapporteras av dem som bevittnar dem. En sådan rapportering skulle underlättas av att det skapades en icke-bestraffande miljö, och lämpliga åtgärder bör vidtas av medlemsstaterna för att se till att sådan information och de som lämnar sådan information
  skyddas
  . |
| --- | --- |

(13)

Om ett bättre säkerhetstänkande skall kunna främjas och reglerings- och tillsynssystemet på de områden som denna förordning omfattar skall kunna fungera på ett fullgott sätt, måste tillbud och andra händelser spontant rapporteras av dem som bevittnar dem. En sådan rapportering skulle underlättas av att det skapades en icke-bestraffande miljö, och lämpliga åtgärder bör vidtas av medlemsstaterna för att se till att sådan information och de som lämnar sådan information
  skyddas
  .

| (14) | Genom
  den här förordningen inrättas ett lämpligt och omfattande ramverk för utarbetande och genomförande av gemensamma tekniska krav och administrativa förfaranden på området civil luftfart. Bilaga III till rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (5) och rådets direktiv 91/670/EEG av den 16 december 1991 om ömsesidigt godkännande av certifikat för personal med funktioner inom den civila luftfarten (6), bör därför upphävas, utan att det påverkar certifiering eller godkännande av produkter, personer och organisationer som redan utförts i enlighet med dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(14)

Genom
  den här förordningen inrättas ett lämpligt och omfattande ramverk för utarbetande och genomförande av gemensamma tekniska krav och administrativa förfaranden på området civil luftfart. Bilaga III till rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (5) och rådets direktiv 91/670/EEG av den 16 december 1991 om ömsesidigt godkännande av certifikat för personal med funktioner inom den civila luftfarten (6), bör därför upphävas, utan att det påverkar certifiering eller godkännande av produkter, personer och organisationer som redan utförts i enlighet med dessa rättsakter.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bygger på det yttrande som avgivits av byrån
   (7) i enlighet med artiklarna 12.2 b och 14.1 i förordning (EG) nr 1592/2002. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bygger på det yttrande som avgivits av byrån
   (7) i enlighet med artiklarna 12.2 b och 14.1 i förordning (EG) nr 1592/2002.

| (16) | Medlemsstaterna uppmanas se till att överföringen av befogenheter till byrån leder till en minskning av de nationella myndigheternas budgetar samt de avgifter som dessa uppbär. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna uppmanas se till att överföringen av befogenheter till byrån leder till en minskning av de nationella myndigheternas budgetar samt de avgifter som dessa uppbär.

| (17) | Förordning (EG) nr 1592/2002 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(17)

Förordning (EG) nr 1592/2002 bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel 1

Ändringar av grundförordningen

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1592/2002 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.2 skall följande led f) läggas till:






  f) | skapa lika villkor för alla aktörer på den inre luftfartsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2.2 skall följande led f) läggas till:

f)

skapa lika villkor för alla aktörer på den inre luftfartsmarknaden.

| 2. | Artikel 3 skall ändras på följande sätt:






  a) | Led f skall ersättas med följande:






  f) | ”Godkänt organ”:
  organ
  som får utföra certifieringsuppgifter under byråns eller en nationell luftfartsmyndighets tillsyn och ansvar. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 skall ändras på följande sätt:

a)

Led f skall ersättas med följande:

f)

”Godkänt organ”:
  organ
  som får utföra certifieringsuppgifter under byråns eller en nationell luftfartsmyndighets tillsyn och ansvar.

| b) | Följande led h-o skall läggas till:






  ”h) | ”Operatör”: varje juridisk eller fysisk person som utför eller avser att utföra trafik med ett eller flera luftfartyg. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led h-o skall läggas till:

”h)

”Operatör”: varje juridisk eller fysisk person som utför eller avser att utföra trafik med ett eller flera luftfartyg.

| i) | ”Kommersiell trafik”: en luftfartsverksamhet som utförs mot ersättning och som omfattas av ett avtal mellan en operatör och en kund, varvid kunden inte direkt eller indirekt är ägare till det luftfartyg som används inom ramen för avtalet och varvid operatören inte direkt eller indirekt är anställd av kunden. |
| --- | --- |

i)

”Kommersiell trafik”: en luftfartsverksamhet som utförs mot ersättning och som omfattas av ett avtal mellan en operatör och en kund, varvid kunden inte direkt eller indirekt är ägare till det luftfartyg som används inom ramen för avtalet och varvid operatören inte direkt eller indirekt är anställd av kunden.

| j) | ”Komplext motordrivet luftfartyg”:






  i) | ett flygplan






  — | vars största certifierade startmassa överstiger 5 700 kg, eller |
| --- | --- | --- | --- |

j)

”Komplext motordrivet luftfartyg”:

i)

ett flygplan

—

vars största certifierade startmassa överstiger 5 700 kg, eller

| — | vars största godkända antal passagerarsittplatser överstiger
  19
  , eller |
| --- | --- |

—

vars största godkända antal passagerarsittplatser överstiger
  19
  , eller

| — | som är certifierat för drift med en minimibesättning på minst 2 piloter,
  eller |
| --- | --- |

—

som är certifierat för drift med en minimibesättning på minst 2 piloter,
  eller

| ii) | en helikopter






  — | vars största certifierade startmassa överstiger 3 175 kg, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

en helikopter

—

vars största certifierade startmassa överstiger 3 175 kg, eller

| — | vars största godkända antal passagerarsittplatser överstiger
  9
  , eller |
| --- | --- |

—

vars största godkända antal passagerarsittplatser överstiger
  9
  , eller

| — | som är certifierat för drift med en minimibesättning på minst 2 piloter, eller |
| --- | --- |

—

som är certifierat för drift med en minimibesättning på minst 2 piloter, eller

| iii) | ett tiltrotorluftfartyg. |
| --- | --- |

iii)

ett tiltrotorluftfartyg.

| k) | ”Lätt flygplan”: ett flygplan








  — | vars största certifierade startmassa (MTOW) inte överstiger 2 000 kg, |
| --- | --- | --- |

k)

”Lätt flygplan”: ett flygplan

—

vars största certifierade startmassa (MTOW) inte överstiger 2 000 kg,

| — | vars antal passagerarsittplatser inte överstiger 5. |
| --- | --- |

—

vars antal passagerarsittplatser inte överstiger 5.

| l) | ”Trafik med lätta flygplan”:
  all icke-kommersiell trafik med
  lätta flygplan
  . |
| --- | --- |

l)

”Trafik med lätta flygplan”:
  all icke-kommersiell trafik med
  lätta flygplan
  .

| m) | ”Bedömningsorgan”: ett godkänt organ som får bedöma om en juridisk eller fysisk person uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i den här förordningen samt utfärda det därmed sammanhängande certifikatet. |
| --- | --- |

m)

”Bedömningsorgan”: ett godkänt organ som får bedöma om en juridisk eller fysisk person uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i den här förordningen samt utfärda det därmed sammanhängande certifikatet.

| n) | ”Syntetiskt flygutbildningshjälpmedel”: en anordning, oavsett typ, i vilken flygförhållanden simuleras på marken, bl.a. flygsimulatorer, flygutbildningshjälpmedel, hjälpmedel för flygträning och navigering samt anordningar för grundläggande instrumentutbildning. |
| --- | --- |

n)

”Syntetiskt flygutbildningshjälpmedel”: en anordning, oavsett typ, i vilken flygförhållanden simuleras på marken, bl.a. flygsimulatorer, flygutbildningshjälpmedel, hjälpmedel för flygträning och navigering samt anordningar för grundläggande instrumentutbildning.

| o) | ”Certifikatsbehörighet”: en uppgift på ett flygcertifikat som anger särskilda villkor, rättigheter eller begränsningar för certifikatet.” |
| --- | --- |

o)

”Certifikatsbehörighet”: en uppgift på ett flygcertifikat som anger särskilda villkor, rättigheter eller begränsningar för certifikatet.”

| 3. | Artikel 4 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Led b skall ersättas med följande:






  ”b) | registrerade i en medlemsstat, såvida inte deras regelmässiga säkerhetstillsyn har anförtrotts tredjeland och de inte används av en gemenskapsoperatör, eller” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Led b skall ersättas med följande:

”b)

registrerade i en medlemsstat, såvida inte deras regelmässiga säkerhetstillsyn har anförtrotts tredjeland och de inte används av en gemenskapsoperatör, eller”

| ii) | Led c skall ersättas med följande:






  ”c) | registrerade i tredjeland och används av en operatör, vars verksamhet någon medlemsstat säkerställer tillsynen av eller som används inom medlemsstaters territorium av en operatör som är etablerad eller bosatt inom gemenskapen, eller” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c skall ersättas med följande:

”c)

registrerade i tredjeland och används av en operatör, vars verksamhet någon medlemsstat säkerställer tillsynen av eller som används inom medlemsstaters territorium av en operatör som är etablerad eller bosatt inom gemenskapen, eller”

| iii) | Följande led d skall läggas till:






  ”d) | registrerade i tredjeland, eller registrerade i en medlemsstat som har delegerat den regelmässiga säkerhetstillsynen till tredjeland, och som används inom medlemsstaters territorium,” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led d skall läggas till:

”d)

registrerade i tredjeland, eller registrerade i en medlemsstat som har delegerat den regelmässiga säkerhetstillsynen till tredjeland, och som används inom medlemsstaters territorium,”

| iv) | I punkt 1, skall följande ord strykas: ”såvida inte deras regelmässiga säkerhetstillsyn har anförtrotts tredjeland och de inte används av en gemenskapsoperatör”. |
| --- | --- |

iv)

I punkt 1, skall följande ord strykas: ”såvida inte deras regelmässiga säkerhetstillsyn har anförtrotts tredjeland och de inte används av en gemenskapsoperatör”.

| b) | Följande punkter 1a och 1b skall läggas till:
  ”1a)   Personal som utför trafik med luftfartyg som avses i punkt 1 b-c skall uppfylla kraven i denna förordning.
  1b)   Trafik med luftfartyg som avses i punkt 1 b, 1 c eller 1 d skall överensstämma med denna förordning.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter 1a och 1b skall läggas till:

”1a)   Personal som utför trafik med luftfartyg som avses i punkt 1 b-c skall uppfylla kraven i denna förordning.

1b)   Trafik med luftfartyg som avses i punkt 1 b, 1 c eller 1 d skall överensstämma med denna förordning.”

| c) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Punkterna 1, 1a och 1b skall inte tillämpas på luftfartyg som avses i bilaga II.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Punkterna 1, 1a och 1b skall inte tillämpas på luftfartyg som avses i bilaga II.”

| 4. | Artikel 5 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 skall ändras på följande sätt:






  i) | I den inledande delen skall orden ”som är registrerade i en medlemsstat” ersättas med ”som det hänvisas till i artikel 4.1 b” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 skall ändras på följande sätt:

i)

I den inledande delen skall orden ”som är registrerade i en medlemsstat” ersättas med ”som det hänvisas till i artikel 4.1 b”

| ii) | I led d, skall orden ”konstruktion, tillverkning och underhåll av produkter” ersättas med orden ”underhåll av produkter”. |
| --- | --- |

ii)

I led d, skall orden ”konstruktion, tillverkning och underhåll av produkter” ersättas med orden ”underhåll av produkter”.

| iii) | Följande led da skall införas:






  da) | Organisationer som har ansvaret för konstruktion och tillverkning av produkter, delar och anordningar skall visa att de har förmåga och resurser att uppfylla det ansvar som sammanhänger med deras rättigheter. Om inte denna förmåga och dessa möjligheter godtas på annat sätt skall de erkännas genom att ett organisationsgodkännande utfärdas. De rättigheter som tilldelas den godkända organisationen och godkännandets räckvidd skall anges i villkoren för godkännande. |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande led da skall införas:

da)

Organisationer som har ansvaret för konstruktion och tillverkning av produkter, delar och anordningar skall visa att de har förmåga och resurser att uppfylla det ansvar som sammanhänger med deras rättigheter. Om inte denna förmåga och dessa möjligheter godtas på annat sätt skall de erkännas genom att ett organisationsgodkännande utfärdas. De rättigheter som tilldelas den godkända organisationen och godkännandets räckvidd skall anges i villkoren för godkännande.

| b) | Följande punkt 2a skall läggas till:
  ”2a.   Luftfartyg som avses i led a i artikel 4.1 och produkter, delar och anordningar som är monterade på dessa luftfartyg skall uppfylla kraven i led a, b och da i punkt 2 i den här artikeln.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 2a skall läggas till:

”2a.   Luftfartyg som avses i led a i artikel 4.1 och produkter, delar och anordningar som är monterade på dessa luftfartyg skall uppfylla kraven i led a, b och da i punkt 2 i den här artikeln.”

| c) | Punkt 4 skall ändras på följande sätt:






  i) | I led e skall följande led iv-vi läggas till:






  ”iv) | Den kursplan som minimalt krävs för att utbilda personal, som har rätt att certifiera underhåll, för att säkerställa överensstämmelse med punkt 2 e. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 4 skall ändras på följande sätt:

i)

I led e skall följande led iv-vi läggas till:

”iv)

Den kursplan som minimalt krävs för att utbilda personal, som har rätt att certifiera underhåll, för att säkerställa överensstämmelse med punkt 2 e.

| v) | Den kursplan som minimalt krävs för att få pilotcertifiering för att säkerställa överensstämmelse med artikel 6a. |
| --- | --- |

v)

Den kursplan som minimalt krävs för att få pilotcertifiering för att säkerställa överensstämmelse med artikel 6a.

| vi) | Motsvarande minimiutrustningslista och ytterligare specifikationer för luftvärdighet för en viss typ av drift för att säkerställa överensstämmelse med artikel 6b.” |
| --- | --- |

vi)

Motsvarande minimiutrustningslista och ytterligare specifikationer för luftvärdighet för en viss typ av drift för att säkerställa överensstämmelse med artikel 6b.”

| ii) | Led f skall ersättas med följande:






  ”f) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden som krävs i enlighet med punkt 2 d, da och f samt villkor enligt vilka sådana godkännanden inte behöver sökas.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led f skall ersättas med följande:

”f)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de organisationsgodkännanden som krävs i enlighet med punkt 2 d, da och f samt villkor enligt vilka sådana godkännanden inte behöver sökas.”

| iii) | Följande punkt j skall läggas till:






  ”j) | På vilket sätt de luftfartyg som avses i artikel 4.1 c-d skall överensstämma med de grundläggande kraven.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande punkt j skall läggas till:

”j)

På vilket sätt de luftfartyg som avses i artikel 4.1 c-d skall överensstämma med de grundläggande kraven.”

| d) | I punkt 5 skall följande led d läggas till:






  ”d) | de inte innebär att luftfartyg som avses i artikel 4.1 c och 4.1 d åläggs krav som skulle vara oförenliga med medlemsstaternas skyldigheter inom ramen för ICAO.” |
| --- | --- | --- |

d)

I punkt 5 skall följande led d läggas till:

”d)

de inte innebär att luftfartyg som avses i artikel 4.1 c och 4.1 d åläggs krav som skulle vara oförenliga med medlemsstaternas skyldigheter inom ramen för ICAO.”

| 5. | Följande artiklar 6a och 6b skall införas efter artikel 6:
  ”Artikel 6a
  Pilotcertifiering
  1.   De piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b-c skall liksom de organisationer, syntetiska flygutbildningshjälpmedel och personer som utför, används i eller genomgår utbildning, testning, kontroll och medicinsk bedömning av piloter uppfylla de grundläggande krav som anges i bilaga III.
  2.   En pilot får framföra ett luftfartyg bara om han eller hon innehar ett flygcertifikat och ett läkarintyg som är lämpliga för den berörda typen av trafik.
  Ett flygcertifikat skall utfärdas för en pilot när det visas att denne uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i fråga om teoretiska kunskaper, praktiska färdigheter och språkkunskaper. Ett sådant flygcertifikat får utfärdas av ett bedömningsorgan om de rättigheter som flygcertifikatet medför är begränsade till
  flygning med lätta flygplan
  .
  Ett läkarintyg skall utfärdas för en pilot när det visas att denne uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i fråga om medicinsk lämplighet. Läkarintyget skall utfärdas av flygmedicinska undersökningsläkare eller flygmedicinska centrum, utom när det gäller piloter som utför
  trafik med lätta flygplan
  , då läkarintyget får utfärdas av en allmänläkare.
  De certifikatsbehörigheter som tilldelas piloten och räckvidden för flygcertifikatet och läkarintyget skall anges i respektive handling.
  När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 c kan kravet enligt andra och tredje stycket ovan uppfyllas genom godtagande av flygcertifikat och läkarintyg som utfärdats av tredjeland eller på tredjelands vägnar.
  3.   Att bedömningsorgan, pilotutbildningsorganisationer och organisationer ansvariga för att bedöma piloters medicinska lämplighet har förmåga att uppfylla de förpliktelser som sammanhänger med deras rättigheter i fråga om att utfärda flygcertifikat och läkarintyg skall erkännas genom att ett godkännande utfärdas.
  Ett organisationsgodkännande skall utfärdas när det visas att organisationen uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.
  De rättigheter som godkännandet innebär skall anges i godkännandet.
  4.   Ett syntetiskt flygutbildningshjälpmedel som används i pilotutbildning måste certifieras. Certifikatet skall utfärdas när det visas att hjälpmedlet uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.
  5.   En person som ansvarar för att utbilda piloter, för att bedöma piloters kompetens eller för att bedöma piloters medicinska lämplighet skall inneha ett lämpligt certifikat.
  Certifikatet skall utfärdas när det visas att den sökande uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.
  De rättigheter som certifikatet innebär skall anges i certifikatet.
  6.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 54.3, utfärda föreskrifter för tillämpningen av denna artikel, särskilt med angivande av följande:






  a) | De olika certifikatsbehörigheter för flygcertifikat och de läkarintyg som krävs för de olika typerna av verksamhet. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artiklar 6a och 6b skall införas efter artikel 6:

”Artikel 6a

Pilotcertifiering

1.   De piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b-c skall liksom de organisationer, syntetiska flygutbildningshjälpmedel och personer som utför, används i eller genomgår utbildning, testning, kontroll och medicinsk bedömning av piloter uppfylla de grundläggande krav som anges i bilaga III.

2.   En pilot får framföra ett luftfartyg bara om han eller hon innehar ett flygcertifikat och ett läkarintyg som är lämpliga för den berörda typen av trafik.

Ett flygcertifikat skall utfärdas för en pilot när det visas att denne uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i fråga om teoretiska kunskaper, praktiska färdigheter och språkkunskaper. Ett sådant flygcertifikat får utfärdas av ett bedömningsorgan om de rättigheter som flygcertifikatet medför är begränsade till
  flygning med lätta flygplan
  .

Ett läkarintyg skall utfärdas för en pilot när det visas att denne uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande kraven i fråga om medicinsk lämplighet. Läkarintyget skall utfärdas av flygmedicinska undersökningsläkare eller flygmedicinska centrum, utom när det gäller piloter som utför
  trafik med lätta flygplan
  , då läkarintyget får utfärdas av en allmänläkare.

De certifikatsbehörigheter som tilldelas piloten och räckvidden för flygcertifikatet och läkarintyget skall anges i respektive handling.

När det gäller piloter som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 c kan kravet enligt andra och tredje stycket ovan uppfyllas genom godtagande av flygcertifikat och läkarintyg som utfärdats av tredjeland eller på tredjelands vägnar.

3.   Att bedömningsorgan, pilotutbildningsorganisationer och organisationer ansvariga för att bedöma piloters medicinska lämplighet har förmåga att uppfylla de förpliktelser som sammanhänger med deras rättigheter i fråga om att utfärda flygcertifikat och läkarintyg skall erkännas genom att ett godkännande utfärdas.

Ett organisationsgodkännande skall utfärdas när det visas att organisationen uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.

De rättigheter som godkännandet innebär skall anges i godkännandet.

4.   Ett syntetiskt flygutbildningshjälpmedel som används i pilotutbildning måste certifieras. Certifikatet skall utfärdas när det visas att hjälpmedlet uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.

5.   En person som ansvarar för att utbilda piloter, för att bedöma piloters kompetens eller för att bedöma piloters medicinska lämplighet skall inneha ett lämpligt certifikat.

Certifikatet skall utfärdas när det visas att den sökande uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga III.

De rättigheter som certifikatet innebär skall anges i certifikatet.

6.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 54.3, utfärda föreskrifter för tillämpningen av denna artikel, särskilt med angivande av följande:

a)

De olika certifikatsbehörigheter för flygcertifikat och de läkarintyg som krävs för de olika typerna av verksamhet.

| b) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla flygcertifikat, certifikatsbehörigheter för flygcertifikat, läkarintyg, organisationsgodkännanden, godkännanden avseende bedömningsorgan och personalcertifikat. |
| --- | --- |

b)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla flygcertifikat, certifikatsbehörigheter för flygcertifikat, läkarintyg, organisationsgodkännanden, godkännanden avseende bedömningsorgan och personalcertifikat.

| c) | Rättigheter och förpliktelser för innehavare av flygcertifikat, certifikatsbehörigheter för flygcertifikat, läkarintyg, organisationsgodkännanden och personalcertifikat. |
| --- | --- |

c)

Rättigheter och förpliktelser för innehavare av flygcertifikat, certifikatsbehörigheter för flygcertifikat, läkarintyg, organisationsgodkännanden och personalcertifikat.

7.   När kommissionen utfärdar de tillämpningsföreskrifter som avses i punkt 6 skall den särskilt se till att de återspeglar teknikens utvecklingsnivå och beprövad erfarenhet
  samt vetenskapliga och tekniska framsteg
  inom pilotutbildningen och att de möjliggör omedelbar reaktion på fastställda orsaker till olyckor och allvarliga tillbud.

Artikel 6b

Drift av luftfartyg

1.   Driften av de luftfartyg som avses i artikel 4.1 b-d skall uppfylla de grundläggande krav som anges i bilaga IV.

2.   Operatörer som utför kommersiell trafik skall visa att de har förmåga och möjligheter att uppfylla de förpliktelser som sammanhänger med deras rättigheter.

Denna förmåga och dessa möjligheter skall erkännas genom att ett certifikat utfärdas.

De rättigheter som tilldelas operatören och trafikens omfattning skall anges i certifikatet.

När det gäller operatörer som utför trafik med luftfartyg som avses i artikel 4.1 d kan kravet enligt denna punkt uppfyllas genom godtagande av certifikat som utfärdats av tredjeland eller på tredjelands vägnar.

3.   Operatörer som utför icke-kommersiell trafik med komplexa motordrivna luftfartyg skall
  tillhandahålla ett intyg som visar
  att de har förmåga och möjligheter att uppfylla de förpliktelser som sammanhänger med driften av luftfartygen.

4.   Kabinbesättning som deltar i driften av ett sådant luftfartyg som avses i artikel 4.1 b-c skall uppfylla de grundläggande kraven i bilaga IV.
  De som utför kommersiell trafik skall inneha ett intyg enligt den inledande beskrivningen i kapitel O, i led d i OPS 1.1005, i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1899/2006 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (8) (EU OPS). Den berörda medlemsstaten får föreskriva att ett sådant intyg utfärdas av godkända operatörer eller utbildningsorganisationer
  .

5.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 54.3, utfärda föreskrifter för tillämpningen av denna artikel, särskilt med angivande av följande:

| a) | Villkor för drift av ett luftfartyg i överensstämmelse med de grundläggande krav som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

a)

Villkor för drift av ett luftfartyg i överensstämmelse med de grundläggande krav som anges i bilaga IV.

| b) | Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla det operatörscertifikat som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Villkor för att utfärda, bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla det operatörscertifikat som avses i punkt 2.

| c) | Rättigheter och ansvar för innehavare av certifikat. |
| --- | --- |

c)

Rättigheter och ansvar för innehavare av certifikat.

| d) | Innehållet i och formen för det intyg som operatörerna skall tillhandahålla enligt punkt 3 och
  villkor och förfaranden för översyn och kontroll
  med avseende på den trafik som anges i intyget
  . |
| --- | --- |

d)

Innehållet i och formen för det intyg som operatörerna skall tillhandahålla enligt punkt 3 och
  villkor och förfaranden för översyn och kontroll
  med avseende på den trafik som anges i intyget
  .

| e) | Villkor för att utfärda,
  ömsesidigt erkänna,
  bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla det certifikat för kabinbesättning som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

e)

Villkor för att utfärda,
  ömsesidigt erkänna,
  bibehålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla det certifikat för kabinbesättning som avses i punkt 4.

| f) | Villkoren då en viss verksamhet av driftsäkerhetsskäl skall förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor i enlighet med artikel 15b.2. |
| --- | --- |

f)

Villkoren då en viss verksamhet av driftsäkerhetsskäl skall förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor i enlighet med artikel 15b.2.

6.   De tillämpningsföreskrifter som avses i punkt 5 skall återspegla teknikens utvecklingsnivå och beprövad erfarenhet inom området flygverksamhet.

Tillämpningsföreskrifterna skall också beakta världsomspännande erfarenhet från driften av luftfartyg samt vetenskapliga och tekniska framsteg.

De skall möjliggöra omedelbara åtgärder beträffande fastställda orsaker till olyckor och allvarliga tillbud.

De innebär inte att luftfartyg som avses i artikel 4.1 c-d kan åläggas krav som skulle vara oförenliga med medlemsstaternas skyldigheter inom ramen för ICAO.

| 6. | Artikel 7 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Kollektiv tillsyn
  1.   Medlemsstaterna och byrån skall samarbeta i syfte att genom lämplig insamling, inbegripet rampinspektioner, och lämpligt utbyte av information se till att bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter genomförs i praktiken.


  2.
     
  Om en medlemsstat eller byrån får information som visar att ett certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat inte uppfyller bestämmelserna i denna förordning eller dess tillämpningsföreskrifter på ett sätt som allvarligt kan äventyra säkerheten, skall de omedelbart meddela detta till övriga medlemsstater och kommissionen.



  3.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 54.3, utfärda föreskrifter för tillämpningen av punkt 1, särskilt med angivande av följande:






  a) | Villkor för insamling, utbyte och spridning av information. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 7 skall ersättas med följande:

”Artikel 7

Kollektiv tillsyn

1.   Medlemsstaterna och byrån skall samarbeta i syfte att genom lämplig insamling, inbegripet rampinspektioner, och lämpligt utbyte av information se till att bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter genomförs i praktiken.

2.
     
  Om en medlemsstat eller byrån får information som visar att ett certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat inte uppfyller bestämmelserna i denna förordning eller dess tillämpningsföreskrifter på ett sätt som allvarligt kan äventyra säkerheten, skall de omedelbart meddela detta till övriga medlemsstater och kommissionen.

3.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 54.3, utfärda föreskrifter för tillämpningen av punkt 1, särskilt med angivande av följande:

a)

Villkor för insamling, utbyte och spridning av information.

| b) | Villkor för genomförande av rampinspektioner, även systematiska. |
| --- | --- |

b)

Villkor för genomförande av rampinspektioner, även systematiska.

| c) | Villkor för utfärdande av flygförbud för luftfartyg som inte överensstämmer med denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter.” |
| --- | --- |

c)

Villkor för utfärdande av flygförbud för luftfartyg som inte överensstämmer med denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter.”

| 7. | Artikel 8.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   
  Kommissionen får på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller en nationell luftfartsmyndighet inleda förfarandet i artikel 54.4 för att avgöra huruvida ett certifikat som utfärdats i enlighet med denna förordning faktiskt är förenligt med denna och dess tillämpningsföreskrifter.




  Vid bristande förenlighet eller då certifikatet är förenligt endast till viss del skall kommissionen kräva att den som utfärdat certifikatet vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder och skyddsåtgärder, exempelvis genom begränsning eller tillfälligt upphävande av detta certifikat. Dessutom skall bestämmelserna i punkt 1 inte längre vara tillämpliga på detta certifikat från och med det datum då medlemsstaterna underrättas om kommissionens beslut.




  3.
     
  När kommissionen har tillräckliga bevis för att utfärdaren enligt punkt 2 har vidtagit lämpliga korrigeringsåtgärder för att åtgärda den helt eller delvis bristande förenligheten och för att skyddsåtgärderna inte längre är nödvändiga, skall den besluta att bestämmelserna i punkt 1 återigen är tillämpliga på detta certifikat. Dessa bestämmelser skall gälla från och med det datum då medlemsstaterna underrättas om beslutet.




  4.
     Fram till dess att de tillämpningsföreskrifter som avses i
  artiklarna 5.4 och 6a.6
  har antagits,
  och
  utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 57.2
  ,
  får
  certifikat som inte kan utfärdas i enlighet med
  den här förordningen
  utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser.


  5.
     
  Fram till dess att de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 6b.5 har antagits, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 57.2, får certifikat som inte kan utfärdas i enlighet med den här förordningen utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser eller, i tillämpliga fall, på grundval av relevanta bestämmelser i förordning (EEG) nr 3922/91.




  6.
     
  Bestämmelserna i denna artikel skall inte påverka tillämpningen av förordning (EG) nr 2111/2005 och dess tillämpningsföreskrifter.
  ” |
| --- | --- |

7.

Artikel 8.2 skall ersättas med följande:

”2.   
  Kommissionen får på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller en nationell luftfartsmyndighet inleda förfarandet i artikel 54.4 för att avgöra huruvida ett certifikat som utfärdats i enlighet med denna förordning faktiskt är förenligt med denna och dess tillämpningsföreskrifter.

Vid bristande förenlighet eller då certifikatet är förenligt endast till viss del skall kommissionen kräva att den som utfärdat certifikatet vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder och skyddsåtgärder, exempelvis genom begränsning eller tillfälligt upphävande av detta certifikat. Dessutom skall bestämmelserna i punkt 1 inte längre vara tillämpliga på detta certifikat från och med det datum då medlemsstaterna underrättas om kommissionens beslut.

3.
     
  När kommissionen har tillräckliga bevis för att utfärdaren enligt punkt 2 har vidtagit lämpliga korrigeringsåtgärder för att åtgärda den helt eller delvis bristande förenligheten och för att skyddsåtgärderna inte längre är nödvändiga, skall den besluta att bestämmelserna i punkt 1 återigen är tillämpliga på detta certifikat. Dessa bestämmelser skall gälla från och med det datum då medlemsstaterna underrättas om beslutet.

4.
     Fram till dess att de tillämpningsföreskrifter som avses i
  artiklarna 5.4 och 6a.6
  har antagits,
  och
  utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 57.2
  ,
  får
  certifikat som inte kan utfärdas i enlighet med
  den här förordningen
  utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser.

5.
     
  Fram till dess att de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 6b.5 har antagits, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 57.2, får certifikat som inte kan utfärdas i enlighet med den här förordningen utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser eller, i tillämpliga fall, på grundval av relevanta bestämmelser i förordning (EEG) nr 3922/91.

6.
     
  Bestämmelserna i denna artikel skall inte påverka tillämpningen av förordning (EG) nr 2111/2005 och dess tillämpningsföreskrifter.
  ”

| 8. | Artikel 9.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Genom undantag från bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter skall byrån, inom sitt behörighetsområde, utfärda certifikat på grundval av certifikat som utfärdats av luftfartsmyndigheter i tredjeland, i enlighet med avtal om ömsesidigt erkännande som slutits mellan gemenskapen och det aktuella tredjelandet.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 9.1 skall ersättas med följande:

”1.   Genom undantag från bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter skall byrån, inom sitt behörighetsområde, utfärda certifikat på grundval av certifikat som utfärdats av luftfartsmyndigheter i tredjeland, i enlighet med avtal om ömsesidigt erkännande som slutits mellan gemenskapen och det aktuella tredjelandet.”

| 9. | Efter artikel 9 skall följande föras in som artikel 9a:
  ”Artikel 9a
  Godkända organ


  När
  godkända organ
  tilldelas
  specifika certifieringsuppgifter
  skall byrån eller den behöriga nationella luftfartsmyndigheten se till att det berörda organet uppfyller
  kriterierna i
  bilaga V.
  ” |
| --- | --- |

9.

Efter artikel 9 skall följande föras in som artikel 9a:

”Artikel 9a

Godkända organ

När
  godkända organ
  tilldelas
  specifika certifieringsuppgifter
  skall byrån eller den behöriga nationella luftfartsmyndigheten se till att det berörda organet uppfyller
  kriterierna i
  bilaga V.
  ”

| 10. | Artikel 10 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  Bestämmelser om undantag
  1.   Bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter får inte hindra medlemsstaterna från att omedelbart reagera om det uppstår ett oförutsett säkerhetsproblem som rör en produkt, person eller organisation som omfattas av bestämmelserna i denna förordning.
  Medlemsstaten skall omedelbart meddela byrån, kommissionen och övriga medlemsstater vilka åtgärder som vidtagits och skälen till detta.
  2.   I enlighet med artikel 16.3 kan byrån, inom en månad efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 1, fastställa om säkerhetsproblemet kan åtgärdas inom ramen för den här förordningen och dess tillämpningsföreskrifter, under förutsättning att kommissionen inte gjort några invändningar inom samma period. Byrån skall därefter fatta ett lämpligt beslut och skicka en kopia av det till kommissionen och övriga medlemsstater.
  Om, å andra sidan, byrån anser att säkerhetsproblemet beror på en brist i eller en otillräcklig säkerhetsnivå beroende på tillämpningen av den här förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter, skall den utarbeta och utfärda ett yttrande i vilket den fastställer att den här förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter bör ändras och om åtgärderna bör återkallas eller behållas. I enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.3 kan kommissionen fatta ett beslut med yttrandet som underlag. Om åtgärderna skall fortsätta, skall de genomföras av samtliga medlemsstater och bestämmelserna i artikel 8 skall tillämpas.
  3.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från de materiella krav som fastställs i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter vid oförutsedda brådskande driftsrelaterade omständigheter eller driftsrelaterade behov med begränsad varaktighet, förutsatt att säkerhetsnivån inte påverkas negativt av detta. Byrån, kommissionen och övriga medlemsstater skall omedelbart underrättas om sådana undantag om de upprepas eller beviljas för längre perioder än två månader.
  4.   I enlighet med artikel 16.3 skall byrån, inom en månad efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 3 i den här artikeln, avgöra om undantagen överensstämmer med de allmänna säkerhetsmålen i den här förordningen eller med övrig gemenskapslagstiftning. Byrån skall överlämna ett yttrande till kommissionen.
  Med detta yttrande som underlag och i enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.4 kan kommissionen fatta ett beslut om återkallande av undantagen.
  5.   Om det är möjligt att med andra medel uppnå en skyddsnivå likvärdig med den som uppnås genom tillämpning av tillämpningsföreskrifterna för den här förordningen får en medlemsstat, under förutsättning att det inte förekommer diskriminering på grund av nationalitet, bevilja godkännanden som avviker från dessa tillämpningsföreskrifter.
  Medlemsstaten skall i så fall meddela byrån och kommissionen att den avser att bevilja godkännandet och motivera varför man bör avvika från bestämmelsen i fråga, samt ange de villkor som fastställts för att garantera att en likvärdig skyddsnivå uppnås.
  6.   I enlighet med artikel 16.3 skall byrån, inom två månader efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 5 i den här artikeln, utfärda ett yttrande där det fastställs om det föreslagna godkännandet uppfyller villkoren i den punkten.
  Inom en månad efter det att den mottagit byråns yttrande, kan kommissionen inleda det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.3 för att avgöra om det föreslagna godkännandet kan beviljas eller inte. Om godkännandet kan beviljas skall kommissionen meddela alla medlemsstater sitt beslut, som skall ha rätt att tillämpa åtgärden. Bestämmelserna i artikel 8 skall tillämpas på åtgärden i fråga.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 10 skall ersättas med följande:

”Artikel 10

Bestämmelser om undantag

1.   Bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter får inte hindra medlemsstaterna från att omedelbart reagera om det uppstår ett oförutsett säkerhetsproblem som rör en produkt, person eller organisation som omfattas av bestämmelserna i denna förordning.

Medlemsstaten skall omedelbart meddela byrån, kommissionen och övriga medlemsstater vilka åtgärder som vidtagits och skälen till detta.

2.   I enlighet med artikel 16.3 kan byrån, inom en månad efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 1, fastställa om säkerhetsproblemet kan åtgärdas inom ramen för den här förordningen och dess tillämpningsföreskrifter, under förutsättning att kommissionen inte gjort några invändningar inom samma period. Byrån skall därefter fatta ett lämpligt beslut och skicka en kopia av det till kommissionen och övriga medlemsstater.

Om, å andra sidan, byrån anser att säkerhetsproblemet beror på en brist i eller en otillräcklig säkerhetsnivå beroende på tillämpningen av den här förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter, skall den utarbeta och utfärda ett yttrande i vilket den fastställer att den här förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter bör ändras och om åtgärderna bör återkallas eller behållas. I enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.3 kan kommissionen fatta ett beslut med yttrandet som underlag. Om åtgärderna skall fortsätta, skall de genomföras av samtliga medlemsstater och bestämmelserna i artikel 8 skall tillämpas.

3.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från de materiella krav som fastställs i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter vid oförutsedda brådskande driftsrelaterade omständigheter eller driftsrelaterade behov med begränsad varaktighet, förutsatt att säkerhetsnivån inte påverkas negativt av detta. Byrån, kommissionen och övriga medlemsstater skall omedelbart underrättas om sådana undantag om de upprepas eller beviljas för längre perioder än två månader.

4.   I enlighet med artikel 16.3 skall byrån, inom en månad efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 3 i den här artikeln, avgöra om undantagen överensstämmer med de allmänna säkerhetsmålen i den här förordningen eller med övrig gemenskapslagstiftning. Byrån skall överlämna ett yttrande till kommissionen.

Med detta yttrande som underlag och i enlighet med det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.4 kan kommissionen fatta ett beslut om återkallande av undantagen.

5.   Om det är möjligt att med andra medel uppnå en skyddsnivå likvärdig med den som uppnås genom tillämpning av tillämpningsföreskrifterna för den här förordningen får en medlemsstat, under förutsättning att det inte förekommer diskriminering på grund av nationalitet, bevilja godkännanden som avviker från dessa tillämpningsföreskrifter.

Medlemsstaten skall i så fall meddela byrån och kommissionen att den avser att bevilja godkännandet och motivera varför man bör avvika från bestämmelsen i fråga, samt ange de villkor som fastställts för att garantera att en likvärdig skyddsnivå uppnås.

6.   I enlighet med artikel 16.3 skall byrån, inom två månader efter det att den blivit underrättad i enlighet med punkt 5 i den här artikeln, utfärda ett yttrande där det fastställs om det föreslagna godkännandet uppfyller villkoren i den punkten.

Inom en månad efter det att den mottagit byråns yttrande, kan kommissionen inleda det förfarande som det hänvisas till i artikel 54.3 för att avgöra om det föreslagna godkännandet kan beviljas eller inte. Om godkännandet kan beviljas skall kommissionen meddela alla medlemsstater sitt beslut, som skall ha rätt att tillämpa åtgärden. Bestämmelserna i artikel 8 skall tillämpas på åtgärden i fråga.”

| 11. | Artikel 11.4 skall ersättas med följande:

  ”4.   Byrån skall årligen offentliggöra en säkerhetsöversyn för att hålla allmänheten informerad om den allmänna säkerhetsnivån. Då de tillämpningsföreskrifter som det hänvisas till i artikel 7.3 trätt i kraft, skall denna säkerhetsöversyn omfatta en analys av den information som mottagits i enlighet med artikel 7. Analysen skall vara enkel och lättförståelig och i den skall det anges om det finns en förhöjd säkerhetsrisk för flygpassagerare. I analysen skall informationskällorna vara hemliga.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 11.4 skall ersättas med följande:

”4.   Byrån skall årligen offentliggöra en säkerhetsöversyn för att hålla allmänheten informerad om den allmänna säkerhetsnivån. Då de tillämpningsföreskrifter som det hänvisas till i artikel 7.3 trätt i kraft, skall denna säkerhetsöversyn omfatta en analys av den information som mottagits i enlighet med artikel 7. Analysen skall vara enkel och lättförståelig och i den skall det anges om det finns en förhöjd säkerhetsrisk för flygpassagerare. I analysen skall informationskällorna vara hemliga.”

| 12. | Efter artikel 11 skall följande föras in som artikel 11a:
  ”Artikel 11a
  Skydd av informationskällan
  1.   När sådan information som avses i
  artikel 11.1
  frivilligt har lämnats av en fysisk person
  till kommissionen eller byrån
  , skall informationskällan
  inte avslöjas. När informationen har lämnats till en nationell myndighet, skall informationskällan skyddas i enlighet med nationell lagstiftning.


  2.   Utan att det påverkar de tillämpliga straffrättsliga bestämmelserna, skall medlemsstaterna avstå från att inleda rättsliga förfaranden avseende oöverlagda eller oavsiktliga lagöverträdelser som kommer till deras kännedom enbart på grund av att de har rapporterats genom tillämpning av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter.
  Denna regel gäller inte i fall av grov vårdslöshet.
  3.   Medlemsstaterna skall
  utan att påverkar tillämpliga straffrättsliga bestämmelser och
  i enlighet med de förfaranden som anges i deras nationella lag och praxis, se till att anställda som lämnar information med stöd av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter inte åsamkas skada av sin arbetsgivare
  . Denna bestämmelse skall inte gälla
  i fall av grov vårdslöshet.
  4.   Bestämmelserna i denna artikel påverkar inte tillämpningen av nationella bestämmelser angående domstolars tillgång till information.” |
| --- | --- |

12.

Efter artikel 11 skall följande föras in som artikel 11a:

”Artikel 11a

Skydd av informationskällan

1.   När sådan information som avses i
  artikel 11.1
  frivilligt har lämnats av en fysisk person
  till kommissionen eller byrån
  , skall informationskällan
  inte avslöjas. När informationen har lämnats till en nationell myndighet, skall informationskällan skyddas i enlighet med nationell lagstiftning.

2.   Utan att det påverkar de tillämpliga straffrättsliga bestämmelserna, skall medlemsstaterna avstå från att inleda rättsliga förfaranden avseende oöverlagda eller oavsiktliga lagöverträdelser som kommer till deras kännedom enbart på grund av att de har rapporterats genom tillämpning av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter.

Denna regel gäller inte i fall av grov vårdslöshet.

3.   Medlemsstaterna skall
  utan att påverkar tillämpliga straffrättsliga bestämmelser och
  i enlighet med de förfaranden som anges i deras nationella lag och praxis, se till att anställda som lämnar information med stöd av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter inte åsamkas skada av sin arbetsgivare
  . Denna bestämmelse skall inte gälla
  i fall av grov vårdslöshet.

4.   Bestämmelserna i denna artikel påverkar inte tillämpningen av nationella bestämmelser angående domstolars tillgång till information.”

| 13. | Artikel 13 skall ändras på följande sätt:






  a) | Led c skall ersättas med följande:






  ”c) | fatta lämpliga beslut angående tillämpningen av artikel 9a, artikel 15, artikel 15a-b och artikel 46.” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artikel 13 skall ändras på följande sätt:

a)

Led c skall ersättas med följande:

”c)

fatta lämpliga beslut angående tillämpningen av artikel 9a, artikel 15, artikel 15a-b och artikel 46.”

| b) | Följande led d skall läggas till:






  ”d) | offentliggöra rapporter från standardiseringsinspektioner som utförts enligt artiklarna 16.1 och 45.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led d skall läggas till:

”d)

offentliggöra rapporter från standardiseringsinspektioner som utförts enligt artiklarna 16.1 och 45.”

| 14. | I led a i artikel 14.2 skall orden ”inbegripet luftvärdighetskoder” strykas. |
| --- | --- |

14.

I led a i artikel 14.2 skall orden ”inbegripet luftvärdighetskoder” strykas.

| 15. | Artikel 15 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Inledningen skall ersättas med följande:
  ”När det gäller produkter, delar och anordningar som avses i artikel 4.1 a-b skall byrån, i tillämpliga fall och på det sätt som anges i Chicagokonventionen eller dess bilagor, på medlemsstaternas vägnar fullgöra konstruktions-, tillverknings- eller registreringsstatens funktioner och uppgifter i samband med godkännande av typkonstruktion. Den skall därför särskilt” |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Artikel 15 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Inledningen skall ersättas med följande:

”När det gäller produkter, delar och anordningar som avses i artikel 4.1 a-b skall byrån, i tillämpliga fall och på det sätt som anges i Chicagokonventionen eller dess bilagor, på medlemsstaternas vägnar fullgöra konstruktions-, tillverknings- eller registreringsstatens funktioner och uppgifter i samband med godkännande av typkonstruktion. Den skall därför särskilt”

| ii) | Led e skall ersättas med följande:






  ”e) | själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra tekniska inspektioner förenade med certifiering av produkter, delar och anordningar,” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led e skall ersättas med följande:

”e)

själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra tekniska inspektioner förenade med certifiering av produkter, delar och anordningar,”

| iii) | Led i skall ersättas med följande:






  ”i) | ändra, tillfälligt dra in eller återkalla certifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade dem inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter”, |
| --- | --- | --- |

iii)

Led i skall ersättas med följande:

”i)

ändra, tillfälligt dra in eller återkalla certifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade dem inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter”,

| iv) | Följande led k och l skall läggas till:






  ”k) | för varje luftfartyg för vilket flygtillstånd begärs avseende en enda flygning, fastställa de tillämpliga begränsningarna, |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande led k och l skall läggas till:

”k)

för varje luftfartyg för vilket flygtillstånd begärs avseende en enda flygning, fastställa de tillämpliga begränsningarna,

| l) | utfärda flygtillstånd för luftfartyg när sådana tillstånd krävs för genomförandet av en serie av flygningar.” |
| --- | --- |

l)

utfärda flygtillstånd för luftfartyg när sådana tillstånd krävs för genomförandet av en serie av flygningar.”

| b) | Punkt 2 skall ändras på följande sätt:






  i) | I led b skall punkt ii) ersättas med följande:






  ”ii) | tillverknings- och underhållsorganisationer som finns inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ändras på följande sätt:

i)

I led b skall punkt ii) ersättas med följande:

”ii)

tillverknings- och underhållsorganisationer som finns inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller”

| ii) | Led c skall ersättas med följande:






  ”c) | ändra, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade det inte längre är uppfyllda eller om den berörda organisationen inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c skall ersättas med följande:

”c)

ändra, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade det inte längre är uppfyllda eller om den berörda organisationen inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.”

| 16. | Följande artikel 15a-b skall införas efter artikel 15:
  ”Artikel 15a
  Personalcertifiering
  1.   När det gäller personal och organisationer som avses i artikel 6 a 1 skall byrån






  a) | själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de organisationer och bedömningsorgan som den certifierar, |
| --- | --- | --- |

16.

Följande artikel 15a-b skall införas efter artikel 15:

”Artikel 15a

Personalcertifiering

1.   När det gäller personal och organisationer som avses i artikel 6 a 1 skall byrån

a)

själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de organisationer och bedömningsorgan som den certifierar,

| b) | utfärda och förnya certifikat för






  i) | personalutbildningsorganisationer och flygmedicinska centrum som är belägna inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller |
| --- | --- | --- |

b)

utfärda och förnya certifikat för

i)

personalutbildningsorganisationer och flygmedicinska centrum som är belägna inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller

| ii) | personalutbildningsorganisationer och flygmedicinska centrum som är belägna utanför medlemsstaternas territorium, eller |
| --- | --- |

ii)

personalutbildningsorganisationer och flygmedicinska centrum som är belägna utanför medlemsstaternas territorium, eller

| iii) | bedömningsorgan, om sådana organ begär detta, |
| --- | --- |

iii)

bedömningsorgan, om sådana organ begär detta,

| c) | ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdat det inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

c)

ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdat det inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

2.   När det gäller syntetiska flygutbildningshjälpmedel som avses i artikel 6a.1 skall byrån

| a) | själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra tekniska inspektioner av de hjälpmedel som den certifierar, |
| --- | --- |

a)

själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra tekniska inspektioner av de hjälpmedel som den certifierar,

| b) | utfärda och förnya certifikat för






  i) | syntetiska flygutbildningshjälpmedel som används av personalutbildningsorganisationer som är certifierade av byrån, eller |
| --- | --- | --- |

b)

utfärda och förnya certifikat för

i)

syntetiska flygutbildningshjälpmedel som används av personalutbildningsorganisationer som är certifierade av byrån, eller

| ii) | syntetiska flygutbildningshjälpmedel som finns inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller |
| --- | --- |

ii)

syntetiska flygutbildningshjälpmedel som finns inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller

| iii) | syntetiska flygutbildningshjälpmedel som finns utanför medlemsstaternas territorium, |
| --- | --- |

iii)

syntetiska flygutbildningshjälpmedel som finns utanför medlemsstaternas territorium,

| c) | ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdat det inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

c)

ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla ett organisationscertifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdat det inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

Artikel 15b

Drifttillstånd (Air Operator Certificate, AOC)

1.   När det gäller operatörer som utför kommersiell trafik skall byrån

| a) | själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de operatörer som den certifierar, |
| --- | --- |

a)

själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de operatörer som den certifierar,

| b) | utfärda och förnya certifikat för






  i) | operatörer som är belägna inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller |
| --- | --- | --- |

b)

utfärda och förnya certifikat för

i)

operatörer som är belägna inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta, eller

| ii) | operatörer som är belägna utanför medlemsstaternas territorium, om inte en medlemsstat fullgör operatörsstatens funktioner och uppgifter för dessa operatörer, |
| --- | --- |

ii)

operatörer som är belägna utanför medlemsstaternas territorium, om inte en medlemsstat fullgör operatörsstatens funktioner och uppgifter för dessa operatörer,

| c) | ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla en operatörs certifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade det inte längre är uppfyllda eller om den berörda organisationen inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

c)

ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla en operatörs certifikat när de villkor enligt vilka byrån utfärdade det inte längre är uppfyllda eller om den berörda organisationen inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

2.   Byrån får genom ett driftsdirektiv föreskriva att en viss verksamhet av driftsäkerhetsskäl skall förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor.

3.   När det gäller begränsning av flygtid skall byrån

| a) | utfärda certifieringsspecifikationer så att de grundläggande kraven, och i tillämpliga fall närbesläktade tillämpningsföreskrifter, verkligen uppfylls. Framförallt när det gäller kommersiella flygplanstransporter, och i avvaktan på att de nära anslutna tillämpningsföreskrifter som anges i artikel 6b.5 antas, skall byrån utfärda tillämpliga certifieringsspecifikationer så att överensstämmelse med kapitel Q i bilaga II till förordning (EEG) Nr 3922/91 kan garanteras. |
| --- | --- |

a)

utfärda certifieringsspecifikationer så att de grundläggande kraven, och i tillämpliga fall närbesläktade tillämpningsföreskrifter, verkligen uppfylls. Framförallt när det gäller kommersiella flygplanstransporter, och i avvaktan på att de nära anslutna tillämpningsföreskrifter som anges i artikel 6b.5 antas, skall byrån utfärda tillämpliga certifieringsspecifikationer så att överensstämmelse med kapitel Q i bilaga II till förordning (EEG) Nr 3922/91 kan garanteras.

| b) | godkänna operatörers enskilda system för specificering av flygtid i de fall där sådana system inte kan godkännas med stöd av en tillämplig certifieringsspecifikation.” |
| --- | --- |

b)

godkänna operatörers enskilda system för specificering av flygtid i de fall där sådana system inte kan godkännas med stöd av en tillämplig certifieringsspecifikation.”

| 17. | I artikel 16 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Byrån skall genomföra standardiseringsinspektioner inom de områden som omfattas av artikel 1.1 för att övervaka hur de nationella luftfartsmyndigheterna tillämpar denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter och rapportera till kommissionen.
  2.   Byrån skall genomföra tekniska undersökningar av företag för att övervaka att tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter är effektiv, med beaktande av målen i artikel 2.” |
| --- | --- |

17.

I artikel 16 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Byrån skall genomföra standardiseringsinspektioner inom de områden som omfattas av artikel 1.1 för att övervaka hur de nationella luftfartsmyndigheterna tillämpar denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter och rapportera till kommissionen.

2.   Byrån skall genomföra tekniska undersökningar av företag för att övervaka att tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter är effektiv, med beaktande av målen i artikel 2.”

| 18. | Följande artikel 16a skall införas:




  ”Artikel 16a




  Böter




  1.
     
  När byrån fattar de beslut som avses i artikel 13c får den










  a) | ålägga de personer och företag till vilka den själv har utfärdat certifikat böter vid avsiktliga eller oavsiktliga överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter, |
| --- | --- | --- |

18.

Följande artikel 16a skall införas:

”Artikel 16a

Böter

1.
     
  När byrån fattar de beslut som avses i artikel 13c får den

a)

ålägga de personer och företag till vilka den själv har utfärdat certifikat böter vid avsiktliga eller oavsiktliga överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter,

| b) | ålägga de personer och företag till vilka den själv har utfärdat certifikat löpande viten, beräknade från det datum som fastställs i beslutet, för att tvinga dem att uppfylla bestämmelserna i denna förordning eller dess tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

b)

ålägga de personer och företag till vilka den själv har utfärdat certifikat löpande viten, beräknade från det datum som fastställs i beslutet, för att tvinga dem att uppfylla bestämmelserna i denna förordning eller dess tillämpningsföreskrifter.

2.
     
  Böter och löpande viten enligt punkt 1 skall vara avskräckande och stå i proportion till sakens allvarlighet och den berörda certifikatinnehavarens ekonomiska förmåga, varvid den utsträckning i vilken säkerheten har äventyrats särskilt skall beaktas.

3.
     
  Beslut som fattas i enlighet med punkt 1 skall inte vara av straffrättslig karaktär.

4.
     
  De bötesbelopp och löpande viten som byrån driver in skall dras ifrån de bidrag som avses i artikel 48.1a.

5.
     
  Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 54.3 anta tillämpningsföreskrifterna för denna artikel, och särskilt ange

| a) | de bestämmelser i tillämpningsföreskrifterna som vid händelse av överträdelser föranleder böter eller löpande viten, |
| --- | --- |

a)

de bestämmelser i tillämpningsföreskrifterna som vid händelse av överträdelser föranleder böter eller löpande viten,

| b) | de högsta beloppen för böter och löpande viten, |
| --- | --- |

b)

de högsta beloppen för böter och löpande viten,

| c) | villkoren för att utfärda böter och löpande viten, inbegripet kriterierna för hur beloppen skall fastställas. |
| --- | --- |

c)

villkoren för att utfärda böter och löpande viten, inbegripet kriterierna för hur beloppen skall fastställas.

6.
     
  När kommissionen upprättar kriterierna för fastställande av bötesbeloppen och löpande viten skall den ta hänsyn till inkomstförhållandena för de personer och företag som böterna åläggs.”

| 19. | I artikel 18.2 skall följande punkt läggas till:
  Arbetsformerna skall överensstämma med gemenskapslagstiftningen och skall beakta gemenskapens utrikespolitik gentemot tredjeländer. De skall ha förhandsgodkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

19.

I artikel 18.2 skall följande punkt läggas till:

Arbetsformerna skall överensstämma med gemenskapslagstiftningen och skall beakta gemenskapens utrikespolitik gentemot tredjeländer. De skall ha förhandsgodkänts av kommissionen.

| 20. | I artikel 20 skall följande punkt 1a införas:




  ”1a.
     
  Artikel 12.2e och artikel 82.3e i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna skall inte gälla förrän 36 månader efter det att tillfälligt anställd och kontraktsanställd personal har rekryterats.” |
| --- | --- |

20.

I artikel 20 skall följande punkt 1a införas:

”1a.
     
  Artikel 12.2e och artikel 82.3e i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna skall inte gälla förrän 36 månader efter det att tillfälligt anställd och kontraktsanställd personal har rekryterats.”

| 21. | Artikel 24.2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Led b skall ersättas med följande:






  ”b) | anta årsrapporten om byråns verksamhet och senast den 15 juni översända den till Europaparlamentet,rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna, och på byråns vägnar skall den årligen vidarebefordra all information som är relevant för resultatet av utvärderingen till budgetmyndigheten,
  framför allt information om verkningar eller konsekvenser av ändringar i byråns arbetsuppgifter,” |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Artikel 24.2 skall ändras på följande sätt:

a)

Led b skall ersättas med följande:

”b)

anta årsrapporten om byråns verksamhet och senast den 15 juni översända den till Europaparlamentet,rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna, och på byråns vägnar skall den årligen vidarebefordra all information som är relevant för resultatet av utvärderingen till budgetmyndigheten,
  framför allt information om verkningar eller konsekvenser av ändringar i byråns arbetsuppgifter,”

| b) | Led c skall ersättas med följande:







  ”c) | före den 30 september varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, anta byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna;detta arbetsprogram skall antas utan att gemenskapens årliga budgetförfarande eller gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden inom luftfartssäkerheten åsidosätts. Kommissionens yttrande skall bifogas byråns antagna arbetsprogram,” |
| --- | --- | --- |

b)

Led c skall ersättas med följande:

”c)

före den 30 september varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, anta byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna;detta arbetsprogram skall antas utan att gemenskapens årliga budgetförfarande eller gemenskapens lagstiftningsprogram på relevanta områden inom luftfartssäkerheten åsidosätts. Kommissionens yttrande skall bifogas byråns antagna arbetsprogram,”

| c) | Led d skall ersättas med följande:







  ”d) | anta riktlinjer för hur certifieringsuppgifter skall tilldelas nationella luftfartsmyndigheter och behöriga organ efter överenskommelse med
  kommissionen
  ,” |
| --- | --- | --- |

c)

Led d skall ersättas med följande:

”d)

anta riktlinjer för hur certifieringsuppgifter skall tilldelas nationella luftfartsmyndigheter och behöriga organ efter överenskommelse med
  kommissionen
  ,”

| 22. | Artikel 25
  skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen
  , vilka skall väljas ut på grundval av deras erkända erfarenheter på området för civil luftfart och deras ledarförmåga
  . För detta ändamål skall rådet
  , efter samråd med Europaparlamentet,
  utse en styrelseledamot och en suppleant som skall företräda ledamoten i hans/hennes frånvaro
  och som inte skall involveras i tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter
  . Kommissionen skall också utse sin styrelseledamot och suppleant. Mandatperioden skall vara fem år. Mandatet skall kunna
  förnyas
  .” |
| --- | --- | --- |

22.

Artikel 25
  skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen
  , vilka skall väljas ut på grundval av deras erkända erfarenheter på området för civil luftfart och deras ledarförmåga
  . För detta ändamål skall rådet
  , efter samråd med Europaparlamentet,
  utse en styrelseledamot och en suppleant som skall företräda ledamoten i hans/hennes frånvaro
  och som inte skall involveras i tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter
  . Kommissionen skall också utse sin styrelseledamot och suppleant. Mandatperioden skall vara fem år. Mandatet skall kunna
  förnyas
  .”

| b) | Följande punkt 3 skall läggas till:
  ”3.   Av skäl som rör öppenhet, skall fyra representanter för berörda parter ingå i styrelsen som observatörer. De skall utses av kommissionen från en lista som upprättats av det rådgivande organ som anges i artikel 24.4 och så brett som möjligt representera de olika parter som är representerade i det rådgivande organet. Deras mandat skall vara 30 månader, och kunna förnyas en gång.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 3 skall läggas till:

”3.   Av skäl som rör öppenhet, skall fyra representanter för berörda parter ingå i styrelsen som observatörer. De skall utses av kommissionen från en lista som upprättats av det rådgivande organ som anges i artikel 24.4 och så brett som möjligt representera de olika parter som är representerade i det rådgivande organet. Deras mandat skall vara 30 månader, och kunna förnyas en gång.”

| 23. | Artikel 26.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod skall löpa ut när uppdraget som styrelseledamot löper ut.Om inte annat följer av denna bestämmelse skall ordförandens och vice ordförandens mandatperioder vara tre år. Mandaten skall kunna förnyas en gång.” |
| --- | --- |

23.

Artikel 26.2 skall ersättas med följande:

”2.   Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod skall löpa ut när uppdraget som styrelseledamot löper ut.Om inte annat följer av denna bestämmelse skall ordförandens och vice ordförandens mandatperioder vara tre år. Mandaten skall kunna förnyas en gång.”

| 24. | Artikel 28.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Varje medlem som utsetts
  i enlighet med artikel 25.1
  skall ha en röst. Kommissionens representant skall ha lika många röster som
  25 procent av
  det antal ledamöter som utsetts av rådet. Varken företrädarna för de berörda parterna eller byråns verkställande direktör får rösta. I en ledamots frånvaro skall suppleanten ha rätt att utöva dennes
  rösträtt.
  ” |
| --- | --- |

24.

Artikel 28.2 skall ersättas med följande:

”2.   Varje medlem som utsetts
  i enlighet med artikel 25.1
  skall ha en röst. Kommissionens representant skall ha lika många röster som
  25 procent av
  det antal ledamöter som utsetts av rådet. Varken företrädarna för de berörda parterna eller byråns verkställande direktör får rösta. I en ledamots frånvaro skall suppleanten ha rätt att utöva dennes
  rösträtt.
  ”

| 25. | Artikel
  29.3 skall ändras på följande sätt:






  a) | Led a skall ersättas med följande:






  ”a) | Att godkänna sådana åtgärder från byråns sida som avses i artikel 13 inom de tidsfrister som fastställs i denna förordning, dess tillämpningsföreskrifter eller annan tillämplig lagstiftning.” |
| --- | --- | --- | --- |

25.

Artikel
  29.3 skall ändras på följande sätt:

a)

Led a skall ersättas med följande:

”a)

Att godkänna sådana åtgärder från byråns sida som avses i artikel 13 inom de tidsfrister som fastställs i denna förordning, dess tillämpningsföreskrifter eller annan tillämplig lagstiftning.”

| b) | Led b skall ersättas med följande:






  ”b) | Att besluta om att organisera sådana inspektioner och utredningar som avses i artiklarna 45 och 46.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led b skall ersättas med följande:

”b)

Att besluta om att organisera sådana inspektioner och utredningar som avses i artiklarna 45 och 46.”

| c) | Följande led k och l skall läggas till:






  ”k) | Att förbereda och genomföra det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led k och l skall läggas till:

”k)

Att förbereda och genomföra det årliga arbetsprogrammet.

| l) | Att agera på begäran om stöd från kommissionen.” |
| --- | --- |

l)

Att agera på begäran om stöd från kommissionen.”

| 26. | Artikel 30 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Byråns verkställande direktör skall utnämnas, på grundval av meriter, dokumenterad kompetens och erfarenheter som är relevanta för civil luftfart, eller avsättas av styrelsen på kommissionens förslag. Styrelsen skall fatta sitt beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter. Den sökande som styrelsen valt ut kan före utnämningen bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från parlaments- eller utskottsledamöterna.” |
| --- | --- | --- |

26.

Artikel 30 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Byråns verkställande direktör skall utnämnas, på grundval av meriter, dokumenterad kompetens och erfarenheter som är relevanta för civil luftfart, eller avsättas av styrelsen på kommissionens förslag. Styrelsen skall fatta sitt beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter. Den sökande som styrelsen valt ut kan före utnämningen bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från parlaments- eller utskottsledamöterna.”

| b) | Punkt 4 skall ersättas med följande:
  ”4.   Den verkställande direktörens och direktörernas mandatperioder skall vara fem år. Mandattiden kan på förslag från kommissionen och efter utvärdering förlängas en gång med högst fem år. I sin utvärdering skall kommissionen bland annat bedöma






  — | de resultat som uppnåddes under den första mandatperioden och det sätt på vilket de uppnåddes, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”4.   Den verkställande direktörens och direktörernas mandatperioder skall vara fem år. Mandattiden kan på förslag från kommissionen och efter utvärdering förlängas en gång med högst fem år. I sin utvärdering skall kommissionen bland annat bedöma

—

de resultat som uppnåddes under den första mandatperioden och det sätt på vilket de uppnåddes,

| — | byråns uppgifter och behov under kommande år.” |
| --- | --- |

—

byråns uppgifter och behov under kommande år.”

| 27. | Artikel 35.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Byråns beslut enligt artikel 9a, artikel 15, artikel 15a, artikel 15b, artikel 46 eller artikel 53 kan överklagas.” |
| --- | --- |

27.

Artikel 35.1 skall ersättas med följande:

”1.   Byråns beslut enligt artikel 9a, artikel 15, artikel 15a, artikel 15b, artikel 46 eller artikel 53 kan överklagas.”

| 28. | Artikel 41 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Talan får väckas vid domstolen inte bara om ogiltigförklaring av sådana av byråns beslut som har tvingande rättslig verkan gentemot tredje man, utan även om underlåtenhet och om skadestånd för skada som vållats av myndigheten under dess verksamhet.” |
| --- | --- | --- |

28.

Artikel 41 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Talan får väckas vid domstolen inte bara om ogiltigförklaring av sådana av byråns beslut som har tvingande rättslig verkan gentemot tredje man, utan även om underlåtenhet och om skadestånd för skada som vållats av myndigheten under dess verksamhet.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Åtgärder för att ogiltigförklara beslut som byrån fattat i enlighet med artikel 9a, artikel 15,artikel 15a, artikel 15b, artikel 46 eller artikel 53 kan överklagas till domstolen först efter det möjligheterna att överklaga inom byrån uttömts.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Åtgärder för att ogiltigförklara beslut som byrån fattat i enlighet med artikel 9a, artikel 15,artikel 15a, artikel 15b, artikel 46 eller artikel 53 kan överklagas till domstolen först efter det möjligheterna att överklaga inom byrån uttömts.”

| 29. | I artikel 45 skall inledningen av punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Utan att det påverkar de verkställighetsbefogenheter som kommissionen tilldelats genom fördraget,skall byrån biträda kommissionen vid övervakningen av tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter genom att utföra standardiseringsinspektioner av medlemsstaternas behöriga myndigheter enligt artikel 16.1 I detta syfte har de tjänstemän som bemyndigats enligt denna förordning, i samarbete med de nationella myndigheterna, rätt att i överensstämmelse med den berörda medlemsstatens lagstiftning” |
| --- | --- |

29.

I artikel 45 skall inledningen av punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar de verkställighetsbefogenheter som kommissionen tilldelats genom fördraget,skall byrån biträda kommissionen vid övervakningen av tillämpningen av denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter genom att utföra standardiseringsinspektioner av medlemsstaternas behöriga myndigheter enligt artikel 16.1 I detta syfte har de tjänstemän som bemyndigats enligt denna förordning, i samarbete med de nationella myndigheterna, rätt att i överensstämmelse med den berörda medlemsstatens lagstiftning”

| 30. | Artikel 46 skall ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen i punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Vid tillämpningen av artiklarna 15, 15a och 15b får byrån själv genomföra eller uppdra åt nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ att utföra alla nödvändiga utredningar av företag i enlighet med artikel 16.2. Utredningar skall genomföras med beaktande av de rättsliga bestämmelserna i de medlemsstater där de genomförs. I detta syfte har de personer som bemyndigats enligt denna förordning rätt att” |
| --- | --- | --- |

30.

Artikel 46 skall ändras på följande sätt:

a)

Inledningen i punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Vid tillämpningen av artiklarna 15, 15a och 15b får byrån själv genomföra eller uppdra åt nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ att utföra alla nödvändiga utredningar av företag i enlighet med artikel 16.2. Utredningar skall genomföras med beaktande av de rättsliga bestämmelserna i de medlemsstater där de genomförs. I detta syfte har de personer som bemyndigats enligt denna förordning rätt att”

| b) | Följande punkt skall införas som punkt 1a:
  ”1a.   Vid tillämpningen av artikel 9a får byrån själv genomföra eller uppdra åt nationella luftfartsmyndigheter att utföra alla nödvändiga utredningar av behöriga organ i enlighet med artikel 16.2.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas som punkt 1a:

”1a.   Vid tillämpningen av artikel 9a får byrån själv genomföra eller uppdra åt nationella luftfartsmyndigheter att utföra alla nödvändiga utredningar av behöriga organ i enlighet med artikel 16.2.”

| 31. | Följande artiklar 46 a och 46 b skall införas efter artikel 46:
  ”Artikel 46a
  Årligt arbetsprogram
  Det årliga arbetsprogrammet skall vara förenligt med byråns mål, mandat och uppgifter enligt definitionen i den här förordningen.
  Det skall klart ange vilka av byråns uppdrag och uppgifter som lagts till, ändrats eller utgått jämfört med föregående år.


  Presentationen av det årliga arbetsprogrammet skall baseras på den metodik som utarbetats av kommissionen som del av den verksamhetsbaserade förvaltningen.
  Artikel 46b
  Årlig verksamhetsrapport
  I den årliga verksamhetsrapporten skall redovisas hur byrån genomfört sitt årliga arbetsprogram.
  Den skall klart beskriva eventuella verkningar eller konsekvenser av ändringar i byråns arbetsuppgifter.


  I rapporten skall anges vilken verksamhet byrån har bedrivit, och verksamhetens resultat skall bedömas mot bakgrund av uppställda mål, fastställd tidplan, risker med verksamheten, utnyttjande av resurser och byråns allmänna drift.” |
| --- | --- |

31.

Följande artiklar 46 a och 46 b skall införas efter artikel 46:

”Artikel 46a

Årligt arbetsprogram

Det årliga arbetsprogrammet skall vara förenligt med byråns mål, mandat och uppgifter enligt definitionen i den här förordningen.
  Det skall klart ange vilka av byråns uppdrag och uppgifter som lagts till, ändrats eller utgått jämfört med föregående år.

Presentationen av det årliga arbetsprogrammet skall baseras på den metodik som utarbetats av kommissionen som del av den verksamhetsbaserade förvaltningen.

Artikel 46b

Årlig verksamhetsrapport

I den årliga verksamhetsrapporten skall redovisas hur byrån genomfört sitt årliga arbetsprogram.
  Den skall klart beskriva eventuella verkningar eller konsekvenser av ändringar i byråns arbetsuppgifter.

I rapporten skall anges vilken verksamhet byrån har bedrivit, och verksamhetens resultat skall bedömas mot bakgrund av uppställda mål, fastställd tidplan, risker med verksamheten, utnyttjande av resurser och byråns allmänna drift.”

| 32. | I artikel 47 skall följande punkt 6 läggas till:
  ”6.   Den information som byrån samlat in i enlighet med den här förordningen skall omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (9).av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådan uppgifter.” |
| --- | --- |

32.

I artikel 47 skall följande punkt 6 läggas till:

”6.   Den information som byrån samlat in i enlighet med den här förordningen skall omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (9).av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådan uppgifter.”

| 33. | Artikel 48 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Byråns intäkter skall bestå av följande:






  a) | Bidrag från gemenskapen och |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Artikel 48 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Byråns intäkter skall bestå av följande:

a)

Bidrag från gemenskapen och

| b) | från de europeiska tredjeländer med vilka gemenskapen har slutit sådana avtal som avses i artikel 55. |
| --- | --- |

b)

från de europeiska tredjeländer med vilka gemenskapen har slutit sådana avtal som avses i artikel 55.

| c) | Avgifter från dem som ansöker om eller innehar certifikat och godkännanden som utfärdas av byrån. |
| --- | --- |

c)

Avgifter från dem som ansöker om eller innehar certifikat och godkännanden som utfärdas av byrån.

| d) | Avgifter för publikationer, utbildning och andra tjänster som byrån tillhandahåller. |
| --- | --- |

d)

Avgifter för publikationer, utbildning och andra tjänster som byrån tillhandahåller.

Byrån
  får inte
  ta emot
  några
  finansiella bidrag från medlemsstaterna, tredjeländer eller andra enheter.”

| b) | Följande punkt 5a skall läggas till:


  ”5a.   
  Beslut om budgeten för regleringsverksamhet och om de avgifter som fastställts och uppburits för certifieringsverksamhet skall fattas separat och behandlas separat i byråns budget.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 5a skall läggas till:

”5a.   
  Beslut om budgeten för regleringsverksamhet och om de avgifter som fastställts och uppburits för certifieringsverksamhet skall fattas separat och behandlas separat i byråns budget.”

| 34. | Artikel 53.2-53.4 skall ersättas med följande:




  ”2.
     
  I avgiftsbestämmelserna skall det särskilt fastställas i vilka fall avgifter enligt artikel 48.1 c och d skall tas ut, avgiftsbeloppens storlek och hur avgifterna skall betalas.




  3.
     
  Avgifter skall tas ut för










  a) | utfärdande eller förnyande av certifikat och den därmed förknippade kontinuerliga tillsynen av organisationer, med undantag av produkternas fortsatta luftvärdighet, |
| --- | --- | --- |

34.

Artikel 53.2-53.4 skall ersättas med följande:

”2.
     
  I avgiftsbestämmelserna skall det särskilt fastställas i vilka fall avgifter enligt artikel 48.1 c och d skall tas ut, avgiftsbeloppens storlek och hur avgifterna skall betalas.

3.
     
  Avgifter skall tas ut för

a)

utfärdande eller förnyande av certifikat och den därmed förknippade kontinuerliga tillsynen av organisationer, med undantag av produkternas fortsatta luftvärdighet,

| b) | tillhandahållande av tjänster; avgifterna skall motsvara de faktiska kostnaderna för varje enskild tjänst, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av tjänster; avgifterna skall motsvara de faktiska kostnaderna för varje enskild tjänst,

| c) | handläggning av överklaganden. |
| --- | --- |

c)

handläggning av överklaganden.

Alla avgifter skall uttryckas och betalas i euro.

4.
     
  Avgiftsbeloppen skall fastställas till en nivå som säkerställer att intäkterna från dessa i princip är tillräckliga för att täcka hela kostnaden för de tjänster som tillhandahållits.”

| 35. | Artikel 56.3 skall
  ersättas med följande:




  ”3.
     
  Typcertifieringsavgifter och andra avgifter får inte vara oproportionerligt högre än de var innan byrån inrättades.” |
| --- | --- |

35.

Artikel 56.3 skall
  ersättas med följande:

”3.
     
  Typcertifieringsavgifter och andra avgifter får inte vara oproportionerligt högre än de var innan byrån inrättades.”

| 36. | Bilaga II skall ersättas med den text som återges under punkt 1 i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

36.

Bilaga II skall ersättas med den text som återges under punkt 1 i bilagan till den här förordningen.

| 37. | Bilagorna III, IV och V, som anges i punkt 2 i bilagan till den här förordningen, skall läggas till. |
| --- | --- |

37.

Bilagorna III, IV och V, som anges i punkt 2 i bilagan till den här förordningen, skall läggas till.

Kapitel II

Slutbestämmelser

Artikel 2

Upphävande

1.   Direktiv 91/670/EEG skall upphöra att gälla den dag då de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 6a.6 i förordning (EG) nr 1592/2002 träder i kraft.

2.   Bilaga III till förordning (EEG) nr 3922/91 skall upphöra att gälla den dag då de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 6b.5 i förordning (EG) nr 1592/2002 träder i kraft.

3.   Bestämmelserna i artikel 8 i förordning (EG) nr 1592/2002 skall gälla för produkter, delar, anordningar, organisationer och personer vars certifiering har skett, eller erkänts, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 91/670/EEG och bilaga III till förordning (EEG) nr 3922/91.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 106

  .

1

185, 8.8.2006, s. 106

.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 mars 2007.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 mars 2007.

(3)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).

3

Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (EUT L 344, 27.12.2005, s. 15).

4

(5)  EGT L 373, 31.12.1991, s. 4. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1900/2006 (EUT L 377, 27.12.2006, s. 176).

5

Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1900/2006 (EUT L 377, 27.12.2006, s. 176)

(6)  EGT L 373, 31.12.1991, s. 21.

6

(7)  Yttrande nr 3/2004 från Europeiska byrån för luftfartssäkerhet.

7

(8)  EUT L 377, 27.12.2006, s. 1.”

8

(9)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

9

BILAGA

| (1) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1592/2002 skall ersättas med följande:

  ”BILAGA II
  Luftfartyg som avses i artikel 4.2
  Luftfartyg för vilka artikel 4.1 och 4.1 a-b inte är tillämplig är sådana luftfartyg som tillhör en eller flera av de kategorier som anges nedan i denna bilaga:






  a) | Historiska luftfartyg som uppfyller kriterierna nedan:






  i) | icke-komplexa luftfartyg






  — | vilkas ursprungliga konstruktion fastställdes före den 1 januari 1955 och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1592/2002 skall ersättas med följande:

”BILAGA II

Luftfartyg som avses i artikel 4.2

Luftfartyg för vilka artikel 4.1 och 4.1 a-b inte är tillämplig är sådana luftfartyg som tillhör en eller flera av de kategorier som anges nedan i denna bilaga:

a)

Historiska luftfartyg som uppfyller kriterierna nedan:

i)

icke-komplexa luftfartyg

—

vilkas ursprungliga konstruktion fastställdes före den 1 januari 1955 och

| — | vilkas produktion upphörde före den 1 januari 1975, |
| --- | --- |

—

vilkas produktion upphörde före den 1 januari 1975,

eller

| ii) | luftfartyg av klar historisk betydelse, med anknytning till






  — | deltagande i en anmärkningsvärd historisk händelse, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

luftfartyg av klar historisk betydelse, med anknytning till

—

deltagande i en anmärkningsvärd historisk händelse, eller

| — | ett viktigt steg i flygets utveckling, eller |
| --- | --- |

—

ett viktigt steg i flygets utveckling, eller

| — | en betydelsefull roll i en medlemsstats väpnade styrkor. |
| --- | --- |

—

en betydelsefull roll i en medlemsstats väpnade styrkor.

| b) | Luftfartyg som är speciellt konstruerade eller ombyggda för forskningsändamål eller experimentella eller vetenskapliga ändamål och sannolikt framställs i mycket begränsat antal. |
| --- | --- |

b)

Luftfartyg som är speciellt konstruerade eller ombyggda för forskningsändamål eller experimentella eller vetenskapliga ändamål och sannolikt framställs i mycket begränsat antal.

| c) | Luftfartyg där minst 51 % är byggt av en amatör eller en förening för amatörer utan vinstsyfte, för vederbörandes egna syften och utan något kommersiellt syfte. |
| --- | --- |

c)

Luftfartyg där minst 51 % är byggt av en amatör eller en förening för amatörer utan vinstsyfte, för vederbörandes egna syften och utan något kommersiellt syfte.

| d) | Luftfartyg som har använts i väpnade styrkor, såvida inte luftfartyget är av en typ för vilken en konstruktionsnorm har fastställts av byrån. |
| --- | --- |

d)

Luftfartyg som har använts i väpnade styrkor, såvida inte luftfartyget är av en typ för vilken en konstruktionsnorm har fastställts av byrån.

| e) | Flygplan, helikoptrar och motordrivna fallskärmar som har högst två sittplatser, som har en maximal startmassa (MTOM) enligt medlemsstaternas registreringsmetod på högst






  i) | 300 kg för ensitsiga landflygplan/landhelikoptrar, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Flygplan, helikoptrar och motordrivna fallskärmar som har högst två sittplatser, som har en maximal startmassa (MTOM) enligt medlemsstaternas registreringsmetod på högst

i)

300 kg för ensitsiga landflygplan/landhelikoptrar, eller

| ii) | 450 kg för tvåsitsiga landflygplan/landhelikoptrar, eller |
| --- | --- |

ii)

450 kg för tvåsitsiga landflygplan/landhelikoptrar, eller

| iii) | 330 kg för ensitsiga amfibie- eller sjöflygplan/amfibie- eller sjöhelikoptrar, eller |
| --- | --- |

iii)

330 kg för ensitsiga amfibie- eller sjöflygplan/amfibie- eller sjöhelikoptrar, eller

| iv) | 495 kg för tvåsitsiga amfibie- eller sjöflygplan/amfibie- eller sjöhelikoptrar, förutsatt att planet/helikoptern vid användning både som sjöflygplan/sjöhelikopter och som landflygplan/landhelikopter håller sig under båda de tillämpliga MTOM-gränserna, eller |
| --- | --- |

iv)

495 kg för tvåsitsiga amfibie- eller sjöflygplan/amfibie- eller sjöhelikoptrar, förutsatt att planet/helikoptern vid användning både som sjöflygplan/sjöhelikopter och som landflygplan/landhelikopter håller sig under båda de tillämpliga MTOM-gränserna, eller

| v) | 472,5 kg för tvåsitsiga landflygplan på vilkas flygkropp det finns monterat ett fallskärmssystem som kan bära upp hela planet, eller |
| --- | --- |

v)

472,5 kg för tvåsitsiga landflygplan på vilkas flygkropp det finns monterat ett fallskärmssystem som kan bära upp hela planet, eller

| vi) | 315 kg för ensitsiga landflygplan på vilkas flygkropp det finns monterat ett fallskärmssystem som kan bära upp hela planet, eller |
| --- | --- |

vi)

315 kg för ensitsiga landflygplan på vilkas flygkropp det finns monterat ett fallskärmssystem som kan bära upp hela planet, eller

| vii) | 600 kg för ultralätta luftfartyg för icke-kommersiell drift, |
| --- | --- |

vii)

600 kg för ultralätta luftfartyg för icke-kommersiell drift,

och, när det gäller flygplan, som har en stallfart eller en minimal konstant flyghastighet i landningskonfiguration som inte överstiger 35 knop CAS.

| f) | En- och tvåsitsiga gyroplan med en maximal startmassa som inte överstiger 560 kg. |
| --- | --- |

f)

En- och tvåsitsiga gyroplan med en maximal startmassa som inte överstiger 560 kg.

| g) | Hängglidare med en maximal tommassa understigande 80 kg för ensitsiga plan eller 100 kg för tvåsitsiga, inklusive sådana med fotstart. |
| --- | --- |

g)

Hängglidare med en maximal tommassa understigande 80 kg för ensitsiga plan eller 100 kg för tvåsitsiga, inklusive sådana med fotstart.

| h) | Kopior av luftfartyg som uppfyller kriterierna i a eller d ovan och där kopians konstruktion liknar originalluftfartygets konstruktion. |
| --- | --- |

h)

Kopior av luftfartyg som uppfyller kriterierna i a eller d ovan och där kopians konstruktion liknar originalluftfartygets konstruktion.

| i) | Obemannade luftfartyg med en operativ massa understigande 150 kg. |
| --- | --- |

i)

Obemannade luftfartyg med en operativ massa understigande 150 kg.

| j) | Varje annat luftfartyg som har en maximal tommassa inklusive bränsle på mindre än 70 kg.” |
| --- | --- |

j)

Varje annat luftfartyg som har en maximal tommassa inklusive bränsle på mindre än 70 kg.”

| (2) | De följande bilagorna III, IV och V skall läggas till förordning (EG) nr 1592/2002:”
  BILAGA III
  Grundläggande krav för pilotcertifiering som avses i artikel 6 a
  1.   Utbildning
  1.a   Allmänt
  1.a.1 En person som genomgår utbildning för att flyga ett luftfartyg måste ha uppnått sådan utbildningsmässig, fysisk och psykisk mognad att han eller hon kan förvärva, bibehålla och uppvisa relevanta teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter.
  1.b   Teoretiska kunskaper
  1.b.1 En pilot måste förvärva och bibehålla en kunskapsnivå som är lämplig för de funktioner som han eller hon skall utöva ombord på luftfartyget och som står i proportion till de risker som är knutna till verksamhetstypen. Dessa kunskaper måste minst omfatta följande:






  i) | Luftfartsrätt. |
| --- | --- | --- |

(2)

De följande bilagorna III, IV och V skall läggas till förordning (EG) nr 1592/2002:

förordning (EG) nr 1592/2002

BILAGA III

Grundläggande krav för pilotcertifiering som avses i artikel 6 a

1.   Utbildning

1.a   Allmänt

1.a.1 En person som genomgår utbildning för att flyga ett luftfartyg måste ha uppnått sådan utbildningsmässig, fysisk och psykisk mognad att han eller hon kan förvärva, bibehålla och uppvisa relevanta teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter.

1.b   Teoretiska kunskaper

1.b.1 En pilot måste förvärva och bibehålla en kunskapsnivå som är lämplig för de funktioner som han eller hon skall utöva ombord på luftfartyget och som står i proportion till de risker som är knutna till verksamhetstypen. Dessa kunskaper måste minst omfatta följande:

i)

Luftfartsrätt.

| ii) | Allmän luftfartygskunskap. |
| --- | --- |

ii)

Allmän luftfartygskunskap.

| iii) | Tekniska frågor med anknytning till den berörda luftfartygskategorin. |
| --- | --- |

iii)

Tekniska frågor med anknytning till den berörda luftfartygskategorin.

| iv) | Genomförande och planering av flygningar. |
| --- | --- |

iv)

Genomförande och planering av flygningar.

| v) | Människans prestationsförmåga och begränsningar. |
| --- | --- |

v)

Människans prestationsförmåga och begränsningar.

| vi) | Meteorologi. |
| --- | --- |

vi)

Meteorologi.

| vii) | Navigering. |
| --- | --- |

vii)

Navigering.

| viii) | Operativa förfaranden, inklusive resursförvaltning. |
| --- | --- |

viii)

Operativa förfaranden, inklusive resursförvaltning.

| ix) | Flygningens grundprinciper. |
| --- | --- |

ix)

Flygningens grundprinciper.

| x) | Kommunikation. |
| --- | --- |

x)

Kommunikation.

1.c   Uppvisande och bibehållande av teoretiska kunskaper

1.c.1 Att piloten har förvärvat och bibehållit teoretiska kunskaper måste visas genom fortlöpande bedömning under utbildningens gång och, när detta är lämpligt, genom examinationer.

1.c.2 En lämplig kompetensnivå i fråga om teoretiska kunskaper måste bibehållas. Att piloten uppfyller detta krav måste visas genom återkommande bedömningar, examinationer, prov eller kontroller. Frekvensen för examinationerna, proven eller kontrollerna måste stå i lämplig proportion till den risknivå som är knuten till den berörda verksamheten.

1.d   Praktiska färdigheter

1.d.1 En pilot måste förvärva och bibehålla de praktiska färdigheter som är lämpliga för de funktioner som han eller hon skall utöva ombord på luftfartyget. Dessa färdigheter måste stå i proportion till de risker som är knutna till verksamhetstypen och måste, i den mån detta är relevant för de funktioner som han eller hon skall utöva ombord på luftfartyget, omfatta följande:

| i) | Åtgärder före och under flygning, inbegripet luftfartygsprestanda, bestämning av massa och balans, inspektion och service av luftfartyg, bränsleplanering, väderbedömning, ruttplanering, luftrumsrestriktioner och tillgång till start- och landningsbanor. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder före och under flygning, inbegripet luftfartygsprestanda, bestämning av massa och balans, inspektion och service av luftfartyg, bränsleplanering, väderbedömning, ruttplanering, luftrumsrestriktioner och tillgång till start- och landningsbanor.

| ii) | Uppträdande på flygplats och i trafikvarv. |
| --- | --- |

ii)

Uppträdande på flygplats och i trafikvarv.

| iii) | Förfaranden och försiktighetsåtgärder för att undvika kollisioner. |
| --- | --- |

iii)

Förfaranden och försiktighetsåtgärder för att undvika kollisioner.

| iv) | Flygning med hjälp av yttre visuella referenser. |
| --- | --- |

iv)

Flygning med hjälp av yttre visuella referenser.

| v) | Tekniskt möjliga flygmanövrer, inbegripet i kritiska situationer, och kritiska manövrer i samband därmed. |
| --- | --- |

v)

Tekniskt möjliga flygmanövrer, inbegripet i kritiska situationer, och kritiska manövrer i samband därmed.

| vi) | Start och landning vid normal vind och sidvind. |
| --- | --- |

vi)

Start och landning vid normal vind och sidvind.

| vii) | Flygning enbart med hjälp av instrument, i den mån detta är relevant för verksamhetstypen. |
| --- | --- |

vii)

Flygning enbart med hjälp av instrument, i den mån detta är relevant för verksamhetstypen.

| viii) | Operativa förfaranden, inbegripet färdigheter när det gäller lagarbete och resursförvaltning, som är relevanta för verksamhetstypen, oavsett om besättningen består av en eller flera personer. |
| --- | --- |

viii)

Operativa förfaranden, inbegripet färdigheter när det gäller lagarbete och resursförvaltning, som är relevanta för verksamhetstypen, oavsett om besättningen består av en eller flera personer.

| ix) | Navigering och tillämpning av lufttrafikregler och därmed sammanhängande förfaranden, där så är lämpligt med hjälp av visuella referenser eller navigeringshjälpmedel. |
| --- | --- |

ix)

Navigering och tillämpning av lufttrafikregler och därmed sammanhängande förfaranden, där så är lämpligt med hjälp av visuella referenser eller navigeringshjälpmedel.

| x) | Procedurer för onormala förhållanden och nödprocedurer, inbegripet simulerad funktionsoduglighet hos luftfartygsutrustning. |
| --- | --- |

x)

Procedurer för onormala förhållanden och nödprocedurer, inbegripet simulerad funktionsoduglighet hos luftfartygsutrustning.

| xi) | Efterlevnad av förfaranden för flygtrafikledning och flygradiotelefoni. |
| --- | --- |

xi)

Efterlevnad av förfaranden för flygtrafikledning och flygradiotelefoni.

| xii) | Specifika aspekter för den berörda typen eller klassen av luftfartyg. |
| --- | --- |

xii)

Specifika aspekter för den berörda typen eller klassen av luftfartyg.

| xiii) | Ytterligare praktisk utbildning som kan krävas för att minska riskerna i samband med särskilda verksamheter. |
| --- | --- |

xiii)

Ytterligare praktisk utbildning som kan krävas för att minska riskerna i samband med särskilda verksamheter.

1.e   Uppvisande och bibehållande av praktiska färdigheter

1.e.1 En pilot måste visa sin förmåga att utföra förfarandena och manövrerna med en kompetensnivå som är lämplig för de funktioner som han eller hon skall utöva ombord på luftfartyget genom att

| i) | framföra luftfartyget inom dess begränsningar, |
| --- | --- |

i)

framföra luftfartyget inom dess begränsningar,

| ii) | utföra alla manövrer med mjukhet och exakthet, |
| --- | --- |

ii)

utföra alla manövrer med mjukhet och exakthet,

| iii) | uppvisa gott omdöme och flygsinne, |
| --- | --- |

iii)

uppvisa gott omdöme och flygsinne,

| iv) | tillämpa sina kunskaper om flygning, och |
| --- | --- |

iv)

tillämpa sina kunskaper om flygning, och

| v) | alltid ha kontroll över luftfartyget på ett sådant sätt att detta garanterar en lyckad utgång för ett förfarande eller en manöver. |
| --- | --- |

v)

alltid ha kontroll över luftfartyget på ett sådant sätt att detta garanterar en lyckad utgång för ett förfarande eller en manöver.

1.e.2 En lämplig kompetensnivå i fråga om praktiska färdigheter måste bibehållas. Att piloten uppfyller detta krav måste visas genom återkommande bedömningar, examinationer, prov eller kontroller. Frekvensen för examinationerna, proven eller kontrollerna måste stå i lämplig proportion till den risknivå som är knuten till den berörda verksamheten.

1.f   Språkkunskaper

En pilot måste, utom i de fall där den därtill knutna säkerhetsrisken kan minskas på annat sätt, ha uppvisat kunskaper i engelska som innefattar

| i) | förmåga att förstå väderinformationsdokument, |
| --- | --- |

i)

förmåga att förstå väderinformationsdokument,

| ii) | förmåga att använda flygkartor för flygning på sträcka och tillhörande dokument med flyginformation samt ut- och inflygningskartor och tillhörande dokument med flyginformation, och |
| --- | --- |

ii)

förmåga att använda flygkartor för flygning på sträcka och tillhörande dokument med flyginformation samt ut- och inflygningskartor och tillhörande dokument med flyginformation, och

| iii) | förmåga att kommunicera med övriga besättningsmedlemmar och med flygtrafiktjänster på engelska under en flygnings alla faser, inbegripet förberedelserna. |
| --- | --- |

iii)

förmåga att kommunicera med övriga besättningsmedlemmar och med flygtrafiktjänster på engelska under en flygnings alla faser, inbegripet förberedelserna.

1.g   Syntetiska flygutbildningshjälpmedel

När ett syntetiskt flygutbildningshjälpmedel används i utbildning eller för att visa att en praktisk färdighet har förvärvats eller bibehållits, måste detta hjälpmedel vara kvalificerat till en viss prestandanivå på de områden som är relevanta för fullgörandet av den berörda uppgiften. I synnerhet måste efterbildningen av konfigurationen, manöveregenskaperna, luftfartygets prestanda och systemens uppträdande på ett fullgott sätt representera luftfartyget.

1.h   Utbildningskurs

1.h.1 Utbildningen måste ske genom en utbildningskurs.

1.h.2 En utbildningskurs måste uppfylla följande villkor:

| i) | En kursplan måste ha upprättats för varje typ av kurs. |
| --- | --- |

i)

En kursplan måste ha upprättats för varje typ av kurs.

| ii) | Utbildningskursen måste, där detta är relevant, indelas i teoretisk utbildning och praktisk flygundervisning (inbegripet syntetisk utbildning). |
| --- | --- |

ii)

Utbildningskursen måste, där detta är relevant, indelas i teoretisk utbildning och praktisk flygundervisning (inbegripet syntetisk utbildning).

1.i   Instruktörer

1.i.1 Teoretisk utbildning

Den teoretiska utbildningen måste ges av instruktörer med lämplig behörighet. Dessa instruktörer måste

| i) | ha lämpliga kunskaper på det område som utbildningen avser, och |
| --- | --- |

i)

ha lämpliga kunskaper på det område som utbildningen avser, och

| ii) | kunna använda lämpliga undervisningsmetoder. |
| --- | --- |

ii)

kunna använda lämpliga undervisningsmetoder.

1.i.2 Flygutbildning och syntetisk flygutbildning

Flygutbildningen och den syntetiska flygutbildningen måste ges av instruktörer med lämplig behörighet. Dessa instruktörer måste

| i) | uppfylla krav på teoretiska kunskaper och erfarenhet som är lämpliga med tanke på den undervisning som ges, |
| --- | --- |

i)

uppfylla krav på teoretiska kunskaper och erfarenhet som är lämpliga med tanke på den undervisning som ges,

| ii) | kunna använda lämpliga undervisningsmetoder, |
| --- | --- |

ii)

kunna använda lämpliga undervisningsmetoder,

| iii) | ha erfarenhet av att använda metoder för undervisning i de flygmanövrer och flygförfaranden som flygutbildningen är tänkt att avse, |
| --- | --- |

iii)

ha erfarenhet av att använda metoder för undervisning i de flygmanövrer och flygförfaranden som flygutbildningen är tänkt att avse,

| iv) | ha visat förmåga att undervisa på de områden där flygutbildning är tänkt att ges, inbegripet instruktioner före och efter flygning samt markinstruktioner, och ii) |
| --- | --- |

iv)

ha visat förmåga att undervisa på de områden där flygutbildning är tänkt att ges, inbegripet instruktioner före och efter flygning samt markinstruktioner, och ii)

| v) | regelbundet genomgå fortbildning som garanterar att undervisningen hålls aktuell.
  Flyginstruktörer måste dessutom ha rätt att tjänstgöra som befälhavare på det luftfartyg som undervisningen avser, utom när det gäller utbildning på nya luftfartygstyper. |
| --- | --- |

v)

regelbundet genomgå fortbildning som garanterar att undervisningen hålls aktuell.

Flyginstruktörer måste dessutom ha rätt att tjänstgöra som befälhavare på det luftfartyg som undervisningen avser, utom när det gäller utbildning på nya luftfartygstyper.

1.j   Examinatorer

1.j.1 De personer som ansvarar för att bedöma piloternas kompetens måste

| i) | uppfylla eller ha uppfyllt de krav som ställs på flyginstruktörer, och |
| --- | --- |

i)

uppfylla eller ha uppfyllt de krav som ställs på flyginstruktörer, och

| ii) | kunna bedöma pilotprestationer och kunna genomföra flygtest och flygkontroller. |
| --- | --- |

ii)

kunna bedöma pilotprestationer och kunna genomföra flygtest och flygkontroller.

2.   Utbildningsorganisationer

2.a   Krav på utbildningsorganisationer

2.a.1 En utbildningsorganisation som ger pilotutbildning måste uppfylla följande krav:

| i) | Utbildningsorganisationen måste förfoga över alla erforderliga resurser för de ansvarsområden som är förbundna med dess verksamhet. Dessa resurser skall bestå av, men inte begränsas till, följande: lämpliga lokaler, personal, utrustning, verktyg och material, dokumentering av uppgifter, förpliktelser och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register. |
| --- | --- |

i)

Utbildningsorganisationen måste förfoga över alla erforderliga resurser för de ansvarsområden som är förbundna med dess verksamhet. Dessa resurser skall bestå av, men inte begränsas till, följande: lämpliga lokaler, personal, utrustning, verktyg och material, dokumentering av uppgifter, förpliktelser och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register.

| ii) | Utbildningsorganisationen måste införa och upprätthålla ett förvaltningssystem med avseende på säkerhet och utbildningsstandard samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av detta system. |
| --- | --- |

ii)

Utbildningsorganisationen måste införa och upprätthålla ett förvaltningssystem med avseende på säkerhet och utbildningsstandard samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av detta system.

| iii) | Utbildningsorganisationen måste träffa överenskommelser med andra relevanta organisationer, om så behövs, så att de ovan angivna kraven stadigvarande uppfylls. |
| --- | --- |

iii)

Utbildningsorganisationen måste träffa överenskommelser med andra relevanta organisationer, om så behövs, så att de ovan angivna kraven stadigvarande uppfylls.

3.   Medicinsk lämplighet

3.a   Medicinska kriterier

3.a.1 Alla piloter måste med jämna mellanrum visa medicinsk lämplighet i fråga om att på ett tillfredsställande sätt fullgöra sina funktioner, med hänsyn tagen till typen av verksamhet. Detta måste påvisas genom en lämplig bedömning som bygger på flygmedicinsk bästa praxis, med hänsyn tagen till typen av verksamhet och till eventuell åldersbetingad nedsättning av psykisk och fysisk förmåga.

Medicinsk lämplighet, som innefattar fysisk och psykisk lämplighet, innebär att en pilot inte lider av någon sjukdom eller något funktionshinder som gör honom eller henne oförmögen att

| i) | utföra de uppgifter som krävs för att framföra ett luftfartyg, eller |
| --- | --- |

i)

utföra de uppgifter som krävs för att framföra ett luftfartyg, eller

| ii) | vid någon tidpunkt utföra tilldelade uppgifter, eller |
| --- | --- |

ii)

vid någon tidpunkt utföra tilldelade uppgifter, eller

| iii) | korrekt uppfatta sin omgivning. |
| --- | --- |

iii)

korrekt uppfatta sin omgivning.

3.a.2 Om fullständig medicinsk lämplighet inte kan påvisas, får kompenserande åtgärder som ger likvärdig flygsäkerhet vidtas.

3.b   Flygmedicinska undersökningsläkare

3.b.1 En flygmedicinsk undersökningsläkare måste

| i) | vara behörig och legitimerad läkare, |
| --- | --- |

i)

vara behörig och legitimerad läkare,

| ii) | ha genomgått utbildning i flygmedicin och regelbunden fortbildning i flygmedicin som garanterar att kvaliteten på bedömningarna upprätthålls, |
| --- | --- |

ii)

ha genomgått utbildning i flygmedicin och regelbunden fortbildning i flygmedicin som garanterar att kvaliteten på bedömningarna upprätthålls,

| iii) | ha förvärvat praktiska kunskaper om och praktisk erfarenhet av de förhållanden under vilka piloter utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

iii)

ha förvärvat praktiska kunskaper om och praktisk erfarenhet av de förhållanden under vilka piloter utför sina uppgifter.

3.c   Flygmedicinska centrum

3.c.1 Flygmedicinska centrum måste uppfylla följande villkor:

| i) | Centrumet måste förfoga över alla erforderliga resurser för de ansvarsområden som är förbundna med dess rättigheter. Dessa resurser skall bestå av, men inte begränsas till, följande: lämpliga lokaler, personal, utrustning, verktyg och material, dokumentering av uppgifter, förpliktelser och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register. |
| --- | --- |

i)

Centrumet måste förfoga över alla erforderliga resurser för de ansvarsområden som är förbundna med dess rättigheter. Dessa resurser skall bestå av, men inte begränsas till, följande: lämpliga lokaler, personal, utrustning, verktyg och material, dokumentering av uppgifter, förpliktelser och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register.

| ii) | Centrumet måste införa och upprätthålla ett förvaltningssystem med avseende på säkerhet och de medicinska bedömningarnas kvalitet samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av detta system. |
| --- | --- |

ii)

Centrumet måste införa och upprätthålla ett förvaltningssystem med avseende på säkerhet och de medicinska bedömningarnas kvalitet samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av detta system.

| iii) | Centrumet måste träffa överenskommelser med andra relevanta organisationer, om så behövs, så att dessa krav stadigvarande uppfylls. |
| --- | --- |

iii)

Centrumet måste träffa överenskommelser med andra relevanta organisationer, om så behövs, så att dessa krav stadigvarande uppfylls.

BILAGA IV

Grundläggande krav på drift av luftfartyg som avses i artikel 6 b

1.   Allmänt

1.a En flygning får inte genomföras om inte besättningsmedlemmarna och, i förekommande fall, all övrig operativ personal som är involverad i förberedelserna och genomförandet känner till de på deras respektive arbetsuppgifter tillämpliga lagar, föreskrifter och förfaranden som har fastställts för de områden som man avser att genomfara, de flygplatser som man planerar att använda och de flygtrafikhjälpmedel som har samband därmed.

1.b En flygning måste genomföras på ett sådant sätt att man följer de driftsförfaranden för förberedelse och genomförande av flygningen som anges i flyghandboken eller, om detta krävs, i drifthandboken. För detta ändamål måste det finnas ett system med checklistor som besättningsmedlemmarna kan använda i samtliga faser av driften av luftfartyget under normala och onormala förhållanden och i nödsituationer. Förfaranden måste fastställas för alla nödsituationer som rimligen kan förutses.

1.c Före varje flygning måste roller och ansvarsområden för varje besättningsmedlem fastställas. Befälhavaren måste vara ansvarig för luftfartygets drift och säkerhet samt för säkerheten för alla besättningsmedlemmar, alla passagerare och all last som finns ombord.

1.d Artiklar eller ämnen som kan utgöra en betydande risk för hälsa, säkerhet, egendom eller miljön, t.ex. farligt gods, vapen och ammunition, får inte medföras på något luftfartyg såvida inte särskilda säkerhetsförfaranden och säkerhetsföreskrifter tillämpas för att minska de därtill knutna riskerna.

1.e Alla de data, dokument och uppgifter och all den information som behövs för att visa att de villkor som anges i punkt 5.c är uppfyllda måste sparas för varje flygning och bevaras under en minimiperiod som är lämplig med tanke på typen av trafik.

2.   Flygförberedelser

2.a En flygning får inte påbörjas om det inte med alla rimliga tillgängliga medel har fastställts att följande villkor är uppfyllda:

2.a.1 Lämpliga hjälpmedel som direkt krävs för flygningen och för säker drift av luftfartyget, inbegripet kommunikations- och flygtrafikhjälpmedel, måste finnas tillgängliga under flygningen, med hänsyn tagen till tillgänglig AIS-dokumentation.

2.a.2 Besättningen måste känna till, och passagerarna måste ha informerats om, var relevant nödutrustning är placerad och hur den skall användas. Besättningen och passagerarna måste ges tillgång till tillräcklig information om nödförfaranden och om användningen av kabinsäkerhetsutrustning.

2.a.3 Befälhavaren måste vara förvissad om att

| i) | luftfartyget är luftvärdigt enligt punkt 6, |
| --- | --- |

i)

luftfartyget är luftvärdigt enligt punkt 6,

| ii) | luftfartyget, om detta krävs, är vederbörligen registrerat och att lämpliga certifikat med anknytning därtill finns ombord på luftfartyget, |
| --- | --- |

ii)

luftfartyget, om detta krävs, är vederbörligen registrerat och att lämpliga certifikat med anknytning därtill finns ombord på luftfartyget,

| iii) | de instrument och den utrustning som enligt punkt 5 krävs för genomförandet av flygningen har installerats i luftfartyget och är i funktionsdugligt skick, såvida inte undantag medges enligt tillämplig MEL eller likvärdig handling, |
| --- | --- |

iii)

de instrument och den utrustning som enligt punkt 5 krävs för genomförandet av flygningen har installerats i luftfartyget och är i funktionsdugligt skick, såvida inte undantag medges enligt tillämplig MEL eller likvärdig handling,

| iv) | luftfartygets massa och tyngdpunktsläge är sådana att flygningen kan genomföras inom de gränser som anges i luftvärdighetsdokumentationen, |
| --- | --- |

iv)

luftfartygets massa och tyngdpunktsläge är sådana att flygningen kan genomföras inom de gränser som anges i luftvärdighetsdokumentationen,

| v) | allt kabinbagage, allt lastrumsbagage och all last har lastats och säkrats på korrekt sätt, och |
| --- | --- |

v)

allt kabinbagage, allt lastrumsbagage och all last har lastats och säkrats på korrekt sätt, och

| vi) | luftfartygets driftsbegränsningar enligt punkt 4 inte kommer att överskridas vid något tillfälle under flygningen. |
| --- | --- |

vi)

luftfartygets driftsbegränsningar enligt punkt 4 inte kommer att överskridas vid något tillfälle under flygningen.

2.a.4 Information om väderförhållanden på start-, destinations- och i förekommande fall alternativflygplatserna samt om väderförhållandena på sträckan måste vara tillgänglig för flygbesättningen. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt potentiellt riskfyllda atmosfäriska förhållanden.

2.a.5 Vid flygning in i ett område med kända eller förutsedda isbildningsförhållanden måste luftfartyget vara certifierat, utrustat och/eller behandlat för säker drift under sådana förhållanden.

2.a.6 Vid flygning enligt visuellflygreglerna måste väderförhållandena längs flygvägen vara sådana att det är möjligt att följa dessa flygregler. Vid flygning enligt instrumentflygreglerna måste det väljas en destinationsflygplats och i förekommande fall en eller flera alternativflygplatser där luftfartyget kan landa, med särskild hänsyn tagen till väderprognoserna, tillgången till flygtrafikutrustning, tillgången till markhjälpmedel och de förfaranden för instrumentflygning som har godkänts av den stat där destinations- och/eller alternativflygplatsen är belägen.

2.a.7 Mängderna av bränsle och olja ombord måste vara tillräckliga för att garantera att den avsedda flygningen kan slutföras på ett säkert sätt, med hänsyn tagen till väderförhållandena, eventuella faktorer som kan påverka luftfartygets prestanda och eventuella förseningar som kan förväntas under flygningen. Därutöver måste en bränslereserv medföras för oförutsedda händelser. Förfaranden för bränslehantering under flygning måste fastställas där detta är relevant.

3.   Flygning

3.a När det gäller flygning måste följande villkor vara uppfyllda:

3.a.1 Med förbehåll för typen av luftfartyg måste varje besättningsmedlem under start och landning, och när befälhavaren bedömer detta nödvändigt av säkerhetsskäl, sitta på sin besättningsplats och använda de fasthållningsanordningar som finns.

3.a.2 Alla flygbesättningsmedlemmar som skall tjänstgöra i cockpit måste befinna sig och förbli på sina platser och ha säkerhetsbältena fastspända, utom i samband med fysiologiska eller operativa behov under färden.

3.a.3 Med förbehåll för typen av luftfartyg måste befälhavaren före start och landning, under taxning och när detta av säkerhetsskäl bedöms som nödvändigt se till att varje passagerare sitter på ett säte eller en brits och har säkerhetsbältet korrekt fastspänt.

3.a.4 En flygning måste genomföras på ett sådant sätt att lämpliga avstånd till andra luftfartyg bibehålls och lämplig hinderfrihet råder under alla faser av flygningen. Avstånden måste minst vara de som krävs enligt gällande trafikregler för luftfart.

3.a.5 En flygning får inte fortsätta om inte de kända förhållandena förblir minst likvärdiga med dem som anges i punkt 2. Vid flygning enligt instrumentflygreglerna får dessutom en inflygning till en flygplats inte fortsätta under vissa angivna höjder eller förbi en viss position om de föreskrivna siktkriterierna inte är uppfyllda.

3.a.6 I en nödsituation måste befälhavaren se till att alla passagerare instrueras om de nödåtgärder som föranleds av omständigheterna.

3.a.7 Befälhavaren måste vidta alla erforderliga åtgärder för att minimera konsekvenserna för flygningen av att passagerare uppträder störande.

3.a.8 Ett luftfartyg får inte taxas inom färdområdet på en flygplats, och dess rotor får inte vändas med motorkraft, såvida inte personen vid manöverorganen har lämplig behörighet.

3.a.9 De tillämpliga förfarandena för bränslehantering under flygning måste i förekommande fall följas.

4.   Luftfartygets prestanda och driftsbegränsningar

4.a Ett luftfartyg måste framföras i enlighet med dess luftvärdighetsdokumentation och alla driftsförfaranden och driftsbegränsningar i samband därmed som anges i den godkända flyghandboken för luftfartyget eller, i förekommande fall, i annan likvärdig dokumentation. Flyghandboken eller den likvärdiga dokumentationen måste vara tillgänglig för besättningen och hållas uppdaterad för varje luftfartyg.

4.b Luftfartyget måste framföras i enlighet med den tillämpliga miljödokumentationen.

4.c En flygning får inte påbörjas eller fortsätta om inte beräknade prestanda för luftfartyget, med hänsyn tagen till alla faktorer som avsevärt påverkar dess prestandanivå, gör det möjligt att genomföra alla faser av flygningen inom gällande avstånd/områden och hinderfrihet för den planerade operativa massan. Prestandafaktorer som i hög grad påverkar landning, flygning och inflygning/landning, är framförallt följande:

| i) | Operativa förfaranden. |
| --- | --- |

i)

Operativa förfaranden.

| ii) | Flygplatsens tryckhöjd. |
| --- | --- |

ii)

Flygplatsens tryckhöjd.

| iii) | Temperatur. |
| --- | --- |

iii)

Temperatur.

| iv) | Vindförhållanden. |
| --- | --- |

iv)

Vindförhållanden.

| v) | Start-/landningsområdets storlek, lutning och skick. |
| --- | --- |

v)

Start-/landningsområdets storlek, lutning och skick.

| vi) | Flygkroppens, motorernas eller systemens skick, med hänsyn tagen till eventuell förslitning. |
| --- | --- |

vi)

Flygkroppens, motorernas eller systemens skick, med hänsyn tagen till eventuell förslitning.

4.c.1 Sådana faktorer måste beaktas direkt som driftsparametrar eller indirekt i form av toleranser eller marginaler, som beroende på typen av verksamhet kan användas i beräkningen av prestandauppgifter.

5.   Instrument, uppgifter och utrustning

5.a Ett luftfartyg måste vara försett med all flygtrafik- och kommunikationsutrustning och annan utrustning som är nödvändig för den avsedda flygningen, med hänsyn tagen till gällande luftfartsbestämmelser och trafikregler för luftfart under varje fas av denna flygning.

5.b Ett luftfartyg måste, i den mån detta är relevant, vara försett med all nödvändig säkerhetsutrustning, medicinsk utrustning, utrymningsutrustning och överlevnadsutrustning, med hänsyn tagen till de risker som är knutna till flygområdena, de sträckor som skall flygas, flyghöjden och flygningens varaktighet.

5.c Alla uppgifter som är nödvändiga för besättningens genomförande av flygningen måste vara uppdaterade och finnas tillgängliga ombord på luftfartyget, med hänsyn tagen till gällande luftfartsbestämmelser och trafikregler för luftfart samt till aktuella flyghöjder och flygområden.

6.   Fortsatt luftvärdighet

6.a Luftfartyget får inte framföras om inte

| i) | luftfartyget är i luftvärdigt skick, |
| --- | --- |

i)

luftfartyget är i luftvärdigt skick,

| ii) | erforderlig drifts- och nödutrustning för den avsedda flygningen är i funktionsdugligt skick, |
| --- | --- |

ii)

erforderlig drifts- och nödutrustning för den avsedda flygningen är i funktionsdugligt skick,

| iii) | luftfartygets flygvärdighetsbevis är giltigt, |
| --- | --- |

iii)

luftfartygets flygvärdighetsbevis är giltigt,

| iv) | underhåll av luftfartyget har utförts i enlighet med dess underhållsprogram. |
| --- | --- |

iv)

underhåll av luftfartyget har utförts i enlighet med dess underhållsprogram.

6.b Före varje flygning måste luftfartyget inspekteras, genom kontroll före flygning, så att det kan fastställas om det är i skick för den avsedda flygningen.

6.c Underhållsprogrammet måste i synnerhet innefatta underhållsåtgärder och underhållsintervaller, särskilt sådana som i anvisningarna för fortsatt luftvärdighet har angivits som obligatoriska.

6.d Luftfartyget får inte framföras om det inte har underhållits och godkänts för användning av personer eller organisationer som är behöriga att utföra dessa uppgifter. Den undertecknade godkännandeförklaringen måste i synnerhet innehålla grundläggande information om det utförda underhållet.

6.e All dokumentation som visar luftfartygets luftvärdighet måste bevaras till dess att informationen i den har ersatts av ny information med likvärdig omfattning och som är lika detaljerad, dock under minst ett år när det gäller utförlig underhållsdokumentation. När ett luftfartyg slutgiltigt tas ur bruk gäller en minimiperiod om 90 dagar. När luftfartyget leasas måste all dokumentation som visar luftfartygets luftvärdighet bevaras minst under den tid som leasingen varar.

6.f Alla modifieringar och reparationer måste överensstämma med de grundläggande kraven avseende luftvärdighet. De underlagsuppgifter som styrker överensstämmelsen med luftvärdighetskraven måste sparas.

7.   Besättningsmedlemmar

7.a Besättningens antal och sammansättning måste bestämmas med hänsyn tagen till följande:

| i) | Luftfartygets certifieringsbegränsningar, inbegripet i förekommande fall den relevanta demonstrationen av nödutrymning. |
| --- | --- |

i)

Luftfartygets certifieringsbegränsningar, inbegripet i förekommande fall den relevanta demonstrationen av nödutrymning.

| ii) | Luftfartygets konfiguration. |
| --- | --- |

ii)

Luftfartygets konfiguration.

| iii) | Trafikens typ och varaktighet. |
| --- | --- |

iii)

Trafikens typ och varaktighet.

7.b Kabinbesättningsmedlemmarna måste

| i) | ha genomgått utbildning och regelbundna kontroller som garanterar att de har uppnått och bibehållit den kompetensnivå som krävs för att de skall kunna utföra sina säkerhetsuppgifter, och |
| --- | --- |

i)

ha genomgått utbildning och regelbundna kontroller som garanterar att de har uppnått och bibehållit den kompetensnivå som krävs för att de skall kunna utföra sina säkerhetsuppgifter, och

| ii) | med jämna mellanrum ha bedömts med avseende på medicinsk lämplighet att på ett säkert sätt utöva sina säkerhetsrelaterade befogenheter; lämpligheten måste kontrolleras genom lämplig bedömning baserad på bästa flygmedicinsk praxis. |
| --- | --- |

ii)

med jämna mellanrum ha bedömts med avseende på medicinsk lämplighet att på ett säkert sätt utöva sina säkerhetsrelaterade befogenheter; lämpligheten måste kontrolleras genom lämplig bedömning baserad på bästa flygmedicinsk praxis.

7.c Befälhavaren måste ha befogenhet att utfärda alla order och vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera luftfartygets drift och säkerhet samt ombordvarande personers och/eller egendoms säkerhet.

7.d I en nödsituation som innebär fara för luftfartygets drift eller säkerhet och/eller de ombordvarande personernas säkerhet måste befälhavaren vidta alla åtgärder som han eller hon bedömer som nödvändiga av säkerhetsskäl. När sådana åtgärder innebär brott mot lokala föreskrifter eller förfaranden måste befälhavaren ansvara för att utan dröjsmål underrätta vederbörlig lokal myndighet om detta.

7.e Onormala situationer av nödkaraktär får inte simuleras när luftfartyget har passagerare eller last ombord.

7.f Ingen besättningsmedlem får låta sina arbetsprestationer eller sitt beslutsfattande försämras i sådan grad att flygsäkerheten äventyras på grund av effekterna av trötthet, ackumulerad trötthet, sömnbrist, antal genomförda flygningar, nattjänstgöring osv. Viloperioderna måste vara tillräckligt långa för att besättningsmedlemmarna skall kunna komma över effekterna av de tidigare arbetsuppgifterna och vara väl utvilade då nästa flygtjänstperiod påbörjas.

7.g En besättningsmedlem får inte utföra tilldelade uppgifter ombord på ett luftfartyg när han eller hon är påverkad av psykoaktiva ämnen eller alkohol, eller när han eller hon är olämplig för tjänstgöring på grund av skada, trötthet, läkemedel, sjukdom eller andra liknande orsaker.

8.   Ytterligare krav avseende kommersiell trafik och trafik med komplexa motordrivna luftfartyg

8.a Kommersiell trafik och trafik med komplexa motordrivna luftfartyg får inte utföras om inte följande villkor är uppfyllda:

8.a.1. Operatören måste, direkt eller indirekt genom avtal, förfoga över de resurser som är erforderliga med tanke på verksamhetens omfattning. Dessa resurser skall bestå av, men inte begränsas till, följande: luftfartyg, lämpliga lokaler, personal, utrustning, dokumentering av uppgifter, förpliktelser och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register.

8.a.2. Operatören får enbart anlita personal med lämplig behörighet och utbildning samt genomföra och upprätthålla utbildnings- och kontrollprogram för besättningsmedlemmar och övrig relevant personal.

8.a.3 Operatören måste upprätta en förteckning över minimikrav på utrustning (MEL) eller en likvärdig handling, med hänsyn tagen till följande:

| i) | Handlingen måste upprättas med hänsyn tagen till drift av luftfartyget, under angivna förhållanden, med vissa instrument, utrustningsenheter eller funktioner ur funktion när flygningen inleds. |
| --- | --- |

i)

Handlingen måste upprättas med hänsyn tagen till drift av luftfartyget, under angivna förhållanden, med vissa instrument, utrustningsenheter eller funktioner ur funktion när flygningen inleds.

| ii) | En sådan handling måste upprättas för varje enskilt luftfartyg, med hänsyn tagen till operatörens relevanta drifts- och underhållsförhållanden. |
| --- | --- |

ii)

En sådan handling måste upprättas för varje enskilt luftfartyg, med hänsyn tagen till operatörens relevanta drifts- och underhållsförhållanden.

| iii) | Handlingen måste i förekommande fall baseras på standardförteckningen över minimikrav på utrustning (MMEL) och får inte vara mindre restriktiv än denna. |
| --- | --- |

iii)

Handlingen måste i förekommande fall baseras på standardförteckningen över minimikrav på utrustning (MMEL) och får inte vara mindre restriktiv än denna.

8.a.4 Operatören måste införa och upprätthålla ett förvaltningssystem som garanterar att dessa grundläggande driftkrav uppfylls samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av systemet.

8.a.5 Operatören måste införa och upprätthålla ett program för säkerhet och förebyggande av olyckor, inbegripet ett program för rapportering av händelser, som måste ingå i förvaltningssystemet och bidra till arbetet att kontinuerligt förbättra säkerheten.

8.b Kommersiell trafik och trafik med komplexa motordrivna luftfartyg får utföras endast i enlighet med operatörens drifthandbok. Denna handbok måste innehålla alla instruktioner, uppgifter och förfaranden avseende samtliga luftfartyg i trafik som är nödvändiga för att den operativa personalen skall kunna utföra sina uppgifter. Begränsningar som avser flygtid, flygtjänstgöringsperioder och viloperioder för besättningsmedlemmarna måste anges. Drifthandboken och de revideringar som görs av denna måste stå i överensstämmelse med den godkända flyghandboken och vid behov ändras.

8.c Operatören måste i lämplig omfattning fastställa förfaranden som minimerar konsekvenserna för flygtrafikens säkerhet av att passagerare uppträder störande.

8.d Operatören måste utarbeta och upprätthålla program för säkerhetsskydd som är anpassade till luftfartyget och typen av trafik och som i synnerhet omfattar följande:

| i) | Säkerheten i cockpit. |
| --- | --- |

i)

Säkerheten i cockpit.

| ii) | Checklista för genomsökningsförfarande i luftfartyget. |
| --- | --- |

ii)

Checklista för genomsökningsförfarande i luftfartyget.

| iii) | Utbildningsprogram. |
| --- | --- |

iii)

Utbildningsprogram.

| iv) | Skydd av elektroniska system och datorsystem i syfte att förhindra avsiktliga ingrepp i och avsiktlig skadegörelse på systemen. |
| --- | --- |

iv)

Skydd av elektroniska system och datorsystem i syfte att förhindra avsiktliga ingrepp i och avsiktlig skadegörelse på systemen.

| v) | Rapportering av olagliga ingrepp. |
| --- | --- |

v)

Rapportering av olagliga ingrepp.

Om sådana åtgärder för säkerhetsskydd kan ha en negativ inverkan på driftsäkerheten, måste riskerna bedömas och lämpliga förfaranden utarbetas med syftet att minska driftsäkerhetsriskerna; för detta ändamål kan specialutrustning behöva användas.

8.e Operatören måste utse en av piloterna i flygbesättningen till befälhavare.

8.f Förebyggande av trötthet måste ske genom begränsningar i tjänstgöringslistan. För en flygning eller en serie av flygningar måste sådana begränsningar omfatta flygtid, flygtjänstgöringsperioder, tjänstgöringsperioder och anpassade viloperioder. Begränsningarna i tjänstgöringslistan måste fastställas med hänsyn tagen till alla relevanta faktorer som bidrar till trötthet, i synnerhet antalet genomförda flygningar, passering av tidszoner, sömnbrist, störd dygnsrytm, nattjänstgöring, positionering, sammanlagd tjänstgöringstid för vissa tidsperioder, fördelningen av tilldelade uppgifter mellan besättningsmedlemmarna och tillgången till utökade besättningar.

8.g De uppgifter som anges i punkt 6.a och de uppgifter som beskrivs i punkterna 6.d och 6.e måste ombesörjas av en organisation med ansvar för fortsatt luftvärdighet som, utöver att den måste uppfylla kraven enligt punkt 3.a i bilaga I, också måste uppfylla följande villkor:

| i) | Organisationen måste ha behörighet att utföra underhåll av produkter, delar och anordningar på eget ansvar eller ha ingått ett avtal med en organisation som är behörig att utföra underhåll av sådana produkter, delar och anordningar. |
| --- | --- |

i)

Organisationen måste ha behörighet att utföra underhåll av produkter, delar och anordningar på eget ansvar eller ha ingått ett avtal med en organisation som är behörig att utföra underhåll av sådana produkter, delar och anordningar.

| ii) | Organisationen måste upprätta en organisationshandbok, som berörd personal kan använda och få vägledning av, och som skall innehålla en beskrivning av organisationens samtliga förfaranden för fortsatt luftvärdighet, inbegripet i förekommande fall en beskrivning av administrativa överenskommelser mellan organisationen och den godkända underhållsorganisationen. |
| --- | --- |

ii)

Organisationen måste upprätta en organisationshandbok, som berörd personal kan använda och få vägledning av, och som skall innehålla en beskrivning av organisationens samtliga förfaranden för fortsatt luftvärdighet, inbegripet i förekommande fall en beskrivning av administrativa överenskommelser mellan organisationen och den godkända underhållsorganisationen.

8.h Tillämpningsföreskrifterna för de krav som anges i punkt 8.a-8.f skall grundas på en riskbedömning och skall stå i proportion till verksamhetens omfattning.

BILAGA V

Kriterier för godkända organ som anges i artikel 9a

1. Organet, dess chef och den personal som skall utföra kontrollarbetet får varken direkt eller som ombud medverka i utformning, tillverkning, marknadsföring eller underhåll av produkter, delar, anordningar eller system och inte heller i driften, underhållet eller användningen av dem. Detta utesluter inte möjligheten till utbyte av teknisk information mellan de berörda organisationerna och det godkända organet.

2. Organet och den personal som ansvarar för certifieringen skall utföra sitt kontrollarbete med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kompetens och skall stå fria från alla påtryckningar och incitament, särskilt av ekonomisk art, som skulle kunna påverka bedömningen eller undersökningsresultaten, särskilt från personer eller grupper av personer som har intresse av resultaten.

3. Organet skall förfoga över den personal och de medel som behövs för att det på ett adekvat sätt skall kunna utföra de tekniska och administrativa uppgifterna i samband med certifieringen; det skall också ha tillgång till nödvändig materiel för extraordinära kontroller.

4. Den personal som är ansvarig för undersökningar skall ha

| — | god teknisk yrkesutbildning, |
| --- | --- |

—

god teknisk yrkesutbildning,

| — | tillfredsställande kännedom om kraven för det certifieringsarbete de utför och tillräcklig erfarenhet av sådant arbete, |
| --- | --- |

—

tillfredsställande kännedom om kraven för det certifieringsarbete de utför och tillräcklig erfarenhet av sådant arbete,

| — | nödvändig skicklighet för att kunna upprätta intyg, protokoll och rapporter som visar att undersökningarna utförts. |
| --- | --- |

—

nödvändig skicklighet för att kunna upprätta intyg, protokoll och rapporter som visar att undersökningarna utförts.

5. Opartiskheten hos den personal som ansvarar för undersökningen skall garanteras. Deras ersättning skall inte vara beroende av antalet undersökningar som utförs eller av resultaten av dessa.

6. Organet måste teckna en ansvarsförsäkring såvida inte medlemsstaten övertar ansvaret i enlighet med sin nationella lagstiftning.

7. Organets personal måste iaktta sekretess i fråga om all information den förvärvar vid utövandet av sina uppgifter inom ramen för den här förordningen.

P6_TA(2007)0068

Saluföring av kött från nötkretaur som är högst tolv månader *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets förordning om saluföring av nötkött från djur på högst tolv månader (KOM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0487) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0487) (1),

| — | med beaktande av artikel 37.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0330/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0006/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0006/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighetmed artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighetmed artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 5 |
| (5) För att förbättra den inre marknadens funktion bör saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader organiseras på ett så genomsynligt sätt som möjligt. Det blir därigenom också möjligt att organisera produktionen på ett bättre sätt. Det måste definieras vilka handelsbeteckningar som skall användas i var och en av medlemsstaterna för saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader. Kvaliteten på konsumentupplysningarna förbättras också genom detta. | (5) För att förbättra den inre marknadens funktion bör saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader organiseras på ett så genomsynligt sätt som möjligt. Det blir därigenom också möjligt att organisera produktionen på ett bättre sätt. Det måste definieras vilka handelsbeteckningar som skall användas i var och en av medlemsstaterna för saluföringen av nötkött
  eller beredningar därav avsedda för mänsklig konsumtion
  från djur på högst tolv månader. Kvaliteten på konsumentupplysningarna förbättras också genom detta. |
| Ändring 2 |
| Skäl 12 |
| (12) Det bör också föreskrivas att nötkött från djur på högst tolv månader bör märkas med en bokstavsbeteckning som anger vilken underkategori köttet tillhör
  ,
  samt att märkningen av köttet skall innehålla uppgift om slaktåldern. | (12) Det bör också föreskrivas att nötkött från djur på högst tolv månader bör märkas med en bokstavsbeteckning som anger vilken underkategori köttet tillhör
  och med berörd handelsbeteckning
  samt att märkningen av köttet skall innehålla uppgift om slaktåldern.
  Dessa uppgifter bör också anges i samtliga handelsdokument. |
| Ändring 3 |
| Skäl 13 |
| (13) Aktörer som önskar komplettera de handelsbeteckningar som föreskrivs i denna förordning med frivilliga uppgifter bör kunna göra detta i enlighet med förfarandet i artikel 16 och 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97. | (13) Aktörer som önskar komplettera de handelsbeteckningar som föreskrivs i denna förordning med frivilliga uppgifter
  , såsom typ av foder,
  bör kunna göra detta i enlighet med förfarandet i artikel 16 och 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97. |
| Ändring 4 |
| Skäl 14 |
| (14) För att säkra att uppgifterna i märkningen används på det sätt som avses i denna förordning bör det föreskrivas att de uppgifter lagras som behövs för att det i varje etapp av produktionen och saluföringen skall vara möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen stämmer. | (14) För att säkra att uppgifterna i märkningen används på det sätt som avses i denna förordning bör det föreskrivas att de uppgifter lagras som behövs för att det i varje etapp av produktionen och saluföringen skall vara möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen stämmer.
  Vissa av dessa uppgifter behöver dock inte lämnas vid den etapp då produkten saluförs till slutkonsumenten. |
| Ändring 5 |
| Skäl 15a (nytt) |
| | (15a) Medlemsstaterna bör fastställa vilka sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att påföljderna verkställs. Sanktionerna bör vara proportionerliga men tillräckligt avskräckande. De kan innebära allt från ommärkning eller återsändning till en fullständig förstörelse av produkten. |
| Ändring 6 |
| Artikel 1, punkt 1, stycke 2 |
| Förordningen skall tillämpas på kött från nötdjur som produceras i gemenskapen eller
  som
  importeras från tredjeland. | Förordningen skall tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som
  slaktas efter den ... (2)

  vare sig detta kött produceras i gemenskapen eller importeras från tredjeland. |
| Ändring 7 |
| Artikel 1, punkt 2 |
| 2. Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av
  rådets förordning (EEG) nr 1208/81 (3) | 2. Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av
  rådets förordning (EG) nr 1183/2006 av den 24 juli 2006 om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur (4) |
| Ändring 8 |
| Artikel 1, punkt 3 |
| 3. Denna förordning skall inte tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som
  registrerats
  enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006. | 3. Denna förordning skall inte tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som
  registreras
  enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006. |
| Ändring 9 |
| Artikel 2 |
| I denna förordning avses med kött oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta slaktkroppar, oförpackat eller förpackat färskt, kylt och fryst kött med ben och urbenat kött och oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta styckade och hela slaktbiprodukter från nötdjur på högst tolv månader. | I denna förordning avses med kött oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta slaktkroppar, oförpackat eller förpackat färskt, kylt och fryst kött med ben och urbenat kött och oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta styckade och hela slaktbiprodukter
  som är avsedda för mänsklig konsumtion
  från nötdjur på högst tolv månader.
  Bestämmelserna i denna förordning gäller också för förädlade, bearbetade eller tillagade produkter som innehåller kött. |
| Ändring 10 |
| Artikel 3 |
| Vid slakten skall aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten enligt artikel 8.1 sortera in varje nötdjur på högst tolv månader i en av de kategorier som definieras i bilaga I. | Vid slakten skall aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten enligt artikel 8.1 sortera in varje nötdjur på högst tolv månader i en av de kategorier som definieras i bilaga I.
  Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att garantera att detta respekteras. |
| Ändring 11 |
| Artikel 4, stycke 1, punkt 1 |
| 1. Kött från nötdjur på högst tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under de för varje medlemsstat fastställda handelsbeteckningar som anges i bilaga II. | 1. Kött från nötdjur på högst tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under de för varje medlemsstat fastställda handelsbeteckningar som anges i bilaga II.
  Dessa beteckningar skall anges i samtliga handelsdokument. |
| Ändring 12 |
| Artikel 4, punkt 2a (ny) |
| | 2a. Denna förordning skall tillämpas på kött från nötkreatur på mer än åtta månader endast när det saluförs under en annan beteckning än ”nötkött” (eller motsvarande term för kött från vuxna nötkreatur på andra gemenskapsspråk). |
| Ändring 13 |
| Artikel 5, punkt 1, inledningen |
| 1. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/ EG eller i artikel 13, 14 och 15 i förordning (EG) nr 1760/2000 skall aktörerna
  vid varje etapp av produktionen och saluföringen
  märka nötkött från djur på högst tolv månader med följande uppgifter: | 1. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/ EG eller i artikel 13, 14 och 15 i förordning (EG) nr 1760/2000 skall aktörerna märka nötkött från djur på högst tolv månader med följande uppgifter: |
| Ändring 14 |
| Artikel 5, punkt 1, led a |
| a) | Bokstavsbeteckning för aktuell kategori enligt bilaga I till denna förordning. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 5

(5) För att förbättra den inre marknadens funktion bör saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader organiseras på ett så genomsynligt sätt som möjligt. Det blir därigenom också möjligt att organisera produktionen på ett bättre sätt. Det måste definieras vilka handelsbeteckningar som skall användas i var och en av medlemsstaterna för saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader. Kvaliteten på konsumentupplysningarna förbättras också genom detta.

(5) För att förbättra den inre marknadens funktion bör saluföringen av nötkött från djur på högst tolv månader organiseras på ett så genomsynligt sätt som möjligt. Det blir därigenom också möjligt att organisera produktionen på ett bättre sätt. Det måste definieras vilka handelsbeteckningar som skall användas i var och en av medlemsstaterna för saluföringen av nötkött
  eller beredningar därav avsedda för mänsklig konsumtion
  från djur på högst tolv månader. Kvaliteten på konsumentupplysningarna förbättras också genom detta.

Ändring 2

Skäl 12

(12) Det bör också föreskrivas att nötkött från djur på högst tolv månader bör märkas med en bokstavsbeteckning som anger vilken underkategori köttet tillhör
  ,
  samt att märkningen av köttet skall innehålla uppgift om slaktåldern.

(12) Det bör också föreskrivas att nötkött från djur på högst tolv månader bör märkas med en bokstavsbeteckning som anger vilken underkategori köttet tillhör
  och med berörd handelsbeteckning
  samt att märkningen av köttet skall innehålla uppgift om slaktåldern.
  Dessa uppgifter bör också anges i samtliga handelsdokument.

Ändring 3

Skäl 13

(13) Aktörer som önskar komplettera de handelsbeteckningar som föreskrivs i denna förordning med frivilliga uppgifter bör kunna göra detta i enlighet med förfarandet i artikel 16 och 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97.

(13) Aktörer som önskar komplettera de handelsbeteckningar som föreskrivs i denna förordning med frivilliga uppgifter
  , såsom typ av foder,
  bör kunna göra detta i enlighet med förfarandet i artikel 16 och 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97.

Ändring 4

Skäl 14

(14) För att säkra att uppgifterna i märkningen används på det sätt som avses i denna förordning bör det föreskrivas att de uppgifter lagras som behövs för att det i varje etapp av produktionen och saluföringen skall vara möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen stämmer.

(14) För att säkra att uppgifterna i märkningen används på det sätt som avses i denna förordning bör det föreskrivas att de uppgifter lagras som behövs för att det i varje etapp av produktionen och saluföringen skall vara möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen stämmer.
  Vissa av dessa uppgifter behöver dock inte lämnas vid den etapp då produkten saluförs till slutkonsumenten.

Ändring 5

Skäl 15a (nytt)

(15a) Medlemsstaterna bör fastställa vilka sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att påföljderna verkställs. Sanktionerna bör vara proportionerliga men tillräckligt avskräckande. De kan innebära allt från ommärkning eller återsändning till en fullständig förstörelse av produkten.

Ändring 6

Artikel 1, punkt 1, stycke 2

Förordningen skall tillämpas på kött från nötdjur som produceras i gemenskapen eller
  som
  importeras från tredjeland.

Förordningen skall tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som
  slaktas efter den ... (2)

  vare sig detta kött produceras i gemenskapen eller importeras från tredjeland.

Ändring 7

Artikel 1, punkt 2

2. Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av
  rådets förordning (EEG) nr 1208/81 (3)

2. Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av
  rådets förordning (EG) nr 1183/2006 av den 24 juli 2006 om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur (4)

Ändring 8

Artikel 1, punkt 3

3. Denna förordning skall inte tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som
  registrerats
  enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006.

3. Denna förordning skall inte tillämpas på kött från nötdjur på högst tolv månader som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som
  registreras
  enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006.

Ändring 9

Artikel 2

I denna förordning avses med kött oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta slaktkroppar, oförpackat eller förpackat färskt, kylt och fryst kött med ben och urbenat kött och oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta styckade och hela slaktbiprodukter från nötdjur på högst tolv månader.

I denna förordning avses med kött oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta slaktkroppar, oförpackat eller förpackat färskt, kylt och fryst kött med ben och urbenat kött och oförpackade eller förpackade färska, kylda och frysta styckade och hela slaktbiprodukter
  som är avsedda för mänsklig konsumtion
  från nötdjur på högst tolv månader.
  Bestämmelserna i denna förordning gäller också för förädlade, bearbetade eller tillagade produkter som innehåller kött.

Ändring 10

Artikel 3

Vid slakten skall aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten enligt artikel 8.1 sortera in varje nötdjur på högst tolv månader i en av de kategorier som definieras i bilaga I.

Vid slakten skall aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten enligt artikel 8.1 sortera in varje nötdjur på högst tolv månader i en av de kategorier som definieras i bilaga I.
  Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att garantera att detta respekteras.

Ändring 11

Artikel 4, stycke 1, punkt 1

1. Kött från nötdjur på högst tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under de för varje medlemsstat fastställda handelsbeteckningar som anges i bilaga II.

1. Kött från nötdjur på högst tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under de för varje medlemsstat fastställda handelsbeteckningar som anges i bilaga II.
  Dessa beteckningar skall anges i samtliga handelsdokument.

Ändring 12

Artikel 4, punkt 2a (ny)

2a. Denna förordning skall tillämpas på kött från nötkreatur på mer än åtta månader endast när det saluförs under en annan beteckning än ”nötkött” (eller motsvarande term för kött från vuxna nötkreatur på andra gemenskapsspråk).

Ändring 13

Artikel 5, punkt 1, inledningen

1. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/ EG eller i artikel 13, 14 och 15 i förordning (EG) nr 1760/2000 skall aktörerna
  vid varje etapp av produktionen och saluföringen
  märka nötkött från djur på högst tolv månader med följande uppgifter:

1. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/ EG eller i artikel 13, 14 och 15 i förordning (EG) nr 1760/2000 skall aktörerna märka nötkött från djur på högst tolv månader med följande uppgifter:

Ändring 14

Artikel 5, punkt 1, led a

a)

Bokstavsbeteckning för aktuell kategori enligt bilaga I till denna förordning.

| a) | Bokstavsbeteckning för aktuell kategori enligt bilaga I till denna förordning
  , vid varje etapp av produktionen och saluföringen, utom vid saluföringen till slutkonsumenten
  . |
| --- | --- |

a)

Bokstavsbeteckning för aktuell kategori enligt bilaga I till denna förordning
  , vid varje etapp av produktionen och saluföringen, utom vid saluföringen till slutkonsumenten
  .

Ändring 15

Artikel 5, punkt 1, led b

| b) | Handelsbeteckning enligt artikel 4 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Handelsbeteckning enligt artikel 4 i denna förordning.

| b) | Handelsbeteckning enligt artikel 4 i denna förordning
  vid varje etapp av produktionen och saluföringen
  . |
| --- | --- |

b)

Handelsbeteckning enligt artikel 4 i denna förordning
  vid varje etapp av produktionen och saluföringen
  .

Ändring 16

Artikel 5, punkt 1a (ny)

1a. De uppgifter som avses i artikel 5.1 a-c också skall ingå i alla handelsdokument.

Ändring 17

Artikel 5, punkt 2, stycke 2

Medlemsstaterna kan välja att inte införa obligatorisk märkning med de uppgifter som avses i punkt 1 a, på villkor att konsumenterna trots detta ändå får korrekt information.

utgår

Ändring 18

Artikel 7, stycke 2, led a

| a) | Djurens identifieringsnummer och födelsedata. |
| --- | --- |

a)

Djurens identifieringsnummer och födelsedata.

| a) | Djurens identifieringsnummer och födelsedata
  , som endast skall uppges vid slakterierna
  . |
| --- | --- |

a)

Djurens identifieringsnummer och födelsedata
  , som endast skall uppges vid slakterierna
  .

Ändring 19

Artikel 8, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall före den
  [1 juli 2007]
  utse den eller de myndigheter som skall ansvara för
  kontroller
  av tillämpningen av denna förordning och underrätta kommissionen om resultatet av kontrollerna.

1. Medlemsstaterna skall före den
  ... (5)

  utse den eller de myndigheter som skall ansvara för
  de officiella kontrollerna
  av tillämpningen av denna förordning och underrätta kommissionen om resultatet av kontrollerna.

Ändring 20

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a

Sanktioner

Medlemsstaterna skall fastställa vilka påföljder som skall tilllämpas om det i samband med genomförda kontroller framkommer att villkoren i denna förordning inte respekteras. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om dessa åtgärder senast den ... (6), samt så snabbt som möjligt om alla påföljande ändringar av dessa.

Ändring 21

Artikel 10, punkt 2

2. Bilagorna I och II får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 43.2 i förordning (EG) nr 1254/1999.

utgår

Ändring 22

Bilaga I, led A

A) Kategori
  X
  : nötdjur på högst åtta månader.

A) Kategori
  V
  : nötdjur på högst åtta månader.

Bokstavsbeteckning för kategorin:
  X
  .

Bokstavsbeteckning för kategorin:
  V
  .

Ändring 23

Bilaga I, led B

| B) | Kategori
  Y
  : nötdjur på mer än åtta månader, men högst tolv månader. |
| --- | --- |

B)

Kategori
  Y
  : nötdjur på mer än åtta månader, men högst tolv månader.

| B) | Kategori
  Z
  : nötdjur på mer än åtta månader, men högst tolv månader. |
| --- | --- |

B)

Kategori
  Z
  : nötdjur på mer än åtta månader, men högst tolv månader.

Bokstavsbeteckning för kategorin:
  Y
  .

Bokstavsbeteckning för kategorin:
  Z
  .

Ändring 24

Bilaga II, led A, inledningen

A) Kött från nötdjur i kategori
  X
  :

A) Kött från nötdjur i kategori
  V
  :

Ändring 25

Bilaga II, led B, inledningen

B) Kött från nötdjur i kategori
  Y
  :

B) Kött från nötdjur i kategori
  Z
  :

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  Datum för ikraftträdandet av denna förordning.

(3)  

  EGT L 123, 7.5.1981, s. 3.

(4)  

  EUT L 214, 4.8.2006, s. 1.

(5)  
  Datum för förordningens ikraftträdande.

(6)  
  Tolv månader efter det att av denna förordning har trätt i kraft.

P6_TA(2007)0069

Ratificering av ILO:s konvention om sysselsättning till sjöss från 2006 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2007 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års konsoliderade ILO-konvention om arbete till sjöss (KOM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0288) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0288) (1),

| — | med beaktande av artikel 42, och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42, och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0241/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0241/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A6-0019/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A6-0019/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titeln |
| Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års
  konsoliderade
  ILO-konvention om arbete till sjöss | Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års ILO-konvention om arbete till sjöss |
| Ändring 2 |
| Skäl 1 |
| (1) Internationella arbetsorganisationens (nedan kallad ILO)
  konsoliderade
  konvention om arbete till sjöss från 2006 antogs den 23 februari 2006 av sjöfartssammanträdet inom ILO:s internationella arbetskonferens, som sammankallats i Genève. | (1) Internationella arbetsorganisationens (nedan kallad ILO) konvention om arbete till sjöss från 2006 antogs den 23 februari 2006 av sjöfartssammanträdet inom ILO:s internationella arbetskonferens, som sammankallats i Genève. |
| Ändring 3 |
| Artikel 1 |
| Medlemsstaterna bemyndigas härmed att ratificera 2006 års
  konsoliderade
  ILO-konvention om arbete till sjöss, som antogs den 23 februari 2006. | Medlemsstaterna bemyndigas härmed att ratificera 2006 års ILO-konvention om arbete till sjöss, som antogs den 23 februari 2006. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titeln

Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års
  konsoliderade
  ILO-konvention om arbete till sjöss

Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera 2006 års ILO-konvention om arbete till sjöss

Ändring 2

Skäl 1

(1) Internationella arbetsorganisationens (nedan kallad ILO)
  konsoliderade
  konvention om arbete till sjöss från 2006 antogs den 23 februari 2006 av sjöfartssammanträdet inom ILO:s internationella arbetskonferens, som sammankallats i Genève.

(1) Internationella arbetsorganisationens (nedan kallad ILO) konvention om arbete till sjöss från 2006 antogs den 23 februari 2006 av sjöfartssammanträdet inom ILO:s internationella arbetskonferens, som sammankallats i Genève.

Ändring 3

Artikel 1

Medlemsstaterna bemyndigas härmed att ratificera 2006 års
  konsoliderade
  ILO-konvention om arbete till sjöss, som antogs den 23 februari 2006.

Medlemsstaterna bemyndigas härmed att ratificera 2006 års ILO-konvention om arbete till sjöss, som antogs den 23 februari 2006.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0070

Sociala tjänster av allmänt intresse

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen” (KOM(2006)0177) och det arbetsdokument från kommissionen som finns bifogat till detta meddelande (SEK(2006)0516), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen” (KOM(2006)0177) och det arbetsdokument från kommissionen som finns bifogat till detta meddelande (SEK(2006)0516),

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 2, 5, 16, 86, 136, 137.1j, 137.1k, 143, 144 och 145, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 2, 5, 16, 86, 136, 137.1j, 137.1k, 143, 144 och 145,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter (1), särskilt artikel 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter (1), särskilt artikel 36,

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (2), särskilt artiklarna II-94 och III-122, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (2), särskilt artiklarna II-94 och III-122,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 23-24 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 23-24 mars 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om grönboken om tjänster i allmänhetens intresse (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om grönboken om tjänster i allmänhetens intresse (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om socialt skydd och social integration (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om socialt skydd och social integration (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 september 2006 om en europeisk social modell för framtiden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2006 om en europeisk social modell för framtiden (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (7),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0057/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0057/2007), och av följande skäl:

| A. | Sociala tjänster av allmänt intresse utgör en av grundpelarna för den europeiska sociala modellen. De utgör en grundförutsättning för uppnåendet av social fred och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen och ett instrument för att uppnå Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

A.

Sociala tjänster av allmänt intresse utgör en av grundpelarna för den europeiska sociala modellen. De utgör en grundförutsättning för uppnåendet av social fred och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen och ett instrument för att uppnå Lissabonstrategins mål.

| B. | Sociala tjänster av allmänt intresse syftar dessutom till att förverkliga gemensamma värderingar påeuropeisk nivå, bland annat social rättvisa, jämlikhet, solidaritet och utveckling av demokrati och frihet. Slutmålet för de sociala tjänsterna av allmänt intresse är att trygga medborgarnas grundläggande rättigheter och respekten för den mänskliga värdigheten. |
| --- | --- |

B.

Sociala tjänster av allmänt intresse syftar dessutom till att förverkliga gemensamma värderingar påeuropeisk nivå, bland annat social rättvisa, jämlikhet, solidaritet och utveckling av demokrati och frihet. Slutmålet för de sociala tjänsterna av allmänt intresse är att trygga medborgarnas grundläggande rättigheter och respekten för den mänskliga värdigheten.

| C. | Sociala tjänster av allmänt intresse bör inte betraktas som betungande för offentliga myndigheter, eftersom de tvärtom utgör en källa till positiva externa effekter när det gäller ekonomisk tillväxt, välstånd, sysselsättning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

C.

Sociala tjänster av allmänt intresse bör inte betraktas som betungande för offentliga myndigheter, eftersom de tvärtom utgör en källa till positiva externa effekter när det gäller ekonomisk tillväxt, välstånd, sysselsättning och social sammanhållning.

| D. | Tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse sker i en föränderlig miljö. De bör där utvecklas kontinuerligt för att upprätthålla en hög nivå på kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

D.

Tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse sker i en föränderlig miljö. De bör där utvecklas kontinuerligt för att upprätthålla en hög nivå på kvalitet och effektivitet.

| E. | Tillgången till grundläggande sociala tjänster varierar stort från en medlemsstat till en annan. Dessa tjänster bör emellertid tillhandahållas i hela Europeiska unionens territorium i syfte att säkra dess ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. |
| --- | --- |

E.

Tillgången till grundläggande sociala tjänster varierar stort från en medlemsstat till en annan. Dessa tjänster bör emellertid tillhandahållas i hela Europeiska unionens territorium i syfte att säkra dess ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.

| F. | Det finns en viss begreppsmässig oklarhet kring vissa grundläggande begrepp på detta område, till exempel ”allmänna tjänster”, ”tjänster av allmänt intresse” och ”sociala tjänster av allmänt intresse”. Denna oklarhet återspeglas även i de gemenskapsrättsakter som antagits på sista tiden, vilket bidrar till det oklara rättsläget på området. |
| --- | --- |

F.

Det finns en viss begreppsmässig oklarhet kring vissa grundläggande begrepp på detta område, till exempel ”allmänna tjänster”, ”tjänster av allmänt intresse” och ”sociala tjänster av allmänt intresse”. Denna oklarhet återspeglas även i de gemenskapsrättsakter som antagits på sista tiden, vilket bidrar till det oklara rättsläget på området.

| G. | Bristen på lagstiftning har lett till omfattande och inte alltid samstämmig domstolstolkning. Alla berörda sektorer efterfrågar en tydlig verksamhetsram som begränsar behovet av rättslig tolkning, så att man kan uppnå största möjliga rättsliga klarhet. |
| --- | --- |

G.

Bristen på lagstiftning har lett till omfattande och inte alltid samstämmig domstolstolkning. Alla berörda sektorer efterfrågar en tydlig verksamhetsram som begränsar behovet av rättslig tolkning, så att man kan uppnå största möjliga rättsliga klarhet.

| H. | Det är följaktligen absolut nödvändigt att vi snarast får ett klargörande av begreppen och av den rättsliga ramen för de sociala tjänsterna av allmänt intresse, särskilt av principen om allmänt intresse och bestämmelserna när det gäller konkurrens och statligt stöd. |
| --- | --- |

H.

Det är följaktligen absolut nödvändigt att vi snarast får ett klargörande av begreppen och av den rättsliga ramen för de sociala tjänsterna av allmänt intresse, särskilt av principen om allmänt intresse och bestämmelserna när det gäller konkurrens och statligt stöd.

| I. | De sociala tjänsterna får inte under några omständigheter reduceras till en restkategori som präglas av att den inte jämställs med tjänster eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Med tanke på de delar av samhället som de vänder sig till och av deras särdrag i fråga om organisation, finansiering och uppdrag bör sociala tjänster av allmänt intresse tvärtom betraktas som en egen tjänstekategori av avgörande betydelse för samhället. |
| --- | --- |

I.

De sociala tjänsterna får inte under några omständigheter reduceras till en restkategori som präglas av att den inte jämställs med tjänster eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Med tanke på de delar av samhället som de vänder sig till och av deras särdrag i fråga om organisation, finansiering och uppdrag bör sociala tjänster av allmänt intresse tvärtom betraktas som en egen tjänstekategori av avgörande betydelse för samhället.

| J. | Sektorn för sociala tjänster av allmänt intresse sysselsätter allt fler personer. Ökningen av antalet arbetstillfällen på detta område är större än den genomsnittliga ökningen i andra verksamhetssektorer, och omfattar ett stort antal kvinnor. Inom denna sektor finns det intressanta modeller för flexibilitet i arbetslivet - exempelvis deltid, flexibla arbetstider eller oavlönat frivilligt arbete - som bör främjas och omfattas av lämpligt skydd inom ramen för arbetsrätten. Samtidigt förekommer det inom detta område också oroande exempel på otrygg anställning som bör undanröjas. |
| --- | --- |

J.

Sektorn för sociala tjänster av allmänt intresse sysselsätter allt fler personer. Ökningen av antalet arbetstillfällen på detta område är större än den genomsnittliga ökningen i andra verksamhetssektorer, och omfattar ett stort antal kvinnor. Inom denna sektor finns det intressanta modeller för flexibilitet i arbetslivet - exempelvis deltid, flexibla arbetstider eller oavlönat frivilligt arbete - som bör främjas och omfattas av lämpligt skydd inom ramen för arbetsrätten. Samtidigt förekommer det inom detta område också oroande exempel på otrygg anställning som bör undanröjas.

| K. | Hälso- och sjukvårdstjänster, som inte omfattas av kommissionens meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse, utgör också sociala tjänster av allmänt intresse och har således samma särdrag och mål som dessa. Hälso- och sjukvårdstjänster har dock även vissa andra karakteristika i form av en komplex organisation och kostnader som åligger medlemsstaternas offentliga sektor. |
| --- | --- |

K.

Hälso- och sjukvårdstjänster, som inte omfattas av kommissionens meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse, utgör också sociala tjänster av allmänt intresse och har således samma särdrag och mål som dessa. Hälso- och sjukvårdstjänster har dock även vissa andra karakteristika i form av en komplex organisation och kostnader som åligger medlemsstaternas offentliga sektor.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ, som utgör en del av genomförandet av vitboken om tjänster av allmänt intresse och syftar till att skapa en begreppsmässig och rättslig ram för dessa tjänster. Parlamentet anser emellertid att kommissionen i sitt meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse inte i tillräcklig utsträckning klargör klassificeringen och definitionen av sociala tjänster av allmänt intresse och att den skjuter upp beslutet om vilken rättslig ram som bör gälla för dessa tjänster. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ, som utgör en del av genomförandet av vitboken om tjänster av allmänt intresse och syftar till att skapa en begreppsmässig och rättslig ram för dessa tjänster. Parlamentet anser emellertid att kommissionen i sitt meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse inte i tillräcklig utsträckning klargör klassificeringen och definitionen av sociala tjänster av allmänt intresse och att den skjuter upp beslutet om vilken rättslig ram som bör gälla för dessa tjänster.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för moderna och högkvalitativa sociala tjänster av allmänt intresse som grundas på värderingarna jämlikhet och respekt för den mänskliga värdigheten samt på principerna om tillgänglighet, universella tjänster, effektivitet, god förvaltning av resurser, kontinuitet, närhet till användaren och insyn och som bidrar till genomförandet av gemenskapens uppgifter såsom de definieras i artiklarna 2 och 3 i fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för moderna och högkvalitativa sociala tjänster av allmänt intresse som grundas på värderingarna jämlikhet och respekt för den mänskliga värdigheten samt på principerna om tillgänglighet, universella tjänster, effektivitet, god förvaltning av resurser, kontinuitet, närhet till användaren och insyn och som bidrar till genomförandet av gemenskapens uppgifter såsom de definieras i artiklarna 2 och 3 i fördraget.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att sociala tjänster av allmänt intresse utgör ett lämpligt medel för att stärka Lissabonstrategins sociala dimension, uppnå den sociala agendans mål och möta utmaningar såsom globaliseringen, förändringar i näringslivet, tekniska framsteg, demografiska förändringar, migration eller nya sociala och arbetsmässiga mönster, och på så sätt bidrar till utvecklingen av ett socialt Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att sociala tjänster av allmänt intresse utgör ett lämpligt medel för att stärka Lissabonstrategins sociala dimension, uppnå den sociala agendans mål och möta utmaningar såsom globaliseringen, förändringar i näringslivet, tekniska framsteg, demografiska förändringar, migration eller nya sociala och arbetsmässiga mönster, och på så sätt bidrar till utvecklingen av ett socialt Europa.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på det faktum att kommissionen erkänner särdragen i de grundläggande drag som gör att sociala tjänster av allmänt intresse skiljer sig från andra typer av tjänster. Parlamentet anser dock att de organisationskriterier som enligt kommissionens meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse karaktäriserar dessa tjänster inte kan godtas annat än på ett provisoriskt och vägledande plan i väntan på mer definitiva slutsatser till följd av det samråd som kommissionen åtagit sig att inleda med medlemsstaterna och med dem som tillhandahåller och utnyttjar sociala tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på det faktum att kommissionen erkänner särdragen i de grundläggande drag som gör att sociala tjänster av allmänt intresse skiljer sig från andra typer av tjänster. Parlamentet anser dock att de organisationskriterier som enligt kommissionens meddelande om sociala tjänster av allmänt intresse karaktäriserar dessa tjänster inte kan godtas annat än på ett provisoriskt och vägledande plan i väntan på mer definitiva slutsatser till följd av det samråd som kommissionen åtagit sig att inleda med medlemsstaterna och med dem som tillhandahåller och utnyttjar sociala tjänster av allmänt intresse.

| 5. | Europaparlamentet anser att det skulle vara ett misstag att inta en hållning till sociala tjänster av allmänt intresse där en del av reglerna om konkurrens, statligt stöd och den inre marknaden sammanblandas med begreppen offentlig service, av allmänt intresse och social sammanhållning. Parlamentet anser tvärtom att man måste förena dem genom att främja positiva samverkanseffekter mellan de ekonomiska och de sociala aspekterna. Parlamentet anser dock att reglerna om konkurrens, statligt stöd och den inre marknaden när det gäller sociala tjänster av allmänt intresse bör anpassas till den offentliga servicens skyldigheter, och inte tvärtom. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det skulle vara ett misstag att inta en hållning till sociala tjänster av allmänt intresse där en del av reglerna om konkurrens, statligt stöd och den inre marknaden sammanblandas med begreppen offentlig service, av allmänt intresse och social sammanhållning. Parlamentet anser tvärtom att man måste förena dem genom att främja positiva samverkanseffekter mellan de ekonomiska och de sociala aspekterna. Parlamentet anser dock att reglerna om konkurrens, statligt stöd och den inre marknaden när det gäller sociala tjänster av allmänt intresse bör anpassas till den offentliga servicens skyldigheter, och inte tvärtom.

| 6. | Europaparlamentet medger att det inom ramen för de sociala tjänsterna av allmänt intresse finns två motstående faktorer som spelar in och som måste förenas, nämligen å ena sidan subsidiaritetsprincipen - enligt vilken medlemsstaternas myndigheter är fria att utforma, organisera och finansiera de sociala tjänsterna av allmänt intresse efter eget tycke - och proportionalitetsprincipen och å andra sidan det medansvar som gemenskapen har enligt fördraget, särskilt enligt artikel 16, och förekomsten av grundläggande gemensamma värderingar och principer på europeisk nivå som måste respekteras av alla genom att se till att de bestämmelser som avser sociala tjänster av allmänt intresse står i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna och individens värdighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet medger att det inom ramen för de sociala tjänsterna av allmänt intresse finns två motstående faktorer som spelar in och som måste förenas, nämligen å ena sidan subsidiaritetsprincipen - enligt vilken medlemsstaternas myndigheter är fria att utforma, organisera och finansiera de sociala tjänsterna av allmänt intresse efter eget tycke - och proportionalitetsprincipen och å andra sidan det medansvar som gemenskapen har enligt fördraget, särskilt enligt artikel 16, och förekomsten av grundläggande gemensamma värderingar och principer på europeisk nivå som måste respekteras av alla genom att se till att de bestämmelser som avser sociala tjänster av allmänt intresse står i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna och individens värdighet.

| 7. | Europaparlamentet anser dock att det är skyddet av det allmänna intresset, en karakteristisk och grundläggande aspekt av de sociala tjänsterna av allmänt intresse, som måste ges företräde i händelse av konflikt. Detta mot bakgrund av de särdrag som präglar dessa tjänster vad gäller deras karaktär, situationen för deras mottagare, deras uppdrag av allmänt intresse och bristerna på marknaden när det gäller att tillfredsställa vissa behov av sociala tjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser dock att det är skyddet av det allmänna intresset, en karakteristisk och grundläggande aspekt av de sociala tjänsterna av allmänt intresse, som måste ges företräde i händelse av konflikt. Detta mot bakgrund av de särdrag som präglar dessa tjänster vad gäller deras karaktär, situationen för deras mottagare, deras uppdrag av allmänt intresse och bristerna på marknaden när det gäller att tillfredsställa vissa behov av sociala tjänster.

| 8. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang med oro de nyligen genomförda försöken att på vissa sociala tjänster av allmänt intresse tillämpa bestämmelser och principer som gäller för tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, utan att ta hänsyn till de särdrag och principer som skiljer de sociala tjänsterna av allmänt intresse från andra tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang med oro de nyligen genomförda försöken att på vissa sociala tjänster av allmänt intresse tillämpa bestämmelser och principer som gäller för tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, utan att ta hänsyn till de särdrag och principer som skiljer de sociala tjänsterna av allmänt intresse från andra tjänster.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att fortsätta samrådsförfarandet i fördjupad form för att klargöra tillämpningen av vissa gemenskapsbestämmelser när det gäller sociala tjänster. Parlamentet anser vidare att det föreslagna mer långtgående samrådsförfarandet bör slutföras senast i mitten av 2007 och uppmanar kommissionen att utarbeta ett beslut om hur detta förfarande skall följas upp samt att peka ut det bästa tillvägagångssättet, inbegripet genom att undersöka huruvida ett sektorsspecifikt lagstiftningsförslag är påkallat och legitimt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att fortsätta samrådsförfarandet i fördjupad form för att klargöra tillämpningen av vissa gemenskapsbestämmelser när det gäller sociala tjänster. Parlamentet anser vidare att det föreslagna mer långtgående samrådsförfarandet bör slutföras senast i mitten av 2007 och uppmanar kommissionen att utarbeta ett beslut om hur detta förfarande skall följas upp samt att peka ut det bästa tillvägagångssättet, inbegripet genom att undersöka huruvida ett sektorsspecifikt lagstiftningsförslag är påkallat och legitimt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda och främja de sysselsättningsmönster som är vanligt förekommande inom sektorn för sociala tjänster av allmänt intresse, såsom arbetstillfällen för kvinnor, flexibla arbetstider, deltidsarbete och oavlönat frivilligt arbete och samtidigt se till att bedrägerier och osäkra anställningsförhållanden inte främjas. Detta får dock inte leda till en försämring av arbetsförhållandena för arbetstagarna inom sektorn eller anlitande av icke-kvalificerad personal eller personal med låga kvalifikationer. Parlamentet uppmanar även kommissionen att under hela samrådsförfarandet och i sin rapport inbegripa frågor rörande integrationen av jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda och främja de sysselsättningsmönster som är vanligt förekommande inom sektorn för sociala tjänster av allmänt intresse, såsom arbetstillfällen för kvinnor, flexibla arbetstider, deltidsarbete och oavlönat frivilligt arbete och samtidigt se till att bedrägerier och osäkra anställningsförhållanden inte främjas. Detta får dock inte leda till en försämring av arbetsförhållandena för arbetstagarna inom sektorn eller anlitande av icke-kvalificerad personal eller personal med låga kvalifikationer. Parlamentet uppmanar även kommissionen att under hela samrådsförfarandet och i sin rapport inbegripa frågor rörande integrationen av jämställdhetsperspektivet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och dem som tillhandahåller sociala tjänster av allmänt intresse att - mot bakgrund av stressen, typen av arbetstider (skift- eller nattarbete), arbetets farliga eller besvärliga natur och särdragen hos vissa typer av verksamhet inom sociala tjänster - ta fram fortbildningsinsatser inriktade på anpassning till situationer som dessa och kapacitet att behärska dem, i syfte att säkerställa högre kvalitet på tjänsterna och förbättring av arbets- och levnadsförhållandena för arbetstagarna inom denna sektor. Parlamentet anser också att det faktum att behoven av sociala tjänster av allmänt intresse utvecklas kräver att de offentliga myndigheterna tillhandahåller en hög fortbildningsnivå för sektorns arbetstagare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och dem som tillhandahåller sociala tjänster av allmänt intresse att - mot bakgrund av stressen, typen av arbetstider (skift- eller nattarbete), arbetets farliga eller besvärliga natur och särdragen hos vissa typer av verksamhet inom sociala tjänster - ta fram fortbildningsinsatser inriktade på anpassning till situationer som dessa och kapacitet att behärska dem, i syfte att säkerställa högre kvalitet på tjänsterna och förbättring av arbets- och levnadsförhållandena för arbetstagarna inom denna sektor. Parlamentet anser också att det faktum att behoven av sociala tjänster av allmänt intresse utvecklas kräver att de offentliga myndigheterna tillhandahåller en hög fortbildningsnivå för sektorns arbetstagare.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att samråda med alla berörda parter inom ramen för utformningen och organisationen av sociala tjänster av allmänt intresse. Parlamentet anser att denna dialog kommer att leda till ökad insyn och bättre kvalitet på dessa tjänster, liksom till en förstärkning av de principer och värderingar som ligger till grund för dem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att samråda med alla berörda parter inom ramen för utformningen och organisationen av sociala tjänster av allmänt intresse. Parlamentet anser att denna dialog kommer att leda till ökad insyn och bättre kvalitet på dessa tjänster, liksom till en förstärkning av de principer och värderingar som ligger till grund för dem.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera mångfalden i fråga om hur de sociala tjänsterna av allmänt intresse organiseras och förvaltas samt när det gäller resurserna och metoderna för att finansiera dessa tjänster. Vidare begär parlamentet att det skapas offentlig-privata partnerskap som tillhandahåller sådana tjänster, samtidigt som det allmänna intresset skyddas och effektiva och högkvalitativa tjänster säkras. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera mångfalden i fråga om hur de sociala tjänsterna av allmänt intresse organiseras och förvaltas samt när det gäller resurserna och metoderna för att finansiera dessa tjänster. Vidare begär parlamentet att det skapas offentlig-privata partnerskap som tillhandahåller sådana tjänster, samtidigt som det allmänna intresset skyddas och effektiva och högkvalitativa tjänster säkras.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är upp till de olika behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att bestämma om de sociala tjänsterna av allmänt intresse skall tillhandahållas av ömsesidiga bolag, andra sociala organisationer eller privata företag, i de fall som den privata sektorns tillhandahållande av tjänster är förenligt med principen om allmänt intresse. Parlamentet anser dock att myndigheterna vid varje givet tillfälle bör kunna kontrollera att tjänsteleverantörerna respekterar de principer och värderingar som ligger till grund för de sociala tjänsterna av allmänt intresse och att tillhandahållandet stämmer överens med de krav som de offentliga myndigheterna ställt upp. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det är upp till de olika behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att bestämma om de sociala tjänsterna av allmänt intresse skall tillhandahållas av ömsesidiga bolag, andra sociala organisationer eller privata företag, i de fall som den privata sektorns tillhandahållande av tjänster är förenligt med principen om allmänt intresse. Parlamentet anser dock att myndigheterna vid varje givet tillfälle bör kunna kontrollera att tjänsteleverantörerna respekterar de principer och värderingar som ligger till grund för de sociala tjänsterna av allmänt intresse och att tillhandahållandet stämmer överens med de krav som de offentliga myndigheterna ställt upp.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar företagens deltagande i finansieringen, stödet och tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse, inom ramen för deras sociala ansvar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra arbetsmarknadens parter mer delaktiga i utarbetandet av sådana angreppssätt i enlighet med seder i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar företagens deltagande i finansieringen, stödet och tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse, inom ramen för deras sociala ansvar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra arbetsmarknadens parter mer delaktiga i utarbetandet av sådana angreppssätt i enlighet med seder i respektive medlemsstat.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att decentraliseringen av tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse till regionala och lokala myndigheter i vissa medlemsstater inte har backats upp av tillräckliga budgetanslag som möjliggör en optimal kvantitativ och kvalitativ nivå på dessa tjänster. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att se till att all överföring av befogenheter till regionala och lokala förvaltningar i fråga om tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse åtföljs av lämpliga budgetanslag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att decentraliseringen av tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse till regionala och lokala myndigheter i vissa medlemsstater inte har backats upp av tillräckliga budgetanslag som möjliggör en optimal kvantitativ och kvalitativ nivå på dessa tjänster. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att se till att all överföring av befogenheter till regionala och lokala förvaltningar i fråga om tillhandahållandet av sociala tjänster av allmänt intresse åtföljs av lämpliga budgetanslag.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att ett forum sammankallas under överseende av parlamentet, där de europeiska sociala organisationerna och företrädare för rådet och kommissionen samlas för att leda denna process. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att ett forum sammankallas under överseende av parlamentet, där de europeiska sociala organisationerna och företrädare för rådet och kommissionen samlas för att leda denna process.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 310, 16.12.2004, s. 1.

(3)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(4)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 294.

(5)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 304.

(6)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 141.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2006)0380.

P6_TA(2007)0071

Avtal om lufttrafik mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till beslut av rådet och företrädarna för europeiska unionens medlemsstaters regeringar, församlade i rådet, om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (KOM(2006)0169), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till beslut av rådet och företrädarna för europeiska unionens medlemsstaters regeringar, församlade i rådet, om ingående av luftfartsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Amerikas förenta stater, å andra sidan (KOM(2006)0169),

| — | med beaktande av det nya utkastet till avtal som delegationerna från EU och Förenta staterna enades om den 2 mars 2007 (utkastet till avtal av den 2 mars 2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya utkastet till avtal som delegationerna från EU och Förenta staterna enades om den 2 mars 2007 (utkastet till avtal av den 2 mars 2007),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU (1),

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska gemenskapens domstol har fastslagit att flera bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och USA strider mot principerna i EU:s lagstiftning. Ingåendet av ett luftfartsavtal mellan EU och USA är det bästa sättet att garantera full överensstämmelse med EU-rätt. |
| --- | --- |

A.

Europeiska gemenskapens domstol har fastslagit att flera bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och USA strider mot principerna i EU:s lagstiftning. Ingåendet av ett luftfartsavtal mellan EU och USA är det bästa sättet att garantera full överensstämmelse med EU-rätt.

| B. | EU:s och USA:s luftfartsmarknad står tillsammans för omkring 60 procent av världens flygtrafik och ett luftfartsavtal mellan EU och USA skulle gynna konsumenter på båda sidor av Atlanten och kunna vara en förebild för ytterligare liberalisering och konvergens på lagstiftningsområdet runt om i världen. |
| --- | --- |

B.

EU:s och USA:s luftfartsmarknad står tillsammans för omkring 60 procent av världens flygtrafik och ett luftfartsavtal mellan EU och USA skulle gynna konsumenter på båda sidor av Atlanten och kunna vara en förebild för ytterligare liberalisering och konvergens på lagstiftningsområdet runt om i världen.

| C. | Rådet ansåg inte att tillräcklig balans i fråga om möjligheter skulle uppnås med det utkast till avtal som blev klart i november 2005 om inte USA skapade fler möjligheter för EU:s lufttrafikföretag att via investeringar och delägarskap i amerikanska flygbolag få tillträde till USA:s inhemska marknad. |
| --- | --- |

C.

Rådet ansåg inte att tillräcklig balans i fråga om möjligheter skulle uppnås med det utkast till avtal som blev klart i november 2005 om inte USA skapade fler möjligheter för EU:s lufttrafikföretag att via investeringar och delägarskap i amerikanska flygbolag få tillträde till USA:s inhemska marknad.

| D. | USA:s transportministerium reagerade med ett lagstiftningsförfarande (Notice of Proposed Rule Making) om en mildare tolkning av det lagstadgade krav som innebär att amerikanska medborgare måste kontrollera USA:s lufttrafikföretag. I december 2006 beslutade man dock att dra tillbaka detta förslag efter att ha beaktat en mängd kommentarer från allmänheten, inbegripet från den amerikanska kongressen. |
| --- | --- |

D.

USA:s transportministerium reagerade med ett lagstiftningsförfarande (Notice of Proposed Rule Making) om en mildare tolkning av det lagstadgade krav som innebär att amerikanska medborgare måste kontrollera USA:s lufttrafikföretag. I december 2006 beslutade man dock att dra tillbaka detta förslag efter att ha beaktat en mängd kommentarer från allmänheten, inbegripet från den amerikanska kongressen.

| E. | Detta ledde till en ny förhandlingsomgång och utkastet till avtal av den 2 mars 2007 i Bryssel. |
| --- | --- |

E.

Detta ledde till en ny förhandlingsomgång och utkastet till avtal av den 2 mars 2007 i Bryssel.

| F. | I ett sådant avtal är det särskilt viktigt med konvergens på lagstiftningsområdet, framför allt när det gäller bestämmelser om säkerhet, trygghet, miljö och arbetstagares sociala rättigheter. |
| --- | --- |

F.

I ett sådant avtal är det särskilt viktigt med konvergens på lagstiftningsområdet, framför allt när det gäller bestämmelser om säkerhet, trygghet, miljö och arbetstagares sociala rättigheter.

Allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att ett luftfartsavtal mellan EU och USA inte bara är viktigt i sig, utan också som modell för framtida avtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att ett luftfartsavtal mellan EU och USA inte bara är viktigt i sig, utan också som modell för framtida avtal.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar därför utkastet till avtal av den 2 mars 2007. Detta var ett viktigt steg i riktning mot en integrerad transatlantisk luftfartsmarknad som kommer att gynna konsumenterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar därför utkastet till avtal av den 2 mars 2007. Detta var ett viktigt steg i riktning mot en integrerad transatlantisk luftfartsmarknad som kommer att gynna konsumenterna.

| 3. | Europaparlamentet skulle ha föredragit ett balanserat övergripande avtal som omfattar alla aspekter av marknadsöppning och konvergens på lagstiftningsområdet framför ett stegvist förfarande med delavtal. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet skulle ha föredragit ett balanserat övergripande avtal som omfattar alla aspekter av marknadsöppning och konvergens på lagstiftningsområdet framför ett stegvist förfarande med delavtal.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar därför artikel 21 i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 där en dagordning och en tydlig tidsplan för förhandlingarna om ett andra delavtal anges, med bestämmelser som låter parterna upphäva rättigheter enligt det första delavtalet om ett andra delavtal inte har nåtts 30 månader efter det att förhandlingarna om ett andra delavtal har inletts. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar därför artikel 21 i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 där en dagordning och en tydlig tidsplan för förhandlingarna om ett andra delavtal anges, med bestämmelser som låter parterna upphäva rättigheter enligt det första delavtalet om ett andra delavtal inte har nåtts 30 månader efter det att förhandlingarna om ett andra delavtal har inletts.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar transportministrarna att vid sitt möte den 22 och 23 mars 2007 godkänna utkastet till avtal av den 2 mars 2007. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar transportministrarna att vid sitt möte den 22 och 23 mars 2007 godkänna utkastet till avtal av den 2 mars 2007.

Marknadsöppning

| 6. | Europaparlamentet understryker att ett nytt luftfartsavtal mellan EU och USA bör vara balanserat när det gäller marknadstillträde och omfatta frågor som cabotage, etableringsrätt, äganderätt, verklig kontrollrätt samt statligt stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att ett nytt luftfartsavtal mellan EU och USA bör vara balanserat när det gäller marknadstillträde och omfatta frågor som cabotage, etableringsrätt, äganderätt, verklig kontrollrätt samt statligt stöd.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar därför bland annat klausulerna i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 om ägarskap, investeringar och kontroll (bilaga 4) samt om franchising och varumärkesförsäljning (bilaga 5) och öppnandet av ”Fly America-program” för EU:s lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar därför bland annat klausulerna i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 om ägarskap, investeringar och kontroll (bilaga 4) samt om franchising och varumärkesförsäljning (bilaga 5) och öppnandet av ”Fly America-program” för EU:s lufttrafikföretag.

| 8. | Europaparlamentet beklagar emellertid att inga framsteg har gjorts i fråga om cabotage och att möjligheten för EU:s lufttrafikföretag att utöva verklig kontroll över amerikanska flygbolag fortsätter att vara begränsad, trots de utvidgade klausulerna om ägarskap. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar emellertid att inga framsteg har gjorts i fråga om cabotage och att möjligheten för EU:s lufttrafikföretag att utöva verklig kontroll över amerikanska flygbolag fortsätter att vara begränsad, trots de utvidgade klausulerna om ägarskap.

| 9. | Europaparlamentet betonar att statliga subventioner till flygbolag kan snedvrida konkurrensen och uppmanar båda parter att begränsa användningen av dessa till ett absolut minimum och att samtidigt välkomna förfaranden där parterna tillåts informera varandra och diskutera de åtgärder som respektive sida vidtagit. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att statliga subventioner till flygbolag kan snedvrida konkurrensen och uppmanar båda parter att begränsa användningen av dessa till ett absolut minimum och att samtidigt välkomna förfaranden där parterna tillåts informera varandra och diskutera de åtgärder som respektive sida vidtagit.

Konvergens på lagstiftningsområdet

| 10. | Europaparlamentet noterar att utvecklingen av konvergens på lagstiftningsområdet endast delvis tas upp i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 och till stor del överlämnas till den gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att utvecklingen av konvergens på lagstiftningsområdet endast delvis tas upp i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 och till stor del överlämnas till den gemensamma kommittén.

| 11. | Europaparlamentet noterar vidare att i den mån konvergens på lagstiftningsområdet berörs i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 gäller det främst bestämmelser om säkerhet och trygghet, och i mycket liten utsträckning miljöaspekter och sociala aspekter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar vidare att i den mån konvergens på lagstiftningsområdet berörs i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 gäller det främst bestämmelser om säkerhet och trygghet, och i mycket liten utsträckning miljöaspekter och sociala aspekter.

Säkerhet och trygghet

| 12. | Europaparlamentet välkomnar samarbete mellan EU:s och USA:s myndigheter med ansvar för luftfartsskydd, på både EU-nivå, federal nivå och medlems- respektive delstatsnivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar samarbete mellan EU:s och USA:s myndigheter med ansvar för luftfartsskydd, på både EU-nivå, federal nivå och medlems- respektive delstatsnivå.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att Europas svarta lista över luftfartsföretag som inte uppfyller kraven är viktig, likaså USA:s system för kontroll av normer för luftfartsföretag och uppmanar båda parter att i detta sammanhang dela med sig av sin information. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att Europas svarta lista över luftfartsföretag som inte uppfyller kraven är viktig, likaså USA:s system för kontroll av normer för luftfartsföretag och uppmanar båda parter att i detta sammanhang dela med sig av sin information.

| 14. | Europaparlamentet noterar vikten av säkerhetsåtgärder för luftfart, men varnar för alltför många och icke samordnade åtgärder som inte bygger på någon ordentlig riskbedömning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar vikten av säkerhetsåtgärder för luftfart, men varnar för alltför många och icke samordnade åtgärder som inte bygger på någon ordentlig riskbedömning.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och USA se över effektiviteten hos de nya säkerhetsåtgärder som trädde i kraft 2001 för att undvika överlappning och svaga länkar i säkerhetskedjan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och USA se över effektiviteten hos de nya säkerhetsåtgärder som trädde i kraft 2001 för att undvika överlappning och svaga länkar i säkerhetskedjan.

| 16. | Europaparlamentet betonar att europeiska och amerikanska medborgares privatliv bör respekteras när EU och USA utbyter passageraruppgifter, i enlighet med de kriterier som parlamentet förordar i sina resolutioner av den 13 mars 2003 (2) och den 7 september 2006 (3) . Parlamentet betonar hur angeläget det är att fastställa normer för skydd av personuppgifter och privatliv som gäller i hela världen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att europeiska och amerikanska medborgares privatliv bör respekteras när EU och USA utbyter passageraruppgifter, i enlighet med de kriterier som parlamentet förordar i sina resolutioner av den 13 mars 2003 (2) och den 7 september 2006 (3) . Parlamentet betonar hur angeläget det är att fastställa normer för skydd av personuppgifter och privatliv som gäller i hela världen.

| 17. | Europaparlamentet förordar en enda säkerhetskontroll, det vill säga att passagerare och baggage endast kontrolleras när resan påbörjas och inte vid varje byte. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förordar en enda säkerhetskontroll, det vill säga att passagerare och baggage endast kontrolleras när resan påbörjas och inte vid varje byte.

Miljön

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att luftfartssektorn har flera negativa miljöeffekter, särskilt som bullerkälla, och precis som andra transportsätt bidrar den till klimatförändringarna. Dessa effekter kommer att öka i takt med att luftfarten ökar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att luftfartssektorn har flera negativa miljöeffekter, särskilt som bullerkälla, och precis som andra transportsätt bidrar den till klimatförändringarna. Dessa effekter kommer att öka i takt med att luftfarten ökar.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att artikel 15 i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 främst understryker miljöåtgärdernas eventuella negativa effekter och behovet av att mildra dessa, istället för att framhålla behovet av miljöåtgärder inom luftfarten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att artikel 15 i utkastet till avtal av den 2 mars 2007 främst understryker miljöåtgärdernas eventuella negativa effekter och behovet av att mildra dessa, istället för att framhålla behovet av miljöåtgärder inom luftfarten.

| 20. | Europaparlamentet understryker därför att både EU och USA måste vidta effektiva åtgärder för att minska luftfartens negativa miljöeffekter, utan att på förhand utesluta rättsliga, ekonomiska eller andra instrument för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker därför att både EU och USA måste vidta effektiva åtgärder för att minska luftfartens negativa miljöeffekter, utan att på förhand utesluta rättsliga, ekonomiska eller andra instrument för att uppnå detta mål.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att låta luftfarten ingå i systemet för handel med utsläppsrätter för att luftfartssektorns effekter på klimatförändringar skall minska. Vidare påpekar parlamentet att diskussioner med USA kommer att behövas i ett tidigt skede för att transatlantisk luftfart senast 2012 skall omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter så att luftfarten kommer med inom de tidsramar som fastställts. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att låta luftfarten ingå i systemet för handel med utsläppsrätter för att luftfartssektorns effekter på klimatförändringar skall minska. Vidare påpekar parlamentet att diskussioner med USA kommer att behövas i ett tidigt skede för att transatlantisk luftfart senast 2012 skall omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter så att luftfarten kommer med inom de tidsramar som fastställts.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar båda parter att utbyta bästa praxis när det gäller bullerminskning med beaktande av olika lokala förhållanden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar båda parter att utbyta bästa praxis när det gäller bullerminskning med beaktande av olika lokala förhållanden.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar punkterna 34 och 35 i den promemoria om rådgivning som har bifogats utkastet till avtal från den 2 mars 2007, där USA och EU enas om att arbeta tillsammans i den Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och G8-gruppen för att minska buller och utsläpp från flyg. Parlamentet välkomnar att de ansvariga myndigheterna i USA och EU har för avsikt att öka det tekniska samarbetet inom vetenskaplig forskning och teknisk utveckling när det gäller klimatfrågor samt bränsleeffektivitet och utsläppsminskning från flygtransport. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar punkterna 34 och 35 i den promemoria om rådgivning som har bifogats utkastet till avtal från den 2 mars 2007, där USA och EU enas om att arbeta tillsammans i den Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och G8-gruppen för att minska buller och utsläpp från flyg. Parlamentet välkomnar att de ansvariga myndigheterna i USA och EU har för avsikt att öka det tekniska samarbetet inom vetenskaplig forskning och teknisk utveckling när det gäller klimatfrågor samt bränsleeffektivitet och utsläppsminskning från flygtransport.

Sociala aspekter

| 24. | Europaparlamentet uppmanar berörda parter inom luftfartsektorn i USA och EU att inleda en ständig dialog om sociala normer för att främja ömsesidig förståelse och i syfte att skapa lika konkurrensvillkor med en hög nivå av sociala villkor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar berörda parter inom luftfartsektorn i USA och EU att inleda en ständig dialog om sociala normer för att främja ömsesidig förståelse och i syfte att skapa lika konkurrensvillkor med en hög nivå av sociala villkor.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förorda att det i eventuella avtal införs hänvisningar till relevant internationell lagstiftning om sociala rättigheter, särskilt till de arbetsnormer som ingår i de grundläggande ILO-konventionerna (ILO 1930-1999), i OECD:s riktlinjer för multinationella företag (1976, reviderade 2000) och i Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (1980). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förorda att det i eventuella avtal införs hänvisningar till relevant internationell lagstiftning om sociala rättigheter, särskilt till de arbetsnormer som ingår i de grundläggande ILO-konventionerna (ILO 1930-1999), i OECD:s riktlinjer för multinationella företag (1976, reviderade 2000) och i Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (1980).

| 26. | Europaparlamentet kräver att EU:s sociala lagstiftning skall gälla för arbetstagare som rekryteras och/eller är anställda i medlemsstaterna, särskilt direktiven om samråd med information till arbetstagare (2002/14/EG, 98/59/EG och 80/987/EEG), direktivet om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget (2000/79/EG) och direktivet om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (96/71/EG). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att EU:s sociala lagstiftning skall gälla för arbetstagare som rekryteras och/eller är anställda i medlemsstaterna, särskilt direktiven om samråd med information till arbetstagare (2002/14/EG, 98/59/EG och 80/987/EEG), direktivet om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget (2000/79/EG) och direktivet om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (96/71/EG).

Förhandlingarnas genomförande

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentet och alla berörda parter får fullständig information och rådfrågas före och under den andra delen av förhandlingarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentet och alla berörda parter får fullständig information och rådfrågas före och under den andra delen av förhandlingarna.

| 28. | Europaparlamentets välkomnar idén med regelbundna sammanträden mellan ledamöter i Europaparlament och amerikanska kongressen för att diskutera alla relevanta frågor om luftfartsavtalet mellan EU och USA. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentets välkomnar idén med regelbundna sammanträden mellan ledamöter i Europaparlament och amerikanska kongressen för att diskutera alla relevanta frågor om luftfartsavtalet mellan EU och USA.

*

- *

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas kongress.

---

(1)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 84.

(2)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 381.

(3)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 250.

P6_TA(2007)0072

Icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2007 om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den tredje sessionen i den förberedande kommittén för 2010 års konferens för översyn av icke-spridningsavtalet, som kommer att äga rum i Wien den 30 april-11 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje sessionen i den förberedande kommittén för 2010 års konferens för översyn av icke-spridningsavtalet, som kommer att äga rum i Wien den 30 april-11 maj 2007,

| — | med beaktande av att det inom Europeiska unionen råder enighet om att återuppliva och stärka ickespridningsavtalet fram till 2010 års konferens om översyn av avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det inom Europeiska unionen råder enighet om att återuppliva och stärka ickespridningsavtalet fram till 2010 års konferens om översyn av avtalet,

| — | med beaktande av säkerhetsrådets resolutioner 1540 (2004) och 1673 (2006) om icke-spridning av massförstörelsevapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av säkerhetsrådets resolutioner 1540 (2004) och 1673 (2006) om icke-spridning av massförstörelsevapen,

| — | med beaktande av genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin, särskilt EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen som Europeiska rådet antog den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin, särskilt EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen som Europeiska rådet antog den 12 december 2003,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om icke-spridningsavtalet, särskilt den innehållsligt breda resolutionen av den 10 mars 2005 om konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet 2005 - Kärnvapen i Nordkorea och Iran (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om icke-spridningsavtalet, särskilt den innehållsligt breda resolutionen av den 10 mars 2005 om konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet 2005 - Kärnvapen i Nordkorea och Iran (1),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2005/329/GUSP av den 25 april 2005 om 2005 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2005/329/GUSP av den 25 april 2005 om 2005 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Inom EU råder en överväldigande enighet om att återuppliva och stärka icke-spridningsavtalet fram till 2010 års konferens om översyn av avtalet. |
| --- | --- |

A.

Inom EU råder en överväldigande enighet om att återuppliva och stärka icke-spridningsavtalet fram till 2010 års konferens om översyn av avtalet.

| B. | I den europeiska säkerhetsstrategin, EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och säkerhetsrådets resolution 1540(2004)betonas vikten av icke-spriding och nedrustning av kärnvapen, och spridningen av massförstörelsevapen och sätten de tillhandahålls på beskrivs som ett av de allra största hoten mot den internationella freden och säkerheten. |
| --- | --- |

B.

I den europeiska säkerhetsstrategin, EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och säkerhetsrådets resolution 1540(2004)betonas vikten av icke-spriding och nedrustning av kärnvapen, och spridningen av massförstörelsevapen och sätten de tillhandahålls på beskrivs som ett av de allra största hoten mot den internationella freden och säkerheten.

| C. | Högnivåpanelen om hot, utmaningar och förändring, som tillsatts av FN:s generalsekreterare, hävdar i sin rapport ”En säkrare värld: vårt gemensamma ansvar” att vi närmar oss en punkt där urholkningen av icke-spridningssystemet kan bli oåterkallelig och resultera i en störtsjö av kärnvapenspridning. |
| --- | --- |

C.

Högnivåpanelen om hot, utmaningar och förändring, som tillsatts av FN:s generalsekreterare, hävdar i sin rapport ”En säkrare värld: vårt gemensamma ansvar” att vi närmar oss en punkt där urholkningen av icke-spridningssystemet kan bli oåterkallelig och resultera i en störtsjö av kärnvapenspridning.

| D. | Det finns ett ökande internationellt samförstånd om att det brådskar med kärnvapennedrustningen, vilket även framhålls av sammanslutningen för en ny dagordning för kärnvapennedrustning och i Romförklaringen från världstoppmötet för mottagare av Nobels fredspris (som sammankallades av Michail Gorbatjov och Roms borgmästare Walter Veltroni) av den 30 november 2006. |
| --- | --- |

D.

Det finns ett ökande internationellt samförstånd om att det brådskar med kärnvapennedrustningen, vilket även framhålls av sammanslutningen för en ny dagordning för kärnvapennedrustning och i Romförklaringen från världstoppmötet för mottagare av Nobels fredspris (som sammankallades av Michail Gorbatjov och Roms borgmästare Walter Veltroni) av den 30 november 2006.

| E. | Parlamenten och deras ledamöter har en roll när det gäller att främja icke-spridning av kärnvapen och nedrustning, och i detta sammanhang välkomnas insatserna från PNND, det globala parlamentariska nätverket för kärnvapennedrustning. |
| --- | --- |

E.

Parlamenten och deras ledamöter har en roll när det gäller att främja icke-spridning av kärnvapen och nedrustning, och i detta sammanhang välkomnas insatserna från PNND, det globala parlamentariska nätverket för kärnvapennedrustning.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin inställning att icke-spridningsavtalet är hörnstenen i det globala ickespridningssystemet, den centrala grunden för att främja samarbete kring kärnkraftens fredliga användning och ett viktigt medel för att främja målet att uppnå kärnvapennedrustning och allmän nedrustning i överensstämmelse med dess artikel VI. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin inställning att icke-spridningsavtalet är hörnstenen i det globala ickespridningssystemet, den centrala grunden för att främja samarbete kring kärnkraftens fredliga användning och ett viktigt medel för att främja målet att uppnå kärnvapennedrustning och allmän nedrustning i överensstämmelse med dess artikel VI.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar alla stater vars verksamhet strider mot icke-spridningssystemet att upphöra med sitt oförnuftiga och ansvarslösa beteende och att fullt ut fullgöra sina skyldigheter enligt ickespridningsavtalet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla stater som inte är parter till icke-spridningsavtalet att frivilligt rätta sig efter och ansluta sig till detta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar alla stater vars verksamhet strider mot icke-spridningssystemet att upphöra med sitt oförnuftiga och ansvarslösa beteende och att fullt ut fullgöra sina skyldigheter enligt ickespridningsavtalet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla stater som inte är parter till icke-spridningsavtalet att frivilligt rätta sig efter och ansluta sig till detta.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att aktivt delta i diskussionerna i Wien vid mötet med den förberedande kommittén för icke-spridningsavtalet och att lägga fram ett samordnat, betydande och synligt bidrag i syfte att främja ett positivt resultat vid 2010 års översynskonferens för icke-spridningsavtalet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att aktivt delta i diskussionerna i Wien vid mötet med den förberedande kommittén för icke-spridningsavtalet och att lägga fram ett samordnat, betydande och synligt bidrag i syfte att främja ett positivt resultat vid 2010 års översynskonferens för icke-spridningsavtalet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att klargöra vilka åtgärder de planerar att vidta för att stärka icke-spridningsavtalet och att verka för faktisk multilateralism, i enlighet med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen från december 2003. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att klargöra vilka åtgärder de planerar att vidta för att stärka icke-spridningsavtalet och att verka för faktisk multilateralism, i enlighet med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen från december 2003.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att om multilaterala insatser skall bli effektiva måste de ingå i en framsynt vision om att åstadkomma en kärnvapenfri värld så fort som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att om multilaterala insatser skall bli effektiva måste de ingå i en framsynt vision om att åstadkomma en kärnvapenfri värld så fort som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att fram till 2010 års översynskonferens utarbeta regelbundna framstegsrapporter om genomförandet av var och en av de 43 åtgärder som antogs i rådets gemensamma ståndpunkt 2005/329/GUSP, samt en lista över nya åtaganden som rådet hoppas kunna göra vid översynskonferensen 2010. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att fram till 2010 års översynskonferens utarbeta regelbundna framstegsrapporter om genomförandet av var och en av de 43 åtgärder som antogs i rådets gemensamma ståndpunkt 2005/329/GUSP, samt en lista över nya åtaganden som rådet hoppas kunna göra vid översynskonferensen 2010.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att vid det förberedande mötet främja ett antal initiativ till nedrustning som bygger på de principer och mål beträffande icke-spridning och kärnvapennedrustning som antogs vid 1995 års översynskonferens och på de 13 konkreta åtgärder som antogs enhälligt under 2000 års översynskonferens. Dessa måste förbättras och genomföras så att man gör framsteg och undviker en tillbakagång eller ett stillestånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att vid det förberedande mötet främja ett antal initiativ till nedrustning som bygger på de principer och mål beträffande icke-spridning och kärnvapennedrustning som antogs vid 1995 års översynskonferens och på de 13 konkreta åtgärder som antogs enhälligt under 2000 års översynskonferens. Dessa måste förbättras och genomföras så att man gör framsteg och undviker en tillbakagång eller ett stillestånd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar särskilt rådets ordförandeskap att bryta dödläget när det gäller att upprätta ett verifierbart fördrag om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen, att påskynda undertecknandet och ratificeringen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnvapensprovsprängningar i alla länder (provstoppsavtalet) - särskilt de länder som behövs för att fördraget skall kunna träda i kraft - att verka för ett totalstopp för alla kärnvapenprov fram till dess att provstoppsavtalet träder i kraft och att ge prioriterad betydelse åt att minska risken för kärnvapenterrorism genom att inrätta och tillämpa effektiva export- och gränskontroller för känslig materiel, utrustning och/eller teknik med koppling till massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar särskilt rådets ordförandeskap att bryta dödläget när det gäller att upprätta ett verifierbart fördrag om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen, att påskynda undertecknandet och ratificeringen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnvapensprovsprängningar i alla länder (provstoppsavtalet) - särskilt de länder som behövs för att fördraget skall kunna träda i kraft - att verka för ett totalstopp för alla kärnvapenprov fram till dess att provstoppsavtalet träder i kraft och att ge prioriterad betydelse åt att minska risken för kärnvapenterrorism genom att inrätta och tillämpa effektiva export- och gränskontroller för känslig materiel, utrustning och/eller teknik med koppling till massförstörelsevapen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att främja initiativ som syftar till en internationell multilateral process för urananrikning under Internationella atomenergiorganet IAEA:s kontroll. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att främja initiativ som syftar till en internationell multilateral process för urananrikning under Internationella atomenergiorganet IAEA:s kontroll.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet sänder en delegation till Wien som skall delta i den förberedande kommitténs arrangemang. Parlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att inbegripa företrädare för Europaparlamentet i EU:s delegation (ett prejudikat som skapades genom EU:s delegation till FN:s konferens om handeldvapen i New York 2006). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet sänder en delegation till Wien som skall delta i den förberedande kommitténs arrangemang. Parlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att inbegripa företrädare för Europaparlamentet i EU:s delegation (ett prejudikat som skapades genom EU:s delegation till FN:s konferens om handeldvapen i New York 2006).

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Förenta nationernas generalsekreterare, Förenta nationernas medlemsstaters regeringar och parlament, IAEA:s generalsekreterare, det parlamentariska nätverket för kärnvapennedrustning, Borgmästare för fred samt övriga organisatörer av den internationella konferens om kärnvapennedrustning som enligt planerna skall hållas i parlamentet den 19 april 2007. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Förenta nationernas generalsekreterare, Förenta nationernas medlemsstaters regeringar och parlament, IAEA:s generalsekreterare, det parlamentariska nätverket för kärnvapennedrustning, Borgmästare för fred samt övriga organisatörer av den internationella konferens om kärnvapennedrustning som enligt planerna skall hållas i parlamentet den 19 april 2007.

---

(1)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 253.

(2)  EUT L 106, 27.4.2005, s. 32.

---

Torsdag 15 mars 2007

| 13.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 301/149 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 301/149

---

PROTOKOLL

(2007/C 301 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.05.

*

- *

Talare: Carl Schlyter kommenterade sitt inlägg från föregående dag (punkt 15 i protokollet av den 14.3.2007) och gjorde en språklig anmärkning rörande den svenska versionen av Muscardinis betänkande från oktober 2006 (P6_TA(2006)0450).

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (KOM(2007)0051 - C6-0063/2007 - 2007/0022(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, LIBE |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (KOM(2007)0051 - C6-0063/2007 - 2007/0022(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

rådgivande utskott: ENVI, LIBE

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/114/EG om vissa former av hållbarhetsbehandlad, helt eller delvis dehydratiserad mjölk avsedd som livsmedel (KOM(2007)0058 [[01]] - C6-0083/ 2007 - 2007/0025(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2001/114/EG om vissa former av hållbarhetsbehandlad, helt eller delvis dehydratiserad mjölk avsedd som livsmedel (KOM(2007)0058 [[01]] - C6-0083/ 2007 - 2007/0025(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: ENVI

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (KOM(2007)0058 [[02]] - C6-0084/ 2007 - 2007/0026(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (KOM(2007)0058 [[02]] - C6-0084/ 2007 - 2007/0026(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: ENVI

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2597/97 om ytterligare bestämmelser för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter med avseende på konsumtionsmjölk (KOM(2007)0058 [[03]] - C6-0085/2007 - 2007/0027(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2597/97 om ytterligare bestämmelser för den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter med avseende på konsumtionsmjölk (KOM(2007)0058 [[03]] - C6-0085/2007 - 2007/0027(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: ENVI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, när det gäller de genomförandebefogenheter som överförts till kommissionen (KOM(2007)0093 - C6-0088/2007 - 2007/0036(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, när det gäller de genomförandebefogenheter som överförts till kommissionen (KOM(2007)0093 - C6-0088/2007 - 2007/0036(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvartalsstatistik över lediga platser i gemenskapen (KOM(2007)0076 - C6-0090/2007 - 2007/0033(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ECON |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvartalsstatistik över lediga platser i gemenskapen (KOM(2007)0076 - C6-0090/2007 - 2007/0033(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: EMPL

rådgivande utskott: BUDG, ECON

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM (2007)0095 - C6-0091/2007 - 2007/0038(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM (2007)0095 - C6-0091/2007 - 2007/0038(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 08/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0159 - C6-0092/2007 - 2007/2045(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 08/2007 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2007)0159 - C6-0092/2007 - 2007/2045(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

3.   Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (debatt)

Betänkande om insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (2006/2106(INI)) - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

Francesco Musotto redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Neelie Kroes (ledamot av kommissionen)

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Stavros Arnaoutakis för PSE-gruppen, Elspeth Attwooll för ALDE-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Alyn Smith för Verts/ALE-gruppen, Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Luca Romagnoli för ITS-gruppen, Nikolaos Vakalis, Catherine Stihler, Alfonso Andria, Pedro Guerreiro, Margie Sudre, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Giusto Catania, Rolf Berend, Paulo Casaca och Sérgio Marques.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Andrzej Jan Szejna, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Antonio López-Istúriz White, Giuseppe Castiglione och Neelie Kroes

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.11 i protokollet av den 15.3.2007.

4.   Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (debatt)

Betänkande om lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (2006/2235(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

Pierre Schapira redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talare: Manolis Mavrommatis för PPE-DE-gruppen, Atanas Paparizov för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Wiesław Stefan Kuc för UEN-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Alessandro Battilocchio, Gay Mitchell, Józef Pinior, Thierry Cornillet, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sylwester Chruszcz, Roberta Alma Anastase, Danutė Budreikaitė och Neelie Kroes.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.12 i protokollet av den 15.3.2007.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.00, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

5.1   Utnämning av interparlamentariska delegationer (omröstning)

Förslag från talmanskonferensen: Utnämning av interparlamentariska delegationer (punkt 13 i protokollet av den 14.3.2007)

Förslaget antogs.

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

Förteckningen över dessa nomineringar bifogas detta protokoll.

5.2   Gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0098/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0073)

5.3   Olaglig fågeljakt i Malta (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0119/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0074)

Inlägg om omröstningen:

| — | Louis Grech lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7, vilket inte beaktades, då fler än 40 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Louis Grech lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7, vilket inte beaktades, då fler än 40 ledamöter motsatte sig detta.

| — | Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen begärde att omröstning med namnupprop skulle hållas om ändringsförslag 12. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen begärde att omröstning med namnupprop skulle hållas om ändringsförslag 12. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig detta.

5.4   Relationerna i Europa-Medelhavsområdet (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 och B6-0096/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0041/2007

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0080/2007

(ersätter B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 och B6-0096/ 2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Vito Bonsignore och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González och Véronique De Keyser för PSE-gruppen,

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet för ALDE-gruppen,

| — | Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen,

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2007)0075)

Inlägg om omröstningen:

| — | Pasqualina Napoletano (medförfattare) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 21 och angav att ändringsförslag 1 enligt hans mening hade dragits tillbaka. |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano (medförfattare) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 21 och angav att ändringsförslag 1 enligt hans mening hade dragits tillbaka.

| — | Charles Tannock för PPE-DE-gruppen förnekade att han skulle ha dragit tillbaka ändringsförslag 1, och lade fram ett muntligt ändringsförslag till Pasqualina Napoletanos muntliga ändringsförslag. (Inget av de två ändringsförslagen beaktades, då fler än 40 ledamöter motsatte sig detta.) |
| --- | --- |

—

Charles Tannock för PPE-DE-gruppen förnekade att han skulle ha dragit tillbaka ändringsförslag 1, och lade fram ett muntligt ändringsförslag till Pasqualina Napoletanos muntliga ändringsförslag. (Inget av de två ändringsförslagen beaktades, då fler än 40 ledamöter motsatte sig detta.)

5.5   Inrättande av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (omröstning)

Betänkande om inrättandet av en frihandelszon för Europa-Medelhavsområdet (2006/2173(INI)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Kader Arif (A6-0468/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0076)

Inlägg om omröstningen:

| — | Gianluca Susta för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 58, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 58, vilket beaktades.

5.6   Bosnien och Hercegovina (omröstning)

Betänkande med förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Doris Pack (A6-0030/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2007)0077)

5.7   Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller (omröstning)

Betänkande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0078)

Inlägg om omröstningen:

| — | Johannes Voggenhuber (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 15, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Johannes Voggenhuber (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 15, vilket beaktades.

5.8   Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och centralamerikanska stater å andra sidan (2006/2222(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2007)0079)

5.9   Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2007)0080)

Inlägg om omröstningen:

| — | Luis Yañez-Barnuevo García (föredragande) lade fram muntliga ändringsförslag till punkt 1, led b, s, u, v och x, vilka beaktades. |
| --- | --- |

—

Luis Yañez-Barnuevo García (föredragande) lade fram muntliga ändringsförslag till punkt 1, led b, s, u, v och x, vilka beaktades.

5.10   Saknade personer i Cypern (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0118/2007

(Även Karin Resetarits för ALDE-gruppen, och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen hade undertecknat förslaget till resolution.)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0081)

Inlägg om omröstningen:

| — | Panayiotis Demetriou påpekade att Christophe Girod, ordförande för FN:s kommitté för saknade personer i Cypern, samt Elias Georgiadis och Gülden Plümer Küçük, medlemmar av denna kommitté, befann sig på åhörarläktaren. |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou påpekade att Christophe Girod, ordförande för FN:s kommitté för saknade personer i Cypern, samt Elias Georgiadis och Gülden Plümer Küçük, medlemmar av denna kommitté, befann sig på åhörarläktaren.

5.11   Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (omröstning)

Betänkande om insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (2006/ 2106(INI)) - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0082)

5.12   Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (omröstning)

Betänkande om lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet (2006/2235(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0083)

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki |
| --- | --- |

—

Jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki

| — | Betänkande Johannes Voggenhuber - A6-0034/2007: Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Betänkande Johannes Voggenhuber - A6-0034/2007: Koenraad Dillen

| — | Betänkande Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007 och betänkande Luis Yañez-Barnuevo García - A6-0025/2007: Daniel Hannan |
| --- | --- |

—

Betänkande Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007 och betänkande Luis Yañez-Barnuevo García - A6-0025/2007: Daniel Hannan

| — | Betänkande Pierre Schapira - A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski |
| --- | --- |

—

Betänkande Pierre Schapira - A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski

7.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

*

- *

Daniel Hannan hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat vid omröstningen om betänkandet av Willy Meyer Pleite - A6-0026/2007.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.55 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Adam BIELAN

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   Förbud mot produkter som härrör från säl i Europeiska unionen (debatt)

Uttalande av kommissionen: Förbud mot produkter som härrör från säl i Europeiska unionen

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande

Talare: John Bowis för PPE-DE-gruppen, Paulo Casaca för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Stavros Dimas och Christopher Beazley, som ställde en fråga till kommissionen som Stavros Dimas besvarade.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

10.   Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (debatt)

Uttalande av kommissionen: Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko

Neelie Kroes (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Tunne Kelam för PPE-DE-gruppen, Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen, István Szent-Iványi för ALDE-gruppen, Leopold Józef Rutowicz för UEN-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior och Neelie Kroes.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om överfallet på Galina Kozlova, medlem av den nationella organisationen Ušem och redaktör för tidskriften Ontšõko (B6-0081/2007), |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om överfallet på Galina Kozlova, medlem av den nationella organisationen Ušem och redaktör för tidskriften Ontšõko (B6-0081/2007),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam och Vytautas Landsbergis för PPE-DE-gruppen, om attacken mot Galina Kozlova, medlem i Mari Ušems styrelse och redaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (B6-0086/2007), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam och Vytautas Landsbergis för PPE-DE-gruppen, om attacken mot Galina Kozlova, medlem i Mari Ušems styrelse och redaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (B6-0086/2007),

| — | Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om överfallet på Galina Kozlova, medlem av den nationella organisationen Mari Ušem och redaktör för tidskriften Ontšõko (B6-0089/2007). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om överfallet på Galina Kozlova, medlem av den nationella organisationen Mari Ušem och redaktör för tidskriften Ontšõko (B6-0089/2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.4 i protokollet av den 15.3.2007.

11.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 5 i protokollet av den 13.3.2007).

11.1   Guatemala

Resolutionsförslag B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 och B6-0116/2007

Józef Pinior, Bernd Posselt, Ryszard Czarnecki, Tobias Pflüger och Marios Matsakis redogjorde för resolutionsförslagen.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Raül Romeva i Rueda redogjorde för ett resolutionsförslag.

Talare: Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, Leopold Józef Rutowicz för UEN-gruppen, och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.1 i protokollet av den 15.3.2007.

11.2   Kambodja

Resolutionsförslag B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007 och B6-0117/2007

Marc Tarabella, Bernd Posselt, Erik Meijer, Ryszard Czarnecki och Marco Cappato redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Marios Matsakis för ALDE-gruppen, och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.2 i protokollet av den 15.3.2007.

11.3   Nigeria

Resolutionsförslag B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 och B6-0115/2007

Michael Gahler, Erik Meijer, Sophia in 't Veld, Józef Pinior och Carl Schlyter redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Lidia Joanna Geringer de Oedenberg för PSE-gruppen, Marco Cappato för ALDE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Marios Matsakis och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.3 i protokollet av den 15.3.2007.

12.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

12.1   Guatemala (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 och B6-0116/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0101/2007

(ersätter B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 och B6-0116/2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen,

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries och Arūnas Degutis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries och Arūnas Degutis för ALDE-gruppen,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis och Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis och Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen,

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2007)0084)

Inlägg om omröstningen:

| — | Marios Matsakis (medförfattare) lade fram muntliga ändringsförslag till skäl B och C, vilka beaktades. |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis (medförfattare) lade fram muntliga ändringsförslag till skäl B och C, vilka beaktades.

12.2   Kambodja (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 och B6-0117/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0102/2007

(ersätter B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 och B6-0117/2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt och Ari Vatanen för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt och Ari Vatanen för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella och Harlem Désir för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella och Harlem Désir för PSE-gruppen,

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó och Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó och Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan och Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan och Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen,

| — | Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2007)0085)

12.3   Nigeria (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 och B6-0115/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0105/2007

Antogs (P6_TA(2007)0086)

(Resolutionsförslagen RC-B6-0109/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 och B6-0115/2007 bortföll.)

12.4   Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0081/2007, B6-0086/2007 och B6-0089/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0081/2007

(ersätter B6-0081/2007, B6-0086/2007 och B6-0089/2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam och Vytautas Landsbergis för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam och Vytautas Landsbergis för PPE-DE-gruppen,

| — | Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen,

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis och Inese Vaidere för UEN-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis och Inese Vaidere för UEN-gruppen,

| — | Satu Hassi, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen,

| — | André Brie, Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

André Brie, Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2007)0087)

13.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė |
| --- | --- |

—

Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė

*

- *

Talare: Marcin Libicki yttrade sig om omröstningen om Nigeria (B6-0105/2007) och Zbigniew Zaleski yttrade sig om Libickis inlägg.

14.   Beslut om vissa dokument

Hänvisningar till utskott

utskottet PETI

| — | Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005 - tjugotredje årsrapporten (2006/2271(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: PETI |

—

Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005 - tjugotredje årsrapporten (2006/2271(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

rådgivande utskott: PETI

15.   Utskottens och delegationernas sammansättning

Talare: Marios Matsakis om förfarandet.

Talmannen hade av grupperna PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, ITS, IND/DEM och grupplösa följande begäranden om utnämningar:

| — | utskottet ECON: Joop Post i stället för Renato Brunetta |
| --- | --- |

—

utskottet ECON: Joop Post i stället för Renato Brunetta

| — | utskottet EMPL: Edit Bauer i stället för Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

utskottet EMPL: Edit Bauer i stället för Ria Oomen-Ruijten

| — | utskottet TRAN: Marian-Jean Marinescu i stället för Corien Wortmann-Kool |
| --- | --- |

—

utskottet TRAN: Marian-Jean Marinescu i stället för Corien Wortmann-Kool

| — | utskottet LIBE: Ria Oomen-Ruijten i stället för Edit Bauer |
| --- | --- |

—

utskottet LIBE: Ria Oomen-Ruijten i stället för Edit Bauer

| — | underutskottet för mänskliga rättigheter: György Schöpflin var inte längre medlem av underutskottet. |
| --- | --- |

—

underutskottet för mänskliga rättigheter: György Schöpflin var inte längre medlem av underutskottet.

| — | delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen:






  — | Luciana Sbarbati |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen:

—

Luciana Sbarbati

| — | Zita Gurmai i stället för Alexandra Dobolyi |
| --- | --- |

—

Zita Gurmai i stället för Alexandra Dobolyi

| — | Josep Borrell Fontelles i stället för Elena Valenciano Martínez-Orozco |
| --- | --- |

—

Josep Borrell Fontelles i stället för Elena Valenciano Martínez-Orozco

| — | Olle Schmidt i stället för Lena Ek |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt i stället för Lena Ek

| — | Gabriele Zimmer i stället för Francis Wurtz |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer i stället för Francis Wurtz

| — | delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet:






  — | Lidia Joanna Geringer de Oedenberg i stället för Eluned Morgan |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet:

—

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg i stället för Eluned Morgan

| — | Cem Özdemir i stället för Daniel Cohn-Bendit |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir i stället för Daniel Cohn-Bendit

| — | Adamos Adamou i stället för Kyriacos Triantaphyllides |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou i stället för Kyriacos Triantaphyllides

| — | Dimitar Stoyanov i stället för Jean-Claude Martinez |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov i stället för Jean-Claude Martinez

| — | delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-f.d. jugoslaviska republiken Makedonien:







  — | Daniel Strož |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-f.d. jugoslaviska republiken Makedonien:

—

Daniel Strož

| — | Kinga Gál i stället för András Gyürk |
| --- | --- |

—

Kinga Gál i stället för András Gyürk

| — | delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Turkiet:







  — | Tchetin Kazak i stället för Gérard Deprez |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Turkiet:

—

Tchetin Kazak i stället för Gérard Deprez

| — | delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Mexiko:







  — | András Gyürk i stället för Ioannis Gklavakis |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Mexiko:

—

András Gyürk i stället för Ioannis Gklavakis

| — | Gian Paolo Gobbo i stället för Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Gian Paolo Gobbo i stället för Francesco Enrico Speroni

| — | delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Chile:







  — | Daniela Buruiană-Aprodu |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Chile:

—

Daniela Buruiană-Aprodu

| — | Giusto Catania i stället för André Brie |
| --- | --- |

—

Giusto Catania i stället för André Brie

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Sydösteuropa:







  — | Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu och Elly de Groen-Kouwenhoven. |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Sydösteuropa:

—

Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu och Elly de Groen-Kouwenhoven.

| — | Sarah Ludford var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland:







  — | Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland:

—

Ria Oomen-Ruijten

| — | Jean-Marie Cavada i stället för Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada i stället för Gianluca Susta

| — | Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk i stället för Bogusław Rogalski |
| --- | --- |

—

Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk i stället för Bogusław Rogalski

| — | delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina:







  — | Gábor Harangozó i stället för Edit Herczog |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina:

—

Gábor Harangozó i stället för Edit Herczog

| — | Marek Siwiec i stället för Bernhard Rapkay |
| --- | --- |

—

Marek Siwiec i stället för Bernhard Rapkay

| — | delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Moldavien:







  — | Dan Mihalache, Cristian Stănescu |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Moldavien:

—

Dan Mihalache, Cristian Stănescu

| — | Maria Petre i stället för Giorgio Carollo |
| --- | --- |

—

Maria Petre i stället för Giorgio Carollo

| — | delegationen för förbindelserna med Vitryssland:







  — | Stefan Sofianski, Claire Gibault |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Vitryssland:

—

Stefan Sofianski, Claire Gibault

| — | Andres Tarand i stället för Andrzej Jan Szejna |
| --- | --- |

—

Andres Tarand i stället för Andrzej Jan Szejna

| — | Alessandra Mussolini i stället för Carl Lang |
| --- | --- |

—

Alessandra Mussolini i stället för Carl Lang

| — | delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EU-Uzbekistan samt förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet:







  — | Jas Gawronski i stället för Albert Jan Maat |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EU-Uzbekistan samt förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet:

—

Jas Gawronski i stället för Albert Jan Maat

| — | Marusya Ivanova Lyubcheva i stället för Adam Gierek |
| --- | --- |

—

Marusya Ivanova Lyubcheva i stället för Adam Gierek

| — | Fausto Correia var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Fausto Correia var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Armenien, EU-Azerbajdzjan och EU-Georgien:







  — | Evgeni Kirilov |
| --- | --- | --- |

—

delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Armenien, EU-Azerbajdzjan och EU-Georgien:

—

Evgeni Kirilov

| — | Marian-Jean Marinescu i stället för Frieda Brepoels |
| --- | --- |

—

Marian-Jean Marinescu i stället för Frieda Brepoels

| — | delegationen för förbindelserna med Israel:







  — | Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna och Lydia Shouleva |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Israel:

—

Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna och Lydia Shouleva

| — | Antonio Tajani var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet:







  — | Frieda Brepoels, Hannes Swoboda och Mario Borghezio |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet:

—

Frieda Brepoels, Hannes Swoboda och Mario Borghezio

| — | Kyriacos Triantaphyllides i stället för Adamos Adamou |
| --- | --- |

—

Kyriacos Triantaphyllides i stället för Adamos Adamou

| — | delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen:







  — | Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria och Dumitru Gheorghe Mircea Coşea |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen:

—

Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria och Dumitru Gheorghe Mircea Coşea

| — | Inés Ayala Sender i stället för Luis Yañez-Barnuevo García |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender i stället för Luis Yañez-Barnuevo García

| — | Hélène Flautre var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna:







  — | Martin Dimitrov och Hélène Flautre |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna:

—

Martin Dimitrov och Hélène Flautre

| — | Dimitar Stoyanov i stället för Alessandra Mussolini |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov i stället för Alessandra Mussolini

| — | delegationen för förbindelserna med Gulfstaterna (inklusive Jemen):







  — | Eugen Mihăescu |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Gulfstaterna (inklusive Jemen):

—

Eugen Mihăescu

| — | Roberta Alma Anastase i stället för Nicole Fontaine |
| --- | --- |

—

Roberta Alma Anastase i stället för Nicole Fontaine

| — | Joost Lagendijk var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Iran:







  — | Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis och Carl Lang |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Iran:

—

Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis och Carl Lang

| — | Giusto Catania och Hans-Peter Martin var inte längre medlemmar av delegationen. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania och Hans-Peter Martin var inte längre medlemmar av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Förenta staterna:







  — | Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella och Pierre Jonckheer |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Förenta staterna:

—

Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella och Pierre Jonckheer

| — | Adrian-Mihai Cioroianu i stället för Karin Resetarits |
| --- | --- |

—

Adrian-Mihai Cioroianu i stället för Karin Resetarits

| — | Alfonso Andria var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Alfonso Andria var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Kanada:







  — | Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa och Petre Popeangă |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Kanada:

—

Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa och Petre Popeangă

| — | Edit Herczog i stället för Zita Gurmai |
| --- | --- |

—

Edit Herczog i stället för Zita Gurmai

| — | delegationen för förbindelserna med Centralamerika:







  — | David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski och Wiesław Stefan Kuc |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Centralamerika:

—

David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski och Wiesław Stefan Kuc

| — | Maria Badia i Cutchet i stället för Inés Ayala Sender |
| --- | --- |

—

Maria Badia i Cutchet i stället för Inés Ayala Sender

| — | Gianluca Susta i stället för Lapo Pistelli |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta i stället för Lapo Pistelli

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Andinska gemenskapen:







  — | Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi och Jean-Claude Martinez |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Andinska gemenskapen:

—

Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi och Jean-Claude Martinez

| — | Gabriela Creţu i stället för Margrietus van den Berg |
| --- | --- |

—

Gabriela Creţu i stället för Margrietus van den Berg

| — | delegationen för förbindelserna med Japan:







  — | Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits och Umberto Pirilli |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Japan:

—

Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits och Umberto Pirilli

| — | Elena Valenciano Martínez-Orozco i stället för Maria Badia i Cutchet |
| --- | --- |

—

Elena Valenciano Martínez-Orozco i stället för Maria Badia i Cutchet

| — | delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina:







  — | Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova och Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina:

—

Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova och Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc

| — | Jorgo Chatzimarkakis i stället för Karin Riis-Jørgensen |
| --- | --- |

—

Jorgo Chatzimarkakis i stället för Karin Riis-Jørgensen

| — | Hans-Peter Martin i stället för Gianni De Michelis |
| --- | --- |

—

Hans-Peter Martin i stället för Gianni De Michelis

| — | Jacky Henin i stället för Gabriele Zimmer |
| --- | --- |

—

Jacky Henin i stället för Gabriele Zimmer

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien:







  — | Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien:

—

Christian Ehler

| — | delegationen för förbindelserna med Indien:







  — | Christopher Beazley i stället för Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Indien:

—

Christopher Beazley i stället för Christian Ehler

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och ASEAN:







  — | Kristian Vigenin och Alexandru-Ioan Morţun |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och ASEAN:

—

Kristian Vigenin och Alexandru-Ioan Morţun

| — | Athanasios Pafilis var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Athanasios Pafilis var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Koreahalvön:







  — | Vincenzo Aita |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Koreahalvön:

—

Vincenzo Aita

| — | Alexandra Dobolyi i stället för Andres Tarand |
| --- | --- |

—

Alexandra Dobolyi i stället för Andres Tarand

| — | Umberto Bossi i stället för Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Umberto Bossi i stället för Francesco Enrico Speroni

| — | Philip Claeys i stället för Fernand Le Rachinel |
| --- | --- |

—

Philip Claeys i stället för Fernand Le Rachinel

| — | Gérard Onesta var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland:







  — | Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi och Paavo Väyrynen |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland:

—

Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi och Paavo Väyrynen

| — | Adamos Adamou i stället för Kyriacos Triantaphyllides |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou i stället för Kyriacos Triantaphyllides

| — | Fernand Le Rachinel i stället för Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Fernand Le Rachinel i stället för Philip Claeys

| — | Leopold Józef Rutowicz var inte längre medlem av delegationen. |
| --- | --- |

—

Leopold Józef Rutowicz var inte längre medlem av delegationen.

| — | delegationen för förbindelserna med Sydafrika:







  — | Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint och Georgios Toussas |
| --- | --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Sydafrika:

—

Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint och Georgios Toussas

Talmannen konstaterade att det inte framställdes några invändningar mot detta, varför utnämningarna betraktades som godkända.

16.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkt, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

| — | Rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III) som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (16367/1/2006 - C6-0089/2007 - 2005/0037A(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: FEMM. |
| --- | --- | --- |

—

Rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 mars 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III) som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (16367/1/2006 - C6-0089/2007 - 2005/0037A(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: FEMM.

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 16.3.2007.

17.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar (artikel 116.3 i arbetsordningen):

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 85/2006 | Jacky Henin, Marco Rizzo, Helmuth Markov | 25 |
| 86/2006 | Adriana Poli Bortone | 31 |
| 87/2006 | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries, Thomas Ulmer | 463 |
| 88/2006 | Daniel Strož | 40 |
| 89/2006 | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta, Sylvia-Yvonne Kaufmann | 166 |
| 90/2006 | Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo, Jean Lambert | 54 |
| 91/2006 | Daniel Strož | 21 |
| 1/2007 | Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen | 13 |
| 2/2007 | Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg, Carl Schlyter | 176 |
| 3/2007 | Bogusław Rogalski | 30 |
| 4/2007 | Konrad Szymański, Charles Tannock, Marek Siwiec | 76 |
| 5/2007 | Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas, Eugenijus Maldeikis | 18 |
| 6/2007 | Adriana Poli Bortone | 13 |
| 7/2007 | Oldřich Vlasák | 11 |
| 8/2007 | Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer, Bernat Joan i Marí | 38 |
| 9/2007 | Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis, Linda McAvan | 105 |
| 10/2007 | Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen, Iñigo Méndez de Vigo | 181 |
| 11/2007 | Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb, John Bowis | 139 |
| 12/2007 | Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini, Daniel Cohn-Bendit | 188 |
| 13/2007 | Daniel Strož | 12 |
| 14/2007 | Jamila Madeira | 25 |
| 15/2007 | Adriana Poli Bortone | 26 |
| 16/2007 | Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni, ClaudeTurmes | 172 |
| 17/2007 | Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini, Hiltrud Breyer | 115 |
| 18/2007 | Urszula Krupa, Witold Tomczak | 9 |
| 19/2007 | Daniel Strož, Athanasios Pafilis, Tobias Pflüger | 34 |
| 20/2007 | Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber, Claudio Fava | 67 |
| 21/2007 | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti, Anna Záborská | 27 |
| 22/2007 | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini, Caroline Lucas | 47 |
| 23/2007 | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits, Csaba Sándor Tabajdi | 14 |
| 24/2007 | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser, Mihael Brejc | 90 |
| 25/2007 | Andreas Mölzer | 8 |
| 26/2007 | Andreas Mölzer | 5 |
| 27/2007 | Aldo Patriciello | 17 |
| 28/2007 | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior, Marco Pannella | 50 |
| 29/2007 | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm | 38 |
| 30/2007 | Adrian-Mihai Cioroianu and Alexandru-Ioan Morţun | 8 |

Nr

Från

Underskrifter

85/2006

Jacky Henin, Marco Rizzo, Helmuth Markov

25

86/2006

Adriana Poli Bortone

31

87/2006

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries, Thomas Ulmer

463

88/2006

Daniel Strož

40

89/2006

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta, Sylvia-Yvonne Kaufmann

166

90/2006

Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo, Jean Lambert

54

91/2006

Daniel Strož

21

1/2007

Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen

13

2/2007

Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg, Carl Schlyter

176

3/2007

Bogusław Rogalski

30

4/2007

Konrad Szymański, Charles Tannock, Marek Siwiec

76

5/2007

Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas, Eugenijus Maldeikis

18

6/2007

Adriana Poli Bortone

13

7/2007

Oldřich Vlasák

11

8/2007

Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer, Bernat Joan i Marí

38

9/2007

Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis, Linda McAvan

105

10/2007

Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen, Iñigo Méndez de Vigo

181

11/2007

Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb, John Bowis

139

12/2007

Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini, Daniel Cohn-Bendit

188

13/2007

Daniel Strož

12

14/2007

Jamila Madeira

25

15/2007

Adriana Poli Bortone

26

16/2007

Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni, ClaudeTurmes

172

17/2007

Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini, Hiltrud Breyer

115

18/2007

Urszula Krupa, Witold Tomczak

9

19/2007

Daniel Strož, Athanasios Pafilis, Tobias Pflüger

34

20/2007

Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber, Claudio Fava

67

21/2007

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti, Anna Záborská

27

22/2007

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini, Caroline Lucas

47

23/2007

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits, Csaba Sándor Tabajdi

14

24/2007

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser, Mihael Brejc

90

25/2007

Andreas Mölzer

8

26/2007

Andreas Mölzer

5

27/2007

Aldo Patriciello

17

28/2007

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior, Marco Pannella

50

29/2007

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm

38

30/2007

Adrian-Mihai Cioroianu and Alexandru-Ioan Morţun

8

18.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

19.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 28.3.2007-29.3.2007.

20.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 17.05.

Harald Rømer

Generalsekreterare

Hans-Gert Pöttering

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Paolo Costa, Cottigny, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hyusmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Özdemir, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Posdorf, Posselt, Prets, Vittorio Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Jürgen Schröder, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Vaidere, Vălean, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Wohlin, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Utnämning till interparlamentariska delegationer

Förslag från talmanskonferensen

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

+

2.   Hälso- och sjukvård över gränserna

Resolutionsförslag: B6-0098/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: B6-0098/2007




  (ENVI) |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 250, 243, 9 |
| 3 | + | |
| efter punkt 3 | 12 | ALDE | | — | |
| punkt 4 | 14 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 5 | 4 | ALDE | | — | |
| 13 | ALDE | | — | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 5 | 2 | GUE/NGL | | + | |
| 3 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 6 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | — | |
| punkt 8 | 15 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 8 | 6 | ALDE | EO | + | 342, 223, 10 |
| punkt 9 | 10 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 9 | 7 | ALDE | EO | + | 349, 222, 4 |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl A | 1 | GUE/NGL | | — | |
| 16 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: B6-0098/2007

(ENVI)

punkt 2

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

250, 243, 9

3

+

efter punkt 3

12

ALDE

—

punkt 4

14

Verts/ALE

—

punkt 5

4

ALDE

—

13

ALDE

—

8

PPE-DE

+

efter punkt 5

2

GUE/NGL

+

3

GUE/NGL

+

punkt 6

9

PPE-DE

+

5

ALDE

—

punkt 8

15

Verts/ALE

—

efter punkt 8

6

ALDE

EO

+

342, 223, 10

punkt 9

10

PPE-DE

+

efter punkt 9

7

ALDE

EO

+

349, 222, 4

11

PPE-DE

+

efter skäl A

1

GUE/NGL

—

16

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

IND/DEM, UEN

punkt 2

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet erinrar även ... sätt garanterar”

Andra delen:”Parlamentet erinrar även ... inre marknaden fastställs”

Tredje delen:”Parlamentet anser därför ... sätt garanterar”

3.   Olaglig fågeljakt på Malta

Resolutionsförslag: B6-0119/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: B6-0119/2007




  (Verts/ALE, UEN) |
| punkt 1 | 4 | PSE | | T | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 2 | 5 | PSE | | + | |
| efter punkt 2 | 6 | PSE | | + | |
| 7 | PSE | | — | |
| 8 | PSE | | + | |
| punkt 3 | 9 | PSE | | — | |
| punkt 4 | 10S | PSE | ONU | + | 282, 269, 33 |
| efter punkt 4 | 11 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | ONU | + | 317, 249, 22 |
| 13 | PPE-DE | | + | |
| 14 | PPE-DE | EO | — | 247, 344, 5 |
| skäl C | 1 | PSE | | + | |
| skäl D | 2 | PSE | EO | + | 359, 208, 19 |
| skäl F | 3 | PSE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 300, 253, 35 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: B6-0119/2007

(Verts/ALE, UEN)

punkt 1

4

PSE

T

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 2

5

PSE

+

efter punkt 2

6

PSE

+

7

PSE

—

8

PSE

+

punkt 3

9

PSE

—

punkt 4

10S

PSE

ONU

+

282, 269, 33

efter punkt 4

11

PSE

+

12

PPE-DE

ONU

+

317, 249, 22

13

PPE-DE

+

14

PPE-DE

EO

—

247, 344, 5

skäl C

1

PSE

+

skäl D

2

PSE

EO

+

359, 208, 19

skäl F

3

PSE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

300, 253, 35

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 10 och slutomröstning

PPE-DE: äf 12

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 1

Första delen:”Europaparlamentet har tagit del ... på plats.”

Andra delen:”Parlamentet stöder rekommendationerna i rapporten.”

4.   Förbindelserna mellan Europa och Medelhavsområdet

Resolutionsförslag: B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007, B6-0096/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: B6-0041/2007 (ITS) |
| B6-0041/2007 | | ITS | | — | |
| Gemensamt resolutionsförslag: RC- B6-0080/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL) |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1 | PPE-DE | EO | + | 304, 271, 12 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0080/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0084/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0090/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0092/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0094/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0096/2007 | | PSE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: B6-0041/2007 (ITS)

B6-0041/2007

ITS

—

Gemensamt resolutionsförslag: RC- B6-0080/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL)

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

1

PPE-DE

EO

+

304, 271, 12

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0080/2007

ALDE

↓

B6-0084/2007

Verts/ALE

↓

B6-0090/2007

UEN

↓

B6-0092/2007

GUE/NGL

↓

B6-0094/2007

PPE-DE

↓

B6-0096/2007

PSE

↓

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 7

Första delen: Hela texten utom orden ”vara förutsättningslöst och”

Andra delen: dessa ord

5.   Inrättande av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet

Betänkande: Kader ARIF (A6-0468/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 14 | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt 17 | 1 | ALDE | | T | |
| punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 22 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | + | 318, 257, 4 |
| punkt 46 | 2 | ALDE | | — | |
| punkt 51 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 54 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 56 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 58 | 5 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 97 | 9 | ITS | | — | |
| punkt 98 | 10S | ITS | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 100 | 11 | PSE | | + | |
| punkt 101 | 6 | UEN | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 14

3

PPE-DE

+

punkt 17

1

ALDE

T

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 22

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/EO

+

318, 257, 4

punkt 46

2

ALDE

—

punkt 51

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 54

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 56

4

PPE-DE

+

punkt 58

5

PPE-DE

delad

1

+

2

—

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 97

9

ITS

—

punkt 98

10S

ITS

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 100

11

PSE

+

punkt 101

6

UEN

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslagen 7 och 8 har strukits.

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkt 17

Begäran om delad omröstning

ALDE

äf 5

Första delen:”Europaparlamentet ber ... GATS-ram”

Andra delen: (text utgår)

PPE-DE

punkt 22

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet är mycket ... medellång sikt” och ”något som förordas i denna studie”

Andra delen:”Parlamentet är mycket ... medellång sikt”

Tredje delen:”något som förordas i denna studie”

punkt 51

Första delen: Hela texten utom orden ”där tryggare ... kommersiella överväganden”

Andra delen: dessa ord

punkt 54

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... behov och särdrag”

Andra delen:”När det gäller ... gällande TRIPS”

punkt 98

Första delen:”Europaparlamentet anser ... och utveckling”

Andra delen:”Parlamentet framhåller ... och samhällsliv”

Övrigt

Gianluca Susta, för ALDE-gruppen lade fram följande muntliga äf till punkt 58:

58. Europaparlamentet ber kommissionen att avstå ifrån att sätta press på länderna i södra och östra Medelhavsområdet att de skall öppna sina tjänstemarknader utöver vad som beslutats inom WTO:s GATS-ram och att svara på positiva erbjudanden genom att beakta EU-bestämmelserna avseende utökade möjligheter för fri rörelse för anställda inom tjänstebranschen (Leveranssätt IV i GATS).

6.   Bosnien och Hercegovina

Betänkande: Doris PACK (A6-0030/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 7 | PPE-DE | | + | |
| punkt 2 | 8 | PPE-DE | | + | |
| punkt 3 | 9S | PPE-DE | | + | |
| punkt 4 | 15 | Verts/ALE | | T | |
| punkt 8 | 5 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 13 | 17 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| efter punkt 14 | 18 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 20 | 10 | PPE-DE | | + | |
| punkt 21 | 11 | PPE-DE | | + | |
| punkt 26 | 14 | PPE-DE | | + | |
| punkt 29 | 12 | PPE-DE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 32 | 16 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | + | |
| 13 | PPE-DE | | + | Tillägg till äf 16, andra delen |
| punkt 33 | 20 | PPE-DE | | + | |
| punkt 34 | 1 | PSE | | + | |
| skäl C | 2 | PPE-DE | | + | |
| skäl D | 3 | PPE-DE | | + | |
| skäl E | 4 | PPE-DE | | + | |
| skäl G | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl M | 19 | GUE/NGL | | — | |
| 6 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

7

PPE-DE

+

punkt 2

8

PPE-DE

+

punkt 3

9S

PPE-DE

+

punkt 4

15

Verts/ALE

T

punkt 8

5

PPE-DE

+

efter punkt 13

17

GUE/NGL

delad

1

—

2

—

efter punkt 14

18

GUE/NGL

—

efter punkt 20

10

PPE-DE

+

punkt 21

11

PPE-DE

+

punkt 26

14

PPE-DE

+

punkt 29

12

PPE-DE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 32

16

Verts/ALE

delad

1

—

2

+

13

PPE-DE

+

Tillägg till äf 16, andra delen

punkt 33

20

PPE-DE

+

punkt 34

1

PSE

+

skäl C

2

PPE-DE

+

skäl D

3

PPE-DE

+

skäl E

4

PPE-DE

+

skäl G

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl M

19

GUE/NGL

—

6

PPE-DE

+

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning:

PPE-DE: skäl G

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, Verts/ALE

äf 16

Första delen: Hela texten utom orden ”Denna förlängning ... större ansvar”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE

äf 17

Första delen:”Europaparlamentet ... som möjligt”

Andra delen:”Det är angeläget ... stabilitet i landet”

7.   Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller

Betänkande: Johannes VOGGENHUBER (A6-0034/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 1 | ITS | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 468, 93, 35 |
| 2/ONU | + | 455, 115, 21 |
| punkt 6 | 5 | ITS | | — | |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 13 | 6S | PPE-DE | | — | |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| 7S | PPE-DE | | ↓ | |
| efter skäl D | 8 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| efter skäl H | 2 | ITS | | — | |
| efter skäl L | 3 | ITS | | — | |
| efter skäl M | 4 | ITS | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 485, 87, 29 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

1

ITS

—

punkt

originaltexten

delad

1/ONU

+

468, 93, 35

2/ONU

+

455, 115, 21

punkt 6

5

ITS

—

punkt 8

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 13

6S

PPE-DE

—

punkt 15

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

7S

PPE-DE

↓

efter skäl D

8

GUE/NGL

delad

1

—

2

—

efter skäl H

2

ITS

—

efter skäl L

3

ITS

—

efter skäl M

4

ITS

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

485, 87, 29

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 2 och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 8

Första delen:”Europaparlamentet anser ... enskilt fall”

Andra delen:”och anser ... som berörs.”

PSE

äf 8

Första delen:”Alla EU-lagstiftningsförslag ... social stadgan”

Andra delen:”liksom med de ... traditioner”

IND/DEM

punkt 2

Första delen: Hela texten utom orden ”bevara de viktigaste framstegen som man lyckats införa i konstitutionen”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Johannes Voggenhuber (föredragande) lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 15:

15. Europaparlamentet överväger därför möjligheten att ändra artikel 34 i sin arbetsordning, för att på så sätt ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppgift att kontrollera effekterna av lagstiftningsförslag, åtgärder och bestämmelser som berör de grundläggande rättigheterna. Parlamentet har även för avsikt att ändra artiklarna 91 och 115 i arbetsordningen så att parlamentets resolutioner även skall kunna handla om frågor som rör medlemsstaterna, så att parlamentet så snabbt som möjligt kan uppfylla sin skyldighet i enlighet med artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget.

8.   Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater

Betänkande: Willy MEYER PLEITE (A6-0026/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, led b | 2 | PSE | | — | |
| punkt 1, led d | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1, led t | 3S | PSE | | T | |
| 18 | Verts/ALE | | — | |
| 12 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 1, led u | 4 | PSE | | T | |
| 19 | Verts/ALE | | — | |
| 13 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 1, led v | 20S | Verts/ALE | | — | |
| 14 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 5 | PSE | | T | |
| punkt 1, led y | 6S= | PSE
  Verts/ALE | | T | |
| 21S= | PSE
  Verts/ALE | | — | |
| 15 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 1, led z | 7S | PSE | | T | |
| 22 | Verts/ALE | | — | |
| 16 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 1, led aa | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1, led ab | 23 | Verts/ALE | | — | |
| 8 | PSE | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led ac | 24 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 1, led ad | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led ae | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led ag | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led ah | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led aj | 9 | PSE | | — | |
| 25 | Verts/ALE | | — | |
| strecksats 2 | 11 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| skäl C | 10 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | ↓ | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | ONU | + | 472, 30, 75 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1, led b

2

PSE

—

punkt 1, led d

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1, led t

3S

PSE

T

18

Verts/ALE

—

12

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 1, led u

4

PSE

T

19

Verts/ALE

—

13

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 1, led v

20S

Verts/ALE

—

14

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

5

PSE

T

punkt 1, led y

6S=

PSE

Verts/ALE

T

21S=

PSE

Verts/ALE

—

15

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 1, led z

7S

PSE

T

22

Verts/ALE

—

16

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 1, led aa

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1, led ab

23

Verts/ALE

—

8

PSE

—

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led ac

24

Verts/ALE

—

punkt 1, led ad

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led ae

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led ag

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led ah

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led aj

9

PSE

—

25

Verts/ALE

—

strecksats 2

11

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

skäl C

10

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

17

Verts/ALE

↓

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

ONU

+

472, 30, 75

Äf 1 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: punkterna 1ab, 1ad, 1ae, 1ag och 1ah

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

punkt 1, led d

Första delen: Hela texten utom ordet ”terrorismbekämpning”

Andra delen: detta ord

punkt 1, led aa

Första delen:”Rådet uppmanas ... effektiv tullunion”

Andra delen:”samt att ratificera ... i hela regionen”

9.   Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen

Betänkande: Luis YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (A6-0025/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, led b | 1 | PSE | | T | |
| 12 | GUE/NGL | | — | |
| 15 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 1, led d | 2 | PSE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1, efter led e | 14 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 228, 323, 4 |
| punkt 1, led s | 4 | PSE | | T | |
| 17 | Verts/ALE | | T | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 1, led t | 5S=
  18S= | PSE
  Verts/ALE | | — | |
| punkt 1, led u | 6=
  19= | PSE
  Verts/ALE | | T | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 1, led v | 7S=
  20S= | PSE
  Verts/ALE | | T | |
| | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 1, led x | 8S | PSE | | T | |
| 21 | Verts/ALE | | T | |
| 13 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 1, led y | 9 | PSE | | T | |
| 22 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 1, led aa | 23 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 1, led ab | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 1, led ac | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter strecksats 7 | 10 | GUE/NGL | | — | |
| skäl D | 11 | GUE/NGL | | — | |
| 16 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | ONU | + | 470, 29, 65 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1, led b

1

PSE

T

12

GUE/NGL

—

15

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 1, led d

2

PSE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1, efter led e

14

GUE/NGL

delad

1

+

2/EO

—

228, 323, 4

punkt 1, led s

4

PSE

T

17

Verts/ALE

T

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 1, led t

5S=

18S=

PSE

Verts/ALE

—

punkt 1, led u

6=

19=

PSE

Verts/ALE

T

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 1, led v

7S=

20S=

PSE

Verts/ALE

T

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 1, led x

8S

PSE

T

21

Verts/ALE

T

13

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 1, led y

9

PSE

T

22

Verts/ALE

—

punkt 1, led aa

23

Verts/ALE

—

punkt 1, led ab

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 1, led ac

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter strecksats 7

10

GUE/NGL

—

skäl D

11

GUE/NGL

—

16

Verts/ALE

—

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

ONU

+

470, 29, 65

Äf 3 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning:

GUE/NGL: punkterna 1ab och 1ac

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

punkt 1, led d

Första delen: Hela texten utom orden ”och terrorism, särskilt narkoterrorism”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE

äf 14

Första delen:”Rådet uppmanas ... och hälsovård”

Andra delen:”som syftar till ... av detta slag”

Övrigt

Luis Yáñez-Barnuevo García (föredraganden) lade fram följande muntliga ändringsförslag:

| — | punkt 1b
  ”1b) Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att ett av syftena med associeringsavtalet mellan EU och Andinska gemenskapen bör vara att efterhand upprätta ett avancerat frihandelsområde, inleda en politisk dialog och samarbeta, (text utgår) främja en hållbar mänsklig utveckling och social sammanhållning, befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt främja respekten för de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna, utan att förbise de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter.” |
| --- | --- |

—

punkt 1b

”1b) Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att ett av syftena med associeringsavtalet mellan EU och Andinska gemenskapen bör vara att efterhand upprätta ett avancerat frihandelsområde, inleda en politisk dialog och samarbeta, (text utgår) främja en hållbar mänsklig utveckling och social sammanhållning, befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt främja respekten för de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna, utan att förbise de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter.”

| — | punkt 1s
  ”1s) Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln på rättvisa villkor till ömsesidig nytta på grundval av komplementaritet och solidaritet för att se till att det framtida avtalet minskar den för närvarande bristande symmetrin mellan EU och Andinska gemenskapen samt mellan länderna inom Andinska gemenskapen. Förhandlingsdirektiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som ingåtts inom ramen för den regionala integrationen och den förbättring av konkurrenskraften som de andinska länderna uppnått. Man måste i detta sammanhang ge ett starkt stöd till en ändring av produktionsstrukturen och till en förbättring av konkurrenskraften inom de andinska ekonomierna genom åtgärder inom ramen för utvecklingssamarbete, samt genom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör man mot denna bakgrund främja en stabil juridisk miljö som garanterar säkra investeringar och upprätthållande av ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna. Man bör också säkra konkurrenskraften och den fria marknaden genom en avregleringspolitik som är förenlig med det framtida associeringsavtalets mål.” |
| --- | --- |

—

punkt 1s

”1s) Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln på rättvisa villkor till ömsesidig nytta på grundval av komplementaritet och solidaritet för att se till att det framtida avtalet minskar den för närvarande bristande symmetrin mellan EU och Andinska gemenskapen samt mellan länderna inom Andinska gemenskapen. Förhandlingsdirektiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som ingåtts inom ramen för den regionala integrationen och den förbättring av konkurrenskraften som de andinska länderna uppnått. Man måste i detta sammanhang ge ett starkt stöd till en ändring av produktionsstrukturen och till en förbättring av konkurrenskraften inom de andinska ekonomierna genom åtgärder inom ramen för utvecklingssamarbete, samt genom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör man mot denna bakgrund främja en stabil juridisk miljö som garanterar säkra investeringar och upprätthållande av ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna. Man bör också säkra konkurrenskraften och den fria marknaden genom en avregleringspolitik som är förenlig med det framtida associeringsavtalets mål.”

| — | punkt 1u
  ”1u) Rådet uppmanas att ta hänsyn till att fullbordandet av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen genom vilket ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika upprättas är ett prioriterat strategiskt mål inom ramen för EU:s externa förbindelser. Detta måste ses i ett internationellt sammanhang karaktäriserat av ökande beroenden, ekonomisk tillväxt, uppkomsten av nya ekonomiska stormakter samt en serie globala utmaningar som går utöver nationsgränserna, t.ex. säkerheten, det ekonomiska styret på global nivå, miljön och fattigdomsminskningen.” |
| --- | --- |

—

punkt 1u

”1u) Rådet uppmanas att ta hänsyn till att fullbordandet av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen genom vilket ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika upprättas är ett prioriterat strategiskt mål inom ramen för EU:s externa förbindelser. Detta måste ses i ett internationellt sammanhang karaktäriserat av ökande beroenden, ekonomisk tillväxt, uppkomsten av nya ekonomiska stormakter samt en serie globala utmaningar som går utöver nationsgränserna, t.ex. säkerheten, det ekonomiska styret på global nivå, miljön och fattigdomsminskningen.”

| — | punkt 1v
  ”1v) Rådet uppmanas att förbinda sig att upprätta ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som följer av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, för att på detta sätt bidra till att stärka det multilaterala handelssystemet.” |
| --- | --- |

—

punkt 1v

”1v) Rådet uppmanas att förbinda sig att upprätta ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som följer av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, för att på detta sätt bidra till att stärka det multilaterala handelssystemet.”

| — | punkt 1x
  ”1x) Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter och som efter en övergångsperiod i enlighet med WTO-bestämmelserna upprättar ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet.” |
| --- | --- |

—

punkt 1x

”1x) Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter och som efter en övergångsperiod i enlighet med WTO-bestämmelserna upprättar ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet.”

10.   Saknade personer i Cypern

Resolutionsförslag: B6-0118/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: B6-0118/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: B6-0118/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

11.   Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken

Betänkande: Francesco MUSOTTO (A6-0044/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 25 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 26 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl E | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl F | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 473, 26, 35 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 25

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 26

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl E

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl F

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

473, 26, 35

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkt 25

GUE/NGL: punkterna 25, 26 och skäl E och F

12.   Lokala myndigheters roll i utvecklingssamarbetet

Betänkande: Pierre SCHAPIRA (A6-0039/2007)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

13.   Guatemala

Resolutionsförslag: B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007, B6-0116/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag: RC-B6-0101/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| skäl B | | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| skäl C | | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 57, 0, 1 |
| Förslag till resolutioner från de politiska grupperna |
| B6-0101/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0104/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0106/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0107/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0111/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0116/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag: RC-B6-0101/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

skäl B

originaltexten

+

ändrat muntligen

skäl C

originaltexten

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

57, 0, 1

Förslag till resolutioner från de politiska grupperna

B6-0101/2007

PSE

↓

B6-0104/2007

PPE-DE

↓

B6-0106/2007

UEN

↓

B6-0107/2007

GUE/NGL

↓

B6-0111/2007

ALDE

↓

B6-0116/2007

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Övrigt:

Marios Matsakis, för ALDE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag

De två muntliga ändringsförslagen i denna gemensamma resolution berör inte den svenska versionen.

14.   Kambodja

Resolutionsförslag: B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007, B6-0117/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: RC-B6-0102/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| efter skäl G | 1 | ALDE | ONU | — | 11, 46, 2 |
| 2 | ALDE | ONU | + | 40, 16, 0 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 59, 0, 0 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0102/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0103/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0108/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0110/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0112/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0117/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: RC-B6-0102/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

efter skäl G

1

ALDE

ONU

—

11, 46, 2

2

ALDE

ONU

+

40, 16, 0

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

59, 0, 0

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0102/2007

PSE

↓

B6-0103/2007

PPE-DE

↓

B6-0108/2007

GUE/NGL

↓

B6-0110/2007

UEN

↓

B6-0112/2007

ALDE

↓

B6-0117/2007

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

ALDE: äf 1 och 2

15.   Nigeria

Resolutionsförslag: B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007, B6-0115/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0105/2007 | | PPE-DE | ONU | + | 36, 24, 1 |
| Gemensamt resolutionsförslag: RC-B6-0109/2007




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | ↓ | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0109/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0113/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0114/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0115/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0105/2007

PPE-DE

ONU

+

36, 24, 1

Gemensamt resolutionsförslag: RC-B6-0109/2007

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

↓

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0109/2007

GUE/NGL

↓

B6-0113/2007

ALDE

↓

B6-0114/2007

PSE

↓

B6-0115/2007

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning B6-0105/2007

16.   Överfall på Galina Kozlova, ledamot i Styrelsen för organisationen Mari Ušem och chefredaktör för den litterära tidskriften Ontšõko

Resolutionsförslag: B6-0081/2007, B6-0086/2007, B6-0089/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag: RC-B6-0081/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0081/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0086/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0089/2007 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag: RC-B6-0081/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0081/2007

ALDE

↓

B6-0086/2007

PPE-DE

↓

B6-0089/2007

UEN

↓

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B6-0119/2007 - Olaglig fågeljakt i Malta

ändring 10

Ja-röster: 282

ALDE: Costa, Ortuondo Larrea

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beglitis, Bono, Bourzai, Bozkurt, Creţu Gabriela, De Keyser, Douay, Dumitrescu, Estrela, Fazakas, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Kirilov, Koterec, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Mann Erika, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Muscat, Napoletano, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Simpson, Skinner, Tarand, Thomsen, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni

Verts/ALE: Turmes

Nej-röster: 269

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Lundgren

NI: Allister

PPE-DE: Belet, Brepoels, Doyle, Seeberg, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Batzeli, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Borrell Fontelles, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gomes, Groote, Haug, Hedh, Hegyi, Hughes, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Öger, Panzeri, Paşcu, Patrie, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Stihler, Stockmann, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 33

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde

ITS: Mote

PPE-DE: Hoppenstedt, McGuinness, Mitchell, Stauner

PSE: Capoulas Santos, Ferreira Elisa, Ford, Gierek, Grabowska, Gruber, Jöns, Lambrinidis, Lienemann, Martin David, Pahor, Paparizov, Peillon, Rosati, Rouček, Severin, Tabajdi, Wiersma, Zingaretti

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rogalski

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin, Claude Turmes

2.   B6-0119/2007 - Olaglig fågeljakt i Malta

ändring 12

Ja-röster: 317

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea, Dillen, Mihăescu, Mussolini, Popeangă

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cottigny, De Rossa, Lehtinen, dos Santos

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Zīle

Nej-röster: 249

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: De Veyrac, Mathieu, Seeberg, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Esteves, Hoppenstedt, Schierhuber, Stauner

PSE: Goebbels, Peillon

UEN: Camre, Janowski

3.   B6-0119/2007 - Olaglig fågeljakt i Malta

resolution

Ja-röster: 300

ALDE: Andria, Busk, Cavada, Christova, Cornillet, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Jäätteenmäki, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

ITS: Mihăescu

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Doyle, Grosch, Gyürk, Jackson, Kelemen, Kónya-Hamar, Parish, Seeberg, Stauner, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 253

ALDE: Ali, Alvaro, Attwooll, Bărbuleţiu, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Davies, Deprez, Guardans Cambó, Harkin, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Sterckx, Szent- Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Lehtinen, Myller, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone

Nedlagda röster: 35

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Newton Dunn

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Gál, Glattfelder, Liese, Mitchell, Schierhuber, Seeber

PSE: Attard-Montalto, Cottigny, Grech, Guy-Quint, Muscat, Peillon, Piecyk

UEN: Borghezio, Janowski, Speroni

4.   Betänkande Voggenhuber A6-0034/2007

punkt 2/1

Ja-röster: 468

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Meyer Pleite, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Moisuc, Popeangă, Stănescu

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya- Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López- Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Rogalski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, de Groen- Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 93

ALDE: Mohácsi, Polfer, Savi

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Petre, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Masiel, Ó Neachtain, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Harms, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Ždanoka

Nedlagda röster: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Wagenknecht

ITS: Coşea, Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Buzek

PSE: Evans Robert, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, La Russa, Pirilli, Poli Bortone

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Tatjana Ždanoka, Marcin Libicki

Nej-röster:
  Koenraad Dillen

5.   Betänkande Voggenhuber A6-0034/2007

punkt 2/2

Ja-röster: 455

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa- Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, de Groen- Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gargani, Hannan, Harbour, Jackson, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Maštálka

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kamall

PSE: Corbett, Corbey, Evans Robert, Gill, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Joseph Muscat

6.   Betänkande Voggenhuber A6-0034/2007

resolution

Ja-röster: 485

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 87

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Záborská

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski

Nedlagda röster: 29

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Ouzký, Peterle, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne, Hedh

UEN: Berlato, La Russa, Poli Bortone

7.   Betänkande Meyer Pleite A6-0026/2007

resolution

Ja-röster: 472

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuc, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nej-röster: 30

ALDE: Jensen

GUE/NGL: Brie, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Pomés Ruiz

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nedlagda röster: 75

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Železný

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Lauk, Ouzký, Škottová, Šťastný, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

8.   Betänkande Yáñez-Barnuevo García A6-0025/2007

resolution

Ja-röster: 470

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 29

ALDE: Maaten

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Maštálka, Pafilis, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nedlagda röster: 65

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Krupa

ITS: Martinez, Romagnoli

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hannan

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jules Maaten

9.   Betänkande Musotto A6-0044/2007

resolution

Ja-röster: 473

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García- Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa- Tsagaropoulou, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pinior, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 26

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Tomczak, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Strejček

Nedlagda röster: 35

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Mote

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bushill-Matthews, Buzek, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Parish, Stevenson, Tannock

PSE: Corbett

10.   RC-B6-0101/2007 - Guatemala

resolution

Ja-röster: 57

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 1

ITS: Stănescu

11.   RC-B6-0102/2007 - Kambodja

ändring 1

Ja-röster: 11

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer

NI: Giertych

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 46

GUE/NGL: Pflüger

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Nedlagda röster: 2

ITS: Stănescu

UEN: Rutowicz

12.   RC-B6-0102/2007 - Kambodja

ändring 2

Ja-röster: 40

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 16

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Tobias Pflüger

13.   RC-B6-0102/2007 - Kambodja

resolution

Ja-röster: 59

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

14.   RC-B6-0105/2007 - Nigeria

resolution

Ja-röster: 36

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Hannan, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Nej-röster: 24

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 1

ITS: Stănescu

---

BILAGA III

INTERPARLAMENTARISKA DELEGATIONER

Delegation for relations with the countries of South Asia

(20 medlemmar)

Ordinarie medlemmar

| PPE-DE | BELET Ivo
  BUSHILL-MATTHEWS Philip
  DEVA Nirj
  JÁRÓKA Lívia
  MANN Thomas
  NICHOLSON James
  ... |
| --- | --- |
| PSE | BULFON Wolfgang
  EVANS Robert
  GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
  GOEBBELS Robert
  GOLIK Bogdan
  LEINEN Jo |
| ALDE | LYNNE Elizabeth
  MULDER Jan
  ... |
| UEN | MASIEL Jan Tadeusz |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | KOHLÍČEK Jaromír |
| IND/DEM | ... |

PPE-DE

BELET Ivo

BUSHILL-MATTHEWS Philip

DEVA Nirj

JÁRÓKA Lívia

MANN Thomas

NICHOLSON James

...

PSE

BULFON Wolfgang

EVANS Robert

GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna

GOEBBELS Robert

GOLIK Bogdan

LEINEN Jo

ALDE

LYNNE Elizabeth

MULDER Jan

...

UEN

MASIEL Jan Tadeusz

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

KOHLÍČEK Jaromír

IND/DEM

...

Delegationen för förbindelserna med Indien

(22 medlemmar)

Ordinarie medlemmar

| PPE-DE | BAUER Edit
  DEMETRIOU Panayiotis
  EHLER Jan Christian
  IBRISAGIC Anna
  LAMASSOURE Alain
  LECHNER Kurt
  McGUINNESS Mairead
  VAKALIS Nikolaos |
| --- | --- |
| PSE | CHRISTENSEN Ole
  DE VITS Mia
  ETTL Harald
  GILL Neena
  ŢICĂU Silvia-Adriana
  VAUGRENARD Yannick |
| ALDE | CIORNEI Silvia
  COSTA Paolo
  DUQUESNE Antoine |
| UEN | RYAN Eoin |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | PAFILIS Athanasios |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan |
| ITS | MOTE Ashley |

PPE-DE

BAUER Edit

DEMETRIOU Panayiotis

EHLER Jan Christian

IBRISAGIC Anna

LAMASSOURE Alain

LECHNER Kurt

McGUINNESS Mairead

VAKALIS Nikolaos

PSE

CHRISTENSEN Ole

DE VITS Mia

ETTL Harald

GILL Neena

ŢICĂU Silvia-Adriana

VAUGRENARD Yannick

ALDE

CIORNEI Silvia

COSTA Paolo

DUQUESNE Antoine

UEN

RYAN Eoin

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

PAFILIS Athanasios

IND/DEM

BELDER Bastiaan

ITS

MOTE Ashley

Delegationen för förbindelserna med Afghanistan

(16 medlemmar)

Ordinarie medlemmar

| PPE-DE | FONTAINE Nicole
  HÖKMARK Gunnar
  PODESTÀ Guido
  TAJANI Antonio
  ...
  ... |
| --- | --- |
| PSE | ATTARD-MONTALTO John
  CHIESA Giulietto
  MENÉNDEZ del VALLE Emilio
  ...
  ... |
| ALDE | JUKNEVIČIENĖ Ona
  MORILLON Philippe |
| UEN | ANGELILLI Roberta |
| Verts/ALE | BEER Angelika |
| GUE/NGL | BRIE André |

PPE-DE

FONTAINE Nicole

HÖKMARK Gunnar

PODESTÀ Guido

TAJANI Antonio

...

...

PSE

ATTARD-MONTALTO John

CHIESA Giulietto

MENÉNDEZ del VALLE Emilio

...

...

ALDE

JUKNEVIČIENĖ Ona

MORILLON Philippe

UEN

ANGELILLI Roberta

Verts/ALE

BEER Angelika

GUE/NGL

BRIE André

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2007)0073

Hälso- och sjukvård över gränserna

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om gemenskapsåtgärder för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Samråd om gemenskapsåtgärder som rör hälsooch sjukvården” (SEC(2006)1195/4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Samråd om gemenskapsåtgärder som rör hälsooch sjukvården” (SEC(2006)1195/4),

| — | med beaktande av artikel 152 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av de domar som avkunnats av Europeiska gemenskapernas domstol (”EG-domstolen”) i målen Decker (C-120/95, 28 april 1998), Kohll (C-158/96, 28 april 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 juli 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12 juli 2001), IKA (C-326/00, 25 februari 2003), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 maj 2003), Inizan (C-56/01, 23 oktober 2003), Leichtle (C-8/02, 18 mars 2004) och Watts (C-327/04, 16 maj 2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de domar som avkunnats av Europeiska gemenskapernas domstol (”EG-domstolen”) i målen Decker (C-120/95, 28 april 1998), Kohll (C-158/96, 28 april 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 juli 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12 juli 2001), IKA (C-326/00, 25 februari 2003), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 maj 2003), Inizan (C-56/01, 23 oktober 2003), Leichtle (C-8/02, 18 mars 2004) och Watts (C-327/04, 16 maj 2005),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om patientrörlighet och utvecklingen av hälsooch sjukvården i EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om patientrörlighet och utvecklingen av hälsooch sjukvården i EU (1),

| — | med beaktande av den muntliga frågan B6-0013/2007 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan B6-0013/2007 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Hälso- och sjukvårdstjänster omfattas inte av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (2). |
| --- | --- |

A.

Hälso- och sjukvårdstjänster omfattas inte av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (2).

| B. | I Europaparlamentet diskuteras för närvarande ett förslag till betänkande om effekter och konsekvenser av att hälso- och sjukvårdstjänster inte omfattas av direktiv 2006/123/EG. |
| --- | --- |

B.

I Europaparlamentet diskuteras för närvarande ett förslag till betänkande om effekter och konsekvenser av att hälso- och sjukvårdstjänster inte omfattas av direktiv 2006/123/EG.

| C. | EG-domstolen har sedan 1998 avkunnat ett antal domar som gör det möjligt för patienter att fritt förflytta sig för att söka läkar- och hälsovård och som därmed utgör en tillämpning av principen om fri rörlighet när det gäller ersättning av hälso- och sjukvård som tillhandahålls utomlands. |
| --- | --- |

C.

EG-domstolen har sedan 1998 avkunnat ett antal domar som gör det möjligt för patienter att fritt förflytta sig för att söka läkar- och hälsovård och som därmed utgör en tillämpning av principen om fri rörlighet när det gäller ersättning av hälso- och sjukvård som tillhandahålls utomlands.

| D. | Först ansåg domstolen att det var ett hinder mot tillhandahållandet av tjänster att begära ett förhandsgodkännande för att ersättning skulle utgå för kostnader som betalats i en annan medlemsstat, men därefter har domstolen ytterligare utvecklat principerna om ersättning och krav på förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

D.

Först ansåg domstolen att det var ett hinder mot tillhandahållandet av tjänster att begära ett förhandsgodkännande för att ersättning skulle utgå för kostnader som betalats i en annan medlemsstat, men därefter har domstolen ytterligare utvecklat principerna om ersättning och krav på förhandsgodkännande.

| E. | Hälso- och sjukvårdssystemen i Europeiska unionen baseras på principerna om solidaritet, rättvisa och allmängiltighet i syfte att garantera att alla människor, oavsett inkomst, social status och ålder, får lämplig vård av hög kvalitet. |
| --- | --- |

E.

Hälso- och sjukvårdssystemen i Europeiska unionen baseras på principerna om solidaritet, rättvisa och allmängiltighet i syfte att garantera att alla människor, oavsett inkomst, social status och ålder, får lämplig vård av hög kvalitet.

| F. | Reglerna för tillhandahållande av hälso- och sjukvård varierar från ett land till ett annat. |
| --- | --- |

F.

Reglerna för tillhandahållande av hälso- och sjukvård varierar från ett land till ett annat.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda ett samrådsförfarande om gemenskapsåtgärder i syfte att utarbeta en ram för olika aspekter på hälso- och sjukvård över gränserna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda ett samrådsförfarande om gemenskapsåtgärder i syfte att utarbeta en ram för olika aspekter på hälso- och sjukvård över gränserna.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om den fördragsenliga skyldigheten att garantera en hög nivå på folkhälsoskyddet i all gemenskapspolitik. Parlamentet erinrar även om artikel 95.3 i fördraget, där den rättsliga grunden för hälsoåtgärder på den inre marknaden fastställs. Parlamentet anser därför att det måste inrättas en rättslig ram för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna, som på bästa sätt garanterar att patienterna i tid får tillgång till lämplig hälso- och sjukvård av hög kvalitet, att hälso- och sjukvården över gränserna utvecklas och att hälso- och sjukvården finansieras på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om den fördragsenliga skyldigheten att garantera en hög nivå på folkhälsoskyddet i all gemenskapspolitik. Parlamentet erinrar även om artikel 95.3 i fördraget, där den rättsliga grunden för hälsoåtgärder på den inre marknaden fastställs. Parlamentet anser därför att det måste inrättas en rättslig ram för tillhandahållande av hälso- och sjukvård över gränserna, som på bästa sätt garanterar att patienterna i tid får tillgång till lämplig hälso- och sjukvård av hög kvalitet, att hälso- och sjukvården över gränserna utvecklas och att hälso- och sjukvården finansieras på ett hållbart sätt.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att de gränsöverskridande aspekterna av hälso- och sjukvård omfattar patientrörlighet, sjukvårdsanställdas rörlighet och tillhandahållande av hälso- och sjukvård från ett annat land. Parlamentet betonar även att domstolens domar särskilt tar upp problemet med patienters rätt att söka behandling utomlands och därefter få ersättning från de nationella sjukförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att de gränsöverskridande aspekterna av hälso- och sjukvård omfattar patientrörlighet, sjukvårdsanställdas rörlighet och tillhandahållande av hälso- och sjukvård från ett annat land. Parlamentet betonar även att domstolens domar särskilt tar upp problemet med patienters rätt att söka behandling utomlands och därefter få ersättning från de nationella sjukförsäkringssystemen.

| 4. | Europaparlamentet anser därför att en garanterad rättssäkerhet när det gäller ersättning av kostnaderna för gränsöverskridande hälso- och sjukvård är en prioriterad fråga inte enbart för patienter, utan även nationella sjukförsäkringssystem och vårdleverantörer. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att klargöra vilka förfaranden och villkor som gäller för ersättning i olika fall. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser därför att en garanterad rättssäkerhet när det gäller ersättning av kostnaderna för gränsöverskridande hälso- och sjukvård är en prioriterad fråga inte enbart för patienter, utan även nationella sjukförsäkringssystem och vårdleverantörer. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att klargöra vilka förfaranden och villkor som gäller för ersättning i olika fall.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram gemensamma principer och grundläggande riktlinjer för hälso- och sjukvård i syfte att garantera patientsäkerheten. Parlamentet anser även att utveckling av harmoniserade hälsoindikatorer (exempelvis blodteststandarder) på gemenskapsnivå är mycket viktigt för att utveckla utbyte av bästa metoder, särskilt mellan sjukvårdsanställda. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram gemensamma principer och grundläggande riktlinjer för hälso- och sjukvård i syfte att garantera patientsäkerheten. Parlamentet anser även att utveckling av harmoniserade hälsoindikatorer (exempelvis blodteststandarder) på gemenskapsnivå är mycket viktigt för att utveckla utbyte av bästa metoder, särskilt mellan sjukvårdsanställda.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU måste spela en viktig roll i arbetet med att öka patienternas tillgång till information om rörlighet över gränserna genom att samordna samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU måste spela en viktig roll i arbetet med att öka patienternas tillgång till information om rörlighet över gränserna genom att samordna samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område.

| 7. | Europaparlamentet anser att patientrörlighet alltid måste vara en fråga om fritt val för patienten och att inga påtryckningar får påverka patientens valmöjligheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att patientrörlighet alltid måste vara en fråga om fritt val för patienten och att inga påtryckningar får påverka patientens valmöjligheter.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man måste garantera patientsäkerheten i alla situationer, oavsett var och hur hälso- och sjukvården tillhandahålls. Parlamentet begär att man skall förtydliga ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter när det gäller övervakningen av vårdleverantörerna och efterlyser ett effektivt utbyte av information mellan de nationella myndigheterna om de sjukvårdsanställdas registrering och status i disciplinärenden. Det bör även skapas ett system för framförande av klagomål mot missförhållanden i samband med hälso- och sjukvård över gränserna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att man måste garantera patientsäkerheten i alla situationer, oavsett var och hur hälso- och sjukvården tillhandahålls. Parlamentet begär att man skall förtydliga ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter när det gäller övervakningen av vårdleverantörerna och efterlyser ett effektivt utbyte av information mellan de nationella myndigheterna om de sjukvårdsanställdas registrering och status i disciplinärenden. Det bör även skapas ett system för framförande av klagomål mot missförhållanden i samband med hälso- och sjukvård över gränserna.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att det nästan alltid krävs en långvarig uppföljning i samband med hälsooch sjukvård samt medicinsk behandling. Parlamentet konstaterar att det behövs tydliga regler om hur uppgifter och ansvar fördelas mellan vårdleverantörerna under de olika stadierna av behandling och vård. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att det nästan alltid krävs en långvarig uppföljning i samband med hälsooch sjukvård samt medicinsk behandling. Parlamentet konstaterar att det behövs tydliga regler om hur uppgifter och ansvar fördelas mellan vårdleverantörerna under de olika stadierna av behandling och vård.

| 10. | Europaparlamentet anser att inrättandet av en rättslig ram på gemenskapsnivå är det bästa sättet att garantera rättssäkerhet för patienter, nationella hälso- och sjukvårdssystem och privata vårdleverantörer. Parlamentet anser också att detta är det bästa sättet att optimalt utnyttja hälso- och sjukvårdsresurserna och påskynda inledandet av behandling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att inrättandet av en rättslig ram på gemenskapsnivå är det bästa sättet att garantera rättssäkerhet för patienter, nationella hälso- och sjukvårdssystem och privata vårdleverantörer. Parlamentet anser också att detta är det bästa sättet att optimalt utnyttja hälso- och sjukvårdsresurserna och påskynda inledandet av behandling.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att man i den gemenskapsramen inbegriper en gemensam stadga för patienters rättigheter i syfte att säkerställa att dessa rättigheter iakttas i praktiken både över gränserna och i hemlandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att man i den gemenskapsramen inbegriper en gemensam stadga för patienters rättigheter i syfte att säkerställa att dessa rättigheter iakttas i praktiken både över gränserna och i hemlandet.

| 12. | Europaparlamentet anser även att den rättsliga ramen måste omfatta ett system för insamling av uppgifter och utbyte av information mellan nationella myndigheter om vårdleverantörer, registrering av dem och deras status i disciplinärenden och tillgängliga sakkunskaper. Parlamentet anser vidare att inrättandet av ett nätverk av europeiska referenscenter skulle vara av stor vikt för behandlingen av sjukdomar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser även att den rättsliga ramen måste omfatta ett system för insamling av uppgifter och utbyte av information mellan nationella myndigheter om vårdleverantörer, registrering av dem och deras status i disciplinärenden och tillgängliga sakkunskaper. Parlamentet anser vidare att inrättandet av ett nätverk av europeiska referenscenter skulle vara av stor vikt för behandlingen av sjukdomar.

| 13. | Europaparlamentet anser att det för patientsäkerhetens skull är nödvändigt att i lagstiftningsramen införliva en skyldighet för de nationella myndigheterna att utbyta information om registrering och disciplinärenden avseende sjukvårdsanställda som deltar i hälso- och sjukvård över gränserna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det för patientsäkerhetens skull är nödvändigt att i lagstiftningsramen införliva en skyldighet för de nationella myndigheterna att utbyta information om registrering och disciplinärenden avseende sjukvårdsanställda som deltar i hälso- och sjukvård över gränserna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett system med en enda instans som patienter kan vända sig till med klagomål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett system med en enda instans som patienter kan vända sig till med klagomål.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild uppmärksamhet vid att informera patienterna om deras rättigheter och skyldigheter och att ta med lämpliga bestämmelser i sitt lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild uppmärksamhet vid att informera patienterna om deras rättigheter och skyldigheter och att ta med lämpliga bestämmelser i sitt lagstiftningsförslag.

| 16. | Europaparlamentet anser att den kommande gemenskapsramen kan ge EU-medborgarna större inflytande i egenskap av patienter och bidra till att uppmuntra medlemsstaterna att utveckla sina hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den kommande gemenskapsramen kan ge EU-medborgarna större inflytande i egenskap av patienter och bidra till att uppmuntra medlemsstaterna att utveckla sina hälso- och sjukvårdssystem.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 543.

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

P6_TA(2007)0074

Olaglig fågeljakt i Malta

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om jakt på och fångst av flyttfåglar på Malta under våren

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställning 794/2004, framställning 334/2005 och framställning 886/2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning 794/2004, framställning 334/2005 och framställning 886/2005,

| — | med beaktande av rapporten om den undersökning som utskottet för framställningar utförde på Malta den 9-12 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om den undersökning som utskottet för framställningar utförde på Malta den 9-12 maj 2006,

| — | med beaktande av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (1) (fågeldirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (1) (fågeldirektivet),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) (habitatdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2) (habitatdirektivet),

| — | med beaktande av artiklarna 10, 226 och 242 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 226 och 242 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av den muntliga frågan B6-0015/2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan B6-0015/2007,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har mottagit flera framställningar som riktar sig mot de metoder som används för att jaga och fånga flyttfåglar på Malta under våren, bland annat en framställning från den kungliga belgiska fågelskyddsföreningen (Ligue Royale Belge pour la Protection des Oiseaux) som undertecknats av 300 000 européer, varav över 4 000 malteser. 115 000 européer, framför allt från Förenade kungariket, lämnade i februari 2007 in framställningar till den maltesiska regeringen för att protestera mot vårjakten. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har mottagit flera framställningar som riktar sig mot de metoder som används för att jaga och fånga flyttfåglar på Malta under våren, bland annat en framställning från den kungliga belgiska fågelskyddsföreningen (Ligue Royale Belge pour la Protection des Oiseaux) som undertecknats av 300 000 européer, varav över 4 000 malteser. 115 000 européer, framför allt från Förenade kungariket, lämnade i februari 2007 in framställningar till den maltesiska regeringen för att protestera mot vårjakten.

| B. | Utskottet för framställningar har undersökt påståendena i framställningarna och har skickat en delegation till Malta i enlighet med artikel 192.3 i Europaparlamentets arbetsordning för att skapa sig en bild av de faktiska förhållandena. |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar har undersökt påståendena i framställningarna och har skickat en delegation till Malta i enlighet med artikel 192.3 i Europaparlamentets arbetsordning för att skapa sig en bild av de faktiska förhållandena.

| C. | I rapporten om undersökningen konstaterades att även om de ansvariga maltesiska myndigheterna har gjort vissa ansträngningar för att anpassa den nationella lagstiftningen och dess tillämpning till gemenskapslagstiftningen hotas hållbarheten för flera flyttfågelarter fortfarande allvarligt av den olagliga och urskillningslösa jakten och fångsten när de under sin vårflytt vilar på Malta. |
| --- | --- |

C.

I rapporten om undersökningen konstaterades att även om de ansvariga maltesiska myndigheterna har gjort vissa ansträngningar för att anpassa den nationella lagstiftningen och dess tillämpning till gemenskapslagstiftningen hotas hållbarheten för flera flyttfågelarter fortfarande allvarligt av den olagliga och urskillningslösa jakten och fångsten när de under sin vårflytt vilar på Malta.

| D. | I samma rapport uttrycks också oro över Maltas efterlevnad av såväl fågeldirektivet som habitatdirektivet och över den olagliga jakten på och fångsten av skyddade arter, framför allt rovfåglar. |
| --- | --- |

D.

I samma rapport uttrycks också oro över Maltas efterlevnad av såväl fågeldirektivet som habitatdirektivet och över den olagliga jakten på och fångsten av skyddade arter, framför allt rovfåglar.

| E. | De maltesiska jägarna försvarar jakten och fångsten under våren med att den ingår i deras kulturtradition. Flyttfåglarnas rastplatser har emellertid minskat betydligt de senaste åren på grund av stadsutvecklingen, och nya metoder och vapen har dessutom gjort jakten effektivare, varigenom hela populationer av flyttfåglar har skadats och fåglar som pilgrimsfalk och tornuggla har dött ut lokalt. |
| --- | --- |

E.

De maltesiska jägarna försvarar jakten och fångsten under våren med att den ingår i deras kulturtradition. Flyttfåglarnas rastplatser har emellertid minskat betydligt de senaste åren på grund av stadsutvecklingen, och nya metoder och vapen har dessutom gjort jakten effektivare, varigenom hela populationer av flyttfåglar har skadats och fåglar som pilgrimsfalk och tornuggla har dött ut lokalt.

| F. | Opinionsundersökningarna tyder på att det stora flertalet i det maltesiska samhället är emot de nuvarande fångstmetoderna. |
| --- | --- |

F.

Opinionsundersökningarna tyder på att det stora flertalet i det maltesiska samhället är emot de nuvarande fångstmetoderna.

| G. | Maltas regering har beslutat att tillåta vårjakt på turturduvor och vaktel, två arter som minskar i antal, mellan den 10 april och 20 maj 2007, och fångst mellan den 26 mars och 20 maj 2007. |
| --- | --- |

G.

Maltas regering har beslutat att tillåta vårjakt på turturduvor och vaktel, två arter som minskar i antal, mellan den 10 april och 20 maj 2007, och fångst mellan den 26 mars och 20 maj 2007.

| H. | Malta är en av de största flaskhalsarna för fåglar som flyttar mellan Europa och Afrika. En undersökning som genomfördes nyligen visade att många sällsynta och hotade fåglar hade skjutits i 35 länder, mestadels i Europa, och fångats i 19 länder. |
| --- | --- |

H.

Malta är en av de största flaskhalsarna för fåglar som flyttar mellan Europa och Afrika. En undersökning som genomfördes nyligen visade att många sällsynta och hotade fåglar hade skjutits i 35 länder, mestadels i Europa, och fångats i 19 länder.

| I. | Kommissionen undersöker för närvarande om Maltas införlivande av fågeldirektivet uppfyller kraven i direktivet och om lagstiftningen tillämpas korrekt. Kommissionen har också inlett ett överträdelseförfarande mot Malta för bristande efterlevnad av artikel 9 i direktivet. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen undersöker för närvarande om Maltas införlivande av fågeldirektivet uppfyller kraven i direktivet och om lagstiftningen tillämpas korrekt. Kommissionen har också inlett ett överträdelseförfarande mot Malta för bristande efterlevnad av artikel 9 i direktivet.

| J. | Kommissionen har rekommenderat Maltas regering att inte tillåta vårjakt i år. Om den ger sitt tillstånd till vårjakt 2007 kommer kommissionen i ett förenat mål att undersöka den vårjakt som även godkändes 2004, 2005 och 2006, och sända ett motiverat yttrande till Malta beträffande detta. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har rekommenderat Maltas regering att inte tillåta vårjakt i år. Om den ger sitt tillstånd till vårjakt 2007 kommer kommissionen i ett förenat mål att undersöka den vårjakt som även godkändes 2004, 2005 och 2006, och sända ett motiverat yttrande till Malta beträffande detta.

| K. | Medlemsstaternas skyldighet att samarbeta fullt ut med kommissionen när den använder sina befogenheter enligt artikel 226 i EG-fördraget följer av principen om lojalt samarbete som fastställs i artikel 10 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaternas skyldighet att samarbeta fullt ut med kommissionen när den använder sina befogenheter enligt artikel 226 i EG-fördraget följer av principen om lojalt samarbete som fastställs i artikel 10 i EG-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av rapporten om den undersökning av förhållanden som utskottet för framställningar som den 9-12 maj 2006 utförde på plats. Parlamentet stöder rekommendationerna i rapporten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av rapporten om den undersökning av förhållanden som utskottet för framställningar som den 9-12 maj 2006 utförde på plats. Parlamentet stöder rekommendationerna i rapporten.

| 2. | Europaparlamentet delar den oro som uttrycks i rapporten om undersökningen, särskilt när det gäller tillståndet för vårjakt på flyttfåglar som vilar och olaglig jakt på och fångst av skyddade arter, däribland inom områden som skyddas enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet delar den oro som uttrycks i rapporten om undersökningen, särskilt när det gäller tillståndet för vårjakt på flyttfåglar som vilar och olaglig jakt på och fångst av skyddade arter, däribland inom områden som skyddas enligt gemenskapslagstiftningen.

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla former av olaglig jakt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer alla former av olaglig jakt i alla medlemsstater.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den maltesiska regeringen och kommissionen att offentliggöra alla sina tekniska ståndpunkter i frågan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den maltesiska regeringen och kommissionen att offentliggöra alla sina tekniska ståndpunkter i frågan.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att undersöka om den maltesiska lagstiftningen och dess tillämpning är förenlig med fågeldirektivet. Parlamentet kräver att kommissionen intensifierar sina ansträngningar för att få de maltesiska myndigheterna att fullt ut följa gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att undersöka om den maltesiska lagstiftningen och dess tillämpning är förenlig med fågeldirektivet. Parlamentet kräver att kommissionen intensifierar sina ansträngningar för att få de maltesiska myndigheterna att fullt ut följa gemenskapslagstiftningen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar även den maltesiska regeringen att fullt ut efterleva fågeldirektivet, den relevanta gemenskapslagstiftningen och villkoren i det anslutningsfördrag som undertecknats av den maltesiska regeringen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar även den maltesiska regeringen att fullt ut efterleva fågeldirektivet, den relevanta gemenskapslagstiftningen och villkoren i det anslutningsfördrag som undertecknats av den maltesiska regeringen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den maltesiska regeringens beslut att ta itu med fall av överträdelser genom att bland annat öka bötesbeloppen till maximalt 14 000 EUR, fängelsestraffen upp till två år och dra in jaktlicenserna för all framtid för återfallsförbrytare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den maltesiska regeringens beslut att ta itu med fall av överträdelser genom att bland annat öka bötesbeloppen till maximalt 14 000 EUR, fängelsestraffen upp till två år och dra in jaktlicenserna för all framtid för återfallsförbrytare.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar även den maltesiska regeringens beslut att förbjuda finkfångst och sjöfågeljakt under våren. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar även den maltesiska regeringens beslut att förbjuda finkfångst och sjöfågeljakt under våren.

| 9. | Europaparlamentet påminner om principen om lojalt samarbete som fastställs i artikel 10 i EGfördraget. Enligt artikeln har medlemsstaterna gått med på att samarbeta fullt ut med gemenskapens institutioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om principen om lojalt samarbete som fastställs i artikel 10 i EGfördraget. Enligt artikeln har medlemsstaterna gått med på att samarbeta fullt ut med gemenskapens institutioner.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att principen om lojalt samarbete är särskilt viktig när kommissionen handlar i egenskap av ”fördragens väktare” och undersöker om medlemsstaterna följer gemenskapslagstiftningen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att principen om lojalt samarbete är särskilt viktig när kommissionen handlar i egenskap av ”fördragens väktare” och undersöker om medlemsstaterna följer gemenskapslagstiftningen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till Maltas regering och parlament. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till Maltas regering och parlament.

---

(1)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

P6_TA(2007)0075

Förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om förbindelserna mellan EU och Medelhavsländerna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet inför konferensen i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa-Medelhavsområdet (KOM(2006)0620), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet inför konferensen i Tammerfors för utrikesministrarna i Europa-Medelhavsområdet (KOM(2006)0620),

| — | med beaktande av slutsatserna från utrikesministrarnas åttonde konferens om EU och Medelhavsländerna i Tammerfors den 27-28 november 2006 (åttonde EU-Medelhavskonferensen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från utrikesministrarnas åttonde konferens om EU och Medelhavsländerna i Tammerfors den 27-28 november 2006 (åttonde EU-Medelhavskonferensen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726),

| — | med beaktande slutsatserna från toppmötet mellan EU och Medelhavsområdet i samband med tioårsfirandet av partnerskapet mellan EU och Medelhavsområdet som hölls i Barcelona den 27-28 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande slutsatserna från toppmötet mellan EU och Medelhavsområdet i samband med tioårsfirandet av partnerskapet mellan EU och Medelhavsområdet som hölls i Barcelona den 27-28 november 2005,

| — | med beaktande av resultatet av ministerkonferensen EU-Medelhavsområdet för handel i Marrakech den 24 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av ministerkonferensen EU-Medelhavsområdet för handel i Marrakech den 24 mars 2006,

| — | med beaktande av slutdeklarationen från Civil Forum i Marrakech den 4-7 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationen från Civil Forum i Marrakech den 4-7 november 2006,

| — | med beaktande av konferensen EU-Afrika i Rabat den 10-11 juli 2006 och konferensen i Tripoli den 22-23 november 2006 om migration och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konferensen EU-Afrika i Rabat den 10-11 juli 2006 och konferensen i Tripoli den 22-23 november 2006 om migration och utveckling,

| — | med beaktande av rådets nuvarande ordförandeskaps program, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets nuvarande ordförandeskaps program,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 8 och 9 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 8 och 9 mars 2007,

| — | med beaktande av artikel 113.2 i arbetsordningen, och av följande skäl |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113.2 i arbetsordningen, och av följande skäl

| A. | Medelhavsområdet och Mellanöstern har stor strategisk betydelse för EU vilket kräver en solidarisk Medelhavspolitik för att kunna möta de många gemensamma utmaningarna och för att kunna förverkliga målen om ett område präglat av fred, stabilitet och delat välstånd. |
| --- | --- |

A.

Medelhavsområdet och Mellanöstern har stor strategisk betydelse för EU vilket kräver en solidarisk Medelhavspolitik för att kunna möta de många gemensamma utmaningarna och för att kunna förverkliga målen om ett område präglat av fred, stabilitet och delat välstånd.

| B. | Stats- och regeringscheferna antog den 28 november 2005 ett femårsprogram för att vitalisera Barcelonaprocessen. |
| --- | --- |

B.

Stats- och regeringscheferna antog den 28 november 2005 ett femårsprogram för att vitalisera Barcelonaprocessen.

| C. | Utan fred, stabilitet, solidaritet och utan ett gott styre kan det inte finnas någon hållbar utveckling, och en hållbar utveckling bör vara kärnan i partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

C.

Utan fred, stabilitet, solidaritet och utan ett gott styre kan det inte finnas någon hållbar utveckling, och en hållbar utveckling bör vara kärnan i partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna.

| D. | Under de senaste åren har konflikten mellan israeler och palestinier förvärrats, vilket resulterat i en allvarlig försämring av det humanitära läget i Gazaremsan och på Västbanken och fått allvarliga konsekvenser för säkerhetsläget i hela regionen. |
| --- | --- |

D.

Under de senaste åren har konflikten mellan israeler och palestinier förvärrats, vilket resulterat i en allvarlig försämring av det humanitära läget i Gazaremsan och på Västbanken och fått allvarliga konsekvenser för säkerhetsläget i hela regionen.

| E. | Åttonde EU-Medelhavskonferensen beslutade att, som en tillämpning av den uppförandekod för EU-Medelhavsområdet som antogs i november 2005 vid toppmötet i Barcelona, anordna en konferens 2007 om respekten för de mänskliga rättigheterna enligt internationell rätt i kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

E.

Åttonde EU-Medelhavskonferensen beslutade att, som en tillämpning av den uppförandekod för EU-Medelhavsområdet som antogs i november 2005 vid toppmötet i Barcelona, anordna en konferens 2007 om respekten för de mänskliga rättigheterna enligt internationell rätt i kampen mot terrorismen.

| F. | Än så länge har EU inte någon gemensam invandringspolitik och varje medlemsstat har olika nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

F.

Än så länge har EU inte någon gemensam invandringspolitik och varje medlemsstat har olika nationella bestämmelser.

| G. | Den olagliga invandringen kan leda till exploatering av människor, tvångsarbete och människosmuggling. |
| --- | --- |

G.

Den olagliga invandringen kan leda till exploatering av människor, tvångsarbete och människosmuggling.

| H. | Kvinnans integrering i det sociala och ekonomiska livet är en grundläggande faktor för samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

H.

Kvinnans integrering i det sociala och ekonomiska livet är en grundläggande faktor för samhällsutvecklingen.

| I. | I de flesta länderna söder om Medelhavet har problemen med skulder och handelsunderskott gentemot EU negativa effekter för utvecklingen. |
| --- | --- |

I.

I de flesta länderna söder om Medelhavet har problemen med skulder och handelsunderskott gentemot EU negativa effekter för utvecklingen.

| J. | Kommissionens ovannämnda meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken innehåller förslag för att påtagligt förbättra effekterna av partnerskapspolitiken, skapa nya möjligheter att fördjupa de gemensamma förbindelserna, förstärka den politiska dialogen och öka integreringen av partnerländerna i EU:s politik. |
| --- | --- |

J.

Kommissionens ovannämnda meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken innehåller förslag för att påtagligt förbättra effekterna av partnerskapspolitiken, skapa nya möjligheter att fördjupa de gemensamma förbindelserna, förstärka den politiska dialogen och öka integreringen av partnerländerna i EU:s politik.

| K. | Det totala budgetanslag som EU ger sina partnerländer i Medelhavsområdet för perioden 2007-2013 bör bibehållas med tanke på den handelsmässiga, ekonomiska och strategiska betydelse detta område har i förbindelserna med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

K.

Det totala budgetanslag som EU ger sina partnerländer i Medelhavsområdet för perioden 2007-2013 bör bibehållas med tanke på den handelsmässiga, ekonomiska och strategiska betydelse detta område har i förbindelserna med Europeiska unionen.

| L. | Om man inrättade en energimarknad, som var fullständigt sammankopplad och integrerad, genom att utvidga och integrera energimarknaderna i Europa-Medelhavsområdet och området söder om Sahara samt slutföra de projekt för energi-infrastruktur som behövs, så skulle alla partner få enorma fördelar. |
| --- | --- |

L.

Om man inrättade en energimarknad, som var fullständigt sammankopplad och integrerad, genom att utvidga och integrera energimarknaderna i Europa-Medelhavsområdet och området söder om Sahara samt slutföra de projekt för energi-infrastruktur som behövs, så skulle alla partner få enorma fördelar.

| M. | Det skulle kunna visa sig ändamålsenligt att koppla samman målen för EU:s medelhavspolitik, inte minst dess ekonomiska och finansiella dimensioner, med målen för förbindelserna mellan EU och medlemmarna i Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

M.

Det skulle kunna visa sig ändamålsenligt att koppla samman målen för EU:s medelhavspolitik, inte minst dess ekonomiska och finansiella dimensioner, med målen för förbindelserna mellan EU och medlemmarna i Gulfstaternas samarbetsråd.

| N. | Det parlamentariska forumet för EU och Medelhavsområdet har omvandlats till en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet och förfogar nu över tre utskott. Denna omvandling har stärkt den parlamentariska dimensionen i samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet, vilket nu fått ett större demokratiskt ansvar. Det nya organet bör även öka den allmänna dialogen mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

N.

Det parlamentariska forumet för EU och Medelhavsområdet har omvandlats till en parlamentarisk församling för EU-Medelhavsområdet och förfogar nu över tre utskott. Denna omvandling har stärkt den parlamentariska dimensionen i samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet, vilket nu fått ett större demokratiskt ansvar. Det nya organet bör även öka den allmänna dialogen mellan de båda regionerna.

| 1. | Europaparlamentet anser att grannskapspolitikens politiska dimension bör förstärkas söderut med hänsyn tagen till den ökande komplexiteten i förbindelserna med Medelhavsområdet, där Barcelonaprocessen utgjorde en mycket viktig etapp. Det återstår fortfarande mycket arbete innan man lyckas uppfylla de mål för vilka politiken lanserades, i syfte att upprätta stabila förbindelser, grundade på gemensamma värden som skall delas med de nya grannarna i det utvidgade EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att grannskapspolitikens politiska dimension bör förstärkas söderut med hänsyn tagen till den ökande komplexiteten i förbindelserna med Medelhavsområdet, där Barcelonaprocessen utgjorde en mycket viktig etapp. Det återstår fortfarande mycket arbete innan man lyckas uppfylla de mål för vilka politiken lanserades, i syfte att upprätta stabila förbindelser, grundade på gemensamma värden som skall delas med de nya grannarna i det utvidgade EU.

| 2. | Utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken kan inte begränsas till uppdatering av associerings- och samarbetsavtal med vart och ett av de berörda länderna, med betoning enbart på den bilaterala dimensionen. Europaparlamentet uppmanar alla partnerländer att propagera för och aktualisera Barcelonaprocessens strategiska och politiska mål, inklusive inrättandet av samarbetsnätverk och främjande av regional integrering mellan nord-syd och syd-syd. |
| --- | --- |

2.

Utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken kan inte begränsas till uppdatering av associerings- och samarbetsavtal med vart och ett av de berörda länderna, med betoning enbart på den bilaterala dimensionen. Europaparlamentet uppmanar alla partnerländer att propagera för och aktualisera Barcelonaprocessens strategiska och politiska mål, inklusive inrättandet av samarbetsnätverk och främjande av regional integrering mellan nord-syd och syd-syd.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en tematisk indelning av den europeiska grannskapspolitiken, fortsatt fördjupade handelsavtal och ökat stöd till reformer som förbättrar lagstiftningsoch investeringsklimatet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en tematisk indelning av den europeiska grannskapspolitiken, fortsatt fördjupade handelsavtal och ökat stöd till reformer som förbättrar lagstiftningsoch investeringsklimatet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och partnerländerna att skapa en bättre korrelation mellan den europeiska grannskapspolitiken och partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet genom nya avtal och multilaterala program för energi- och transportfrågor och genom att förstärka existerande avtal och program. Parlamentet betonar särskilt hur sårbart Medelhavsområdet är ur miljösynpunkt, framför allt när det gäller klimatförändringar, och uppmanar kommissionen att föreslå en handlingsplan om förnybar energi för området. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och partnerländerna att skapa en bättre korrelation mellan den europeiska grannskapspolitiken och partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet genom nya avtal och multilaterala program för energi- och transportfrågor och genom att förstärka existerande avtal och program. Parlamentet betonar särskilt hur sårbart Medelhavsområdet är ur miljösynpunkt, framför allt när det gäller klimatförändringar, och uppmanar kommissionen att föreslå en handlingsplan om förnybar energi för området.

| 5. | Fredsprocessen i Mellanöstern måste återupplivas samtidigt som den allvarliga politiska och humanitära situationen beaktas. Europaparlamentet uppmärksammar vidare på den tillfälliga internationella mekanismens begränsning i räckvidd och tid. Nya förhandlingar som enbart baserar sig på färdplanen kommer inte att vara tillräckliga utan hänsyn måste tas till andra förslag som den arabiska planen från 2002 samtidigt som alla berörda parter i regionen bör delta i förhandlingarna. En internationell konferens bör anordnas för att få till stånd en regional och slutlig lösning på konflikten. |
| --- | --- |

5.

Fredsprocessen i Mellanöstern måste återupplivas samtidigt som den allvarliga politiska och humanitära situationen beaktas. Europaparlamentet uppmärksammar vidare på den tillfälliga internationella mekanismens begränsning i räckvidd och tid. Nya förhandlingar som enbart baserar sig på färdplanen kommer inte att vara tillräckliga utan hänsyn måste tas till andra förslag som den arabiska planen från 2002 samtidigt som alla berörda parter i regionen bör delta i förhandlingarna. En internationell konferens bör anordnas för att få till stånd en regional och slutlig lösning på konflikten.

| 6. | Europaparlamentet följer med intresse tillkännagivandet av att det skall bildas en ny palestinsk koalitionsregering och gläds åt det saudiarabiska initiativet i samband med det avtal som undertecknades i Mecka den 8 februari 2007. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet följer med intresse tillkännagivandet av att det skall bildas en ny palestinsk koalitionsregering och gläds åt det saudiarabiska initiativet i samband med det avtal som undertecknades i Mecka den 8 februari 2007.

| 7. | Europaparlamentet poängterar att konflikten i Mellanöstern bara kan lösas genom förhandlingar om ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal, vilket framgår av färdplanen. Fredsavtalet skall vara förutsättningslöst och ta sin utgångspunkt i förekomsten av två suveräna och livskraftiga demokratiska stater som lever i fred sida vid sida inom säkra och erkända internationella gränser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet poängterar att konflikten i Mellanöstern bara kan lösas genom förhandlingar om ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal, vilket framgår av färdplanen. Fredsavtalet skall vara förutsättningslöst och ta sin utgångspunkt i förekomsten av två suveräna och livskraftiga demokratiska stater som lever i fred sida vid sida inom säkra och erkända internationella gränser.

| 8. | Den omfattande systematiska förstörelsen av naturtillgångar och humankapital som följer av de olika pågående konflikterna är enligt Europaparlamentet mycket oroväckande. Det krävs kraftfullare politiska och ekonomiska åtgärder inom ramen för partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna och det femåriga handlingsprogrammet för att komma tillrätta med dessa problem. |
| --- | --- |

8.

Den omfattande systematiska förstörelsen av naturtillgångar och humankapital som följer av de olika pågående konflikterna är enligt Europaparlamentet mycket oroväckande. Det krävs kraftfullare politiska och ekonomiska åtgärder inom ramen för partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna och det femåriga handlingsprogrammet för att komma tillrätta med dessa problem.

| 9. | En dialog över kultur- och religionsgränserna är enligt Europaparlamentet nödvändig liksom respekt för gemensamma värden och förstärkning av rättsstaten, demokratin och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmärksammar alla regeringar i EU och Medelhavsländerna på deras åtaganden enligt Barcelonaförklaringen från 1995 när det gäller att respektera mångfald och andras tro och kulturer, att främja tolerans samt att respektera grundläggande friheter, inklusive yttrandefriheten. |
| --- | --- |

9.

En dialog över kultur- och religionsgränserna är enligt Europaparlamentet nödvändig liksom respekt för gemensamma värden och förstärkning av rättsstaten, demokratin och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmärksammar alla regeringar i EU och Medelhavsländerna på deras åtaganden enligt Barcelonaförklaringen från 1995 när det gäller att respektera mångfald och andras tro och kulturer, att främja tolerans samt att respektera grundläggande friheter, inklusive yttrandefriheten.

| 10. | Europaparlamentet anser att terrorhandlingar aldrig kan vara berättigade, inte ens för att uppnå politiska eller religiösa mål, och att kampen mot terrorismen inte kan berättiga en stigmatisering av någon särskild kultur, civilisation eller religion. Europaparlamentet kräver att alla länder uppfyller sina lagenliga skyldigheter att respektera mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt när de bekämpar terrorismen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att terrorhandlingar aldrig kan vara berättigade, inte ens för att uppnå politiska eller religiösa mål, och att kampen mot terrorismen inte kan berättiga en stigmatisering av någon särskild kultur, civilisation eller religion. Europaparlamentet kräver att alla länder uppfyller sina lagenliga skyldigheter att respektera mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt när de bekämpar terrorismen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att inrätta kommittéer för demokrati och mänskliga rättigheter med samliga stater som undertecknat den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan. Partnerländerna bör fullfölja sina åtaganden i dessa frågor särskilt när det gäller enskilda fall. Europaparlamentet upprepar att alla parter i associeringsavtalen mellan EU och Medelhavsområdet bör tillämpa klausulen om de mänskliga rättigheterna och anta ett handlingsprogram för att stärka och främja respekten för de mänskliga rättigheterna, och införa en mekanism för en regelbunden bedömning av om artikel 2 i associeringsavtalen följs så att avtalet blir mer effektivt och tvingande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att inrätta kommittéer för demokrati och mänskliga rättigheter med samliga stater som undertecknat den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan. Partnerländerna bör fullfölja sina åtaganden i dessa frågor särskilt när det gäller enskilda fall. Europaparlamentet upprepar att alla parter i associeringsavtalen mellan EU och Medelhavsområdet bör tillämpa klausulen om de mänskliga rättigheterna och anta ett handlingsprogram för att stärka och främja respekten för de mänskliga rättigheterna, och införa en mekanism för en regelbunden bedömning av om artikel 2 i associeringsavtalen följs så att avtalet blir mer effektivt och tvingande.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta upp kvinnors rättigheter i dialogen mellan EU och Medelhavsområdet, och framhåller vikten av lagstiftningsreformer till förmån för jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet understryker att det är angeläget att kvinnor deltar i det politiska, ekonomiska och sociala livet och i medierna. Parlamentet efterlyser bättre möjligheter för kvinnor att få tillträde till utbildning och hälsovård, särskilt i de sydliga partnerländerna. Det är också angeläget att stödja både statliga och ickestatliga organisationer i deras arbete för att främja kvinnors rättigheter genom att genomföra den handlingsplan för kvinnor som antogs av den åttonde EU-Medelhavskonferensen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att ta upp kvinnors rättigheter i dialogen mellan EU och Medelhavsområdet, och framhåller vikten av lagstiftningsreformer till förmån för jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet understryker att det är angeläget att kvinnor deltar i det politiska, ekonomiska och sociala livet och i medierna. Parlamentet efterlyser bättre möjligheter för kvinnor att få tillträde till utbildning och hälsovård, särskilt i de sydliga partnerländerna. Det är också angeläget att stödja både statliga och ickestatliga organisationer i deras arbete för att främja kvinnors rättigheter genom att genomföra den handlingsplan för kvinnor som antogs av den åttonde EU-Medelhavskonferensen.

| 13. | Europaparlamentet understryker på nytt vikten av att föra en social politik som skapar sysselsättning framför allt för de unga genom att bland annat skapa ett klimat som lockar till sig fler utländska direktinvesteringar och som uppmuntrar unga människor till att på lokal nivå bilda nya företag genom att ställa lämpliga instrument till förfogande som t.ex. mikrokrediter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker på nytt vikten av att föra en social politik som skapar sysselsättning framför allt för de unga genom att bland annat skapa ett klimat som lockar till sig fler utländska direktinvesteringar och som uppmuntrar unga människor till att på lokal nivå bilda nya företag genom att ställa lämpliga instrument till förfogande som t.ex. mikrokrediter.

| 14. | Europaparlamentet anser att utbildningspolitiken är väsentlig för utvecklingen i länderna söder om Medelhavet och för att bekämpa fattigdom och åstadkomma en full integrering av ungdomen. Utbytet på det kulturella planet och på universitets- och vetenskaplig nivå bör utvecklas i EU-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att utbildningspolitiken är väsentlig för utvecklingen i länderna söder om Medelhavet och för att bekämpa fattigdom och åstadkomma en full integrering av ungdomen. Utbytet på det kulturella planet och på universitets- och vetenskaplig nivå bör utvecklas i EU-Medelhavsområdet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och institutionerna i Medelhavsområdets partnerländer att se till att deras strategiska, politiska och ekonomiska principer tar hänsyn till målen i Lissabonstrategin, Göteborgsstrategin om hållbar utveckling och Medelhavsstrategin för hållbar utveckling, samtidigt som de tar hänsyn till att disproportionen och skillnaderna mellan länderna norr och söder om Medelhavet måste minskas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och institutionerna i Medelhavsområdets partnerländer att se till att deras strategiska, politiska och ekonomiska principer tar hänsyn till målen i Lissabonstrategin, Göteborgsstrategin om hållbar utveckling och Medelhavsstrategin för hållbar utveckling, samtidigt som de tar hänsyn till att disproportionen och skillnaderna mellan länderna norr och söder om Medelhavet måste minskas.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen samt partnerländernas regeringar att fästa större vikt vid miljöfrågorna och att framför allt ta itu med konsekvenserna av de växande städerna och den industriella och kommersiella verksamheten på båda sidor om Medelhavet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen samt partnerländernas regeringar att fästa större vikt vid miljöfrågorna och att framför allt ta itu med konsekvenserna av de växande städerna och den industriella och kommersiella verksamheten på båda sidor om Medelhavet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja respekten för sociala och fackliga rättigheter i samband med att partnerländerna ges ekonomiskt och tekniskt stöd. Kommissionen bör inrätta ett regionalt program för att skapa ett Europa-Medelhavsområde för sociala frågor med utgångspunkt i en social dialog mellan samtliga berörda parter och med sysselsättningsfrågorna som högsta prioritet. Parlamentet ställer sig positivt till att man utarbetar uppförandekoder för anständiga arbeten och socialt ansvarstagande inom företagen i EU-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja respekten för sociala och fackliga rättigheter i samband med att partnerländerna ges ekonomiskt och tekniskt stöd. Kommissionen bör inrätta ett regionalt program för att skapa ett Europa-Medelhavsområde för sociala frågor med utgångspunkt i en social dialog mellan samtliga berörda parter och med sysselsättningsfrågorna som högsta prioritet. Parlamentet ställer sig positivt till att man utarbetar uppförandekoder för anständiga arbeten och socialt ansvarstagande inom företagen i EU-Medelhavsområdet.

| 18. | Europaparlamentet önskar att den europeiska strategin för regionen leder till betydande investeringar på det politiska planet och i fråga om finansiella medel inom ramen för den regionala och interregionala dimensionen i partnerskapet som ger strategin dess mervärde. I enlighet med vad som beslutats inom ramen för EU:s budget för 2007 och i samband med att nödvändiga strategidokument utarbetas med tillhörande program, uppmanas kommissionen att se till att de totala medel som anslås för regional och multilateral verksamhet skall hållas på samma nivå som under perioden 2000-2006, med beaktande av att nivån enligt kommissionen låg på 20 procent av totalbeloppet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet önskar att den europeiska strategin för regionen leder till betydande investeringar på det politiska planet och i fråga om finansiella medel inom ramen för den regionala och interregionala dimensionen i partnerskapet som ger strategin dess mervärde. I enlighet med vad som beslutats inom ramen för EU:s budget för 2007 och i samband med att nödvändiga strategidokument utarbetas med tillhörande program, uppmanas kommissionen att se till att de totala medel som anslås för regional och multilateral verksamhet skall hållas på samma nivå som under perioden 2000-2006, med beaktande av att nivån enligt kommissionen låg på 20 procent av totalbeloppet.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av en gemensam EU-politik i invandrings- och asylfrågor och en förbättrad hantering av migrationsströmmarna, så att den blir övergripande och välbalanserad och gynnsam för befolkningarna i Medelhavsområdet. I en anda av partnerskap och med utgångspunkt i det femåriga arbetsprogrammet från Barcelona borde man öppna verkliga vägar för laglig invandring, bekämpa olaglig invandring och skydda invandrarnas och de asylsökandes grundläggande rättigheter. Exploatering av och handel med människor måste bekämpas. Barcelonaprocessens medlemsländer, och särskilt de som tillhör Europeiska unionen, uppmanas att snarast ratificera FN:s konvention om migrerande arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av en gemensam EU-politik i invandrings- och asylfrågor och en förbättrad hantering av migrationsströmmarna, så att den blir övergripande och välbalanserad och gynnsam för befolkningarna i Medelhavsområdet. I en anda av partnerskap och med utgångspunkt i det femåriga arbetsprogrammet från Barcelona borde man öppna verkliga vägar för laglig invandring, bekämpa olaglig invandring och skydda invandrarnas och de asylsökandes grundläggande rättigheter. Exploatering av och handel med människor måste bekämpas. Barcelonaprocessens medlemsländer, och särskilt de som tillhör Europeiska unionen, uppmanas att snarast ratificera FN:s konvention om migrerande arbetstagares rättigheter.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar till att öka finansieringen av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (FRONTEX) och andra projekt som rör invandringsfrågorna i Medelhavsområdet och för att stärka möjligheterna att se till att de mänskliga rättigheterna efterlevs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar till att öka finansieringen av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (FRONTEX) och andra projekt som rör invandringsfrågorna i Medelhavsområdet och för att stärka möjligheterna att se till att de mänskliga rättigheterna efterlevs.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att det enligt rättspraxis i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna aldrig är tillåtet för medlemsländerna att utan diplomatiska garantier från ursprungslandet utvisa en person till en stat där han eller hon riskerar att bli utsatt för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller dödsstraff. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att det enligt rättspraxis i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna aldrig är tillåtet för medlemsländerna att utan diplomatiska garantier från ursprungslandet utvisa en person till en stat där han eller hon riskerar att bli utsatt för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller dödsstraff.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och deras partnerländer i Medelhavsområdet att genomföra alla de studier som krävs för att man skall kunna omvandla faciliteten för investering och partnerskap för EU-Medelhavsområdet till en utvecklingsbank för EU-Medelhavsområdet, med tanke på den betydelse som denna bank har när det gäller att uppmuntra den privata sektorn och utveckla investeringar i detta område. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och deras partnerländer i Medelhavsområdet att genomföra alla de studier som krävs för att man skall kunna omvandla faciliteten för investering och partnerskap för EU-Medelhavsområdet till en utvecklingsbank för EU-Medelhavsområdet, med tanke på den betydelse som denna bank har när det gäller att uppmuntra den privata sektorn och utveckla investeringar i detta område.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ett förslag om att undersöka möjligheterna till ett samarbete, framför allt på det ekonomiska och finansiella planet, mellan samtliga partnerländer och de länder som ingår i Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ett förslag om att undersöka möjligheterna till ett samarbete, framför allt på det ekonomiska och finansiella planet, mellan samtliga partnerländer och de länder som ingår i Gulfstaternas samarbetsråd.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och partnerländerna att fortsätta arbeta för en successiv integrering av energimarknaderna i EU-Medelhavsländerna, för att genomföra energiprogram av gemensamt intresse och för att utveckla hållbara energikällor i överensstämmelse med nationella planer och program och i samarbete med lokala samhällen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och partnerländerna att fortsätta arbeta för en successiv integrering av energimarknaderna i EU-Medelhavsländerna, för att genomföra energiprogram av gemensamt intresse och för att utveckla hållbara energikällor i överensstämmelse med nationella planer och program och i samarbete med lokala samhällen.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka samarbetet för en trygg energiförsörjning i Medelhavsområdet genom åtgärder som gäller diversifiering av de inhemska energikällorna, särskilt på lokal och regional nivå, främjande av en effektiv energipolitik, metoder för lagring på det decentraliserade planet, utveckling av ny teknik som är ofarlig för befolkning och miljö, forsknings- och utvecklingsverksamhet samt ökade ekonomiska möjligheter för hållbara energiprojekt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar behovet av att förstärka samarbetet för en trygg energiförsörjning i Medelhavsområdet genom åtgärder som gäller diversifiering av de inhemska energikällorna, särskilt på lokal och regional nivå, främjande av en effektiv energipolitik, metoder för lagring på det decentraliserade planet, utveckling av ny teknik som är ofarlig för befolkning och miljö, forsknings- och utvecklingsverksamhet samt ökade ekonomiska möjligheter för hållbara energiprojekt.

| 26. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att blåsa nytt liv i partnerskapsprocessen, inte minst genom att återuppliva den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet såsom en demokratisk ram för de parlamentariska insatserna. Denna församling bör ges de medel och administrativa strukturer som krävs för att den skall bli synligare och kunna fungera effektivt. Det första mötet i Medelhavsområdets ungdomsförsamling välkomnas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att blåsa nytt liv i partnerskapsprocessen, inte minst genom att återuppliva den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet såsom en demokratisk ram för de parlamentariska insatserna. Denna församling bör ges de medel och administrativa strukturer som krävs för att den skall bli synligare och kunna fungera effektivt. Det första mötet i Medelhavsområdets ungdomsförsamling välkomnas.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar rådet att reservera en aktiv plats för den parlamentariska församlingen EU-Medelhavsområdet när det bjuder in till sammanträden och ministerkonferenser för EU-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar rådet att reservera en aktiv plats för den parlamentariska församlingen EU-Medelhavsområdet när det bjuder in till sammanträden och ministerkonferenser för EU-Medelhavsområdet.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den parlamentariska församlingens presidium och till samtliga medlemsstaters regeringar och parlament samt till de länders regeringar och parlament som ingår i partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den parlamentariska församlingens presidium och till samtliga medlemsstaters regeringar och parlament samt till de länders regeringar och parlament som ingår i partnerskapet mellan EU och Medelhavsländerna.

P6_TA(2007)0076

Inrättande av ett frihandelsområde för Europa och länderna kring Medelhavsområdet

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (2006/2173(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan Europa och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och det arbetsprogram som antogs vid denna konferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan Europa och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och det arbetsprogram som antogs vid denna konferens,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - ett arbetsprogram för att möta utmaningarna de kommande fem åren” (KOM(2005)0139) med bilagor av den 12 april 2005 (SEK(2005)0482 och SEK(2005)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - ett arbetsprogram för att möta utmaningarna de kommande fem åren” (KOM(2005)0139) med bilagor av den 12 april 2005 (SEK(2005)0482 och SEK(2005)0483),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 11 mars 2003 - ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), meddelandet från kommissionen av den 12 maj 2004”Europeiska grannskapspolitiken - strategidokument” (KOM(2004)0373), meddelande från kommissionen till rådet av den 9 december 2004 om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0795), handlingsplanerna för Israel, Jordanien, Marocko, den palestinska myndigheten, Tunisien och Libanon, samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (fotnot) (2)(ENPI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 11 mars 2003 - ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), meddelandet från kommissionen av den 12 maj 2004”Europeiska grannskapspolitiken - strategidokument” (KOM(2004)0373), meddelande från kommissionen till rådet av den 9 december 2004 om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0795), handlingsplanerna för Israel, Jordanien, Marocko, den palestinska myndigheten, Tunisien och Libanon, samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (fotnot) (2)(ENPI),

| — | med beaktande av slutsatserna från ministerkonferenserna mellan EU och partnerländerna i Medelhavsområdet och de sektoriella ministerkonferenser som hållits sedan Barcelonaprocessen startades, särskilt slutsatserna från den sjunde utrikesministerkonferensen mellan EU och partnerländerna i Medelhavsområdet som ägde rum i Luxemburg den 30-31 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från ministerkonferenserna mellan EU och partnerländerna i Medelhavsområdet och de sektoriella ministerkonferenser som hållits sedan Barcelonaprocessen startades, särskilt slutsatserna från den sjunde utrikesministerkonferensen mellan EU och partnerländerna i Medelhavsområdet som ägde rum i Luxemburg den 30-31 maj 2005,

| — | med beaktande av Euro/Med-associeringsavtalen mellan Europeiska gemenskaperna och dessas medlemsstater och Tunisien (3), Israel (4), Marocko (5), Jordanien (6), Egypten (7), Libanon (8) och Algeriet (9) och Euro Meds interima associeringsavtal om handel och samarbete mellan EG och PLO (till förmån för palestinska myndigheten) (10), med beaktande av beslut 1/95 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (96/142/EG) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euro/Med-associeringsavtalen mellan Europeiska gemenskaperna och dessas medlemsstater och Tunisien (3), Israel (4), Marocko (5), Jordanien (6), Egypten (7), Libanon (8) och Algeriet (9) och Euro Meds interima associeringsavtal om handel och samarbete mellan EG och PLO (till förmån för palestinska myndigheten) (10), med beaktande av beslut 1/95 fattat av associeringsrådet för EG och Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (96/142/EG) (11),

| — | med beaktande av frihandelsavtalet, det s.k. Agadiravtalet, som undertecknades den 25 februari 2004 av Jordanien, Egypten, Tunisien och Marocko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet, det s.k. Agadiravtalet, som undertecknades den 25 februari 2004 av Jordanien, Egypten, Tunisien och Marocko,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskap för Medelhavsområdet och Mellanöstern som rådet antog i juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskap för Medelhavsområdet och Mellanöstern som rådet antog i juni 2004,

| — | med beaktande av partnerskapet Meda mellan EU och länderna kring Medelhavets regionala strategidokument för 2002-2006 och regionala vägledningsdokument 2005-2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet Meda mellan EU och länderna kring Medelhavets regionala strategidokument för 2002-2006 och regionala vägledningsdokument 2005-2006,

| — | med beaktande av den konsekvensstudie om hållbarheten för frihandelsområdet för EU och länderna kring Medelhavet som utarbetats av Institutionen för politik och utvecklingsförvaltning vid Manchesters universitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsekvensstudie om hållbarheten för frihandelsområdet för EU och länderna kring Medelhavet som utarbetats av Institutionen för politik och utvecklingsförvaltning vid Manchesters universitet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 1995 om de ekonomiska förbindelserna och handeln mellan EU och länderna kring Medelhavet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 1995 om de ekonomiska förbindelserna och handeln mellan EU och länderna kring Medelhavet (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 mars 2000 om politiken för Medelhavet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 mars 2000 om politiken för Medelhavet (13),

| — | med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna (inklusive kommissionens femåriga arbetsprogram) från Barcelonatoppmötet den 27-28 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna (inklusive kommissionens femåriga arbetsprogram) från Barcelonatoppmötet den 27-28 november 2005,

| — | med beaktande av resolutionen av den 11 maj 2006 från EU-Medelhavsområdets parlamentariska församlings utskott för ekonomi, finansiella frågor, sociala frågor och utbildning om villkoren för omvandlingen av EU-Medelhavsområdets investerings- och partnerskapsinstrument till en investerings- och utvecklingsbank för EU-Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 11 maj 2006 från EU-Medelhavsområdets parlamentariska församlings utskott för ekonomi, finansiella frågor, sociala frågor och utbildning om villkoren för omvandlingen av EU-Medelhavsområdets investerings- och partnerskapsinstrument till en investerings- och utvecklingsbank för EU-Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av EU-Medelhavsområdets parlamentariska församlings arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-Medelhavsområdets parlamentariska församlings arbete,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 december 2004 om förslaget till rådets förordning om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (kodifierad version) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 december 2004 om förslaget till rådets förordning om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (kodifierad version) (14),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0468/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0468/2006), och av följande skäl:

| A. | Vid Barcelonakonferensen den 27-28 november 1995 inleddes ett i sin genre mycket ambitiöst och unikt projekt: inrättandet av nya och tydligare politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band mellan länderna norr och söder om Medelhavet. Detta projekt har möjliggjort viktiga framsteg i regionen, men det är ännu långt ifrån slutfört. |
| --- | --- |

A.

Vid Barcelonakonferensen den 27-28 november 1995 inleddes ett i sin genre mycket ambitiöst och unikt projekt: inrättandet av nya och tydligare politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band mellan länderna norr och söder om Medelhavet. Detta projekt har möjliggjort viktiga framsteg i regionen, men det är ännu långt ifrån slutfört.

| B. | De politiska villkor (Osloavtalet) som främjade Barcelonaprocessens tillkomst har under tiden förändrats radikalt och möjligheten till en fredlig lösning i Mellanöstern är mera osäker än någonsin. |
| --- | --- |

B.

De politiska villkor (Osloavtalet) som främjade Barcelonaprocessens tillkomst har under tiden förändrats radikalt och möjligheten till en fredlig lösning i Mellanöstern är mera osäker än någonsin.

| C. | Det ligger i EU:s och medlemsstaternas intresse att Medelhavsregionen utvecklas inom ett integrerat ekonomiskt och socialt område som är ömsesidigt gynnsamt. |
| --- | --- |

C.

Det ligger i EU:s och medlemsstaternas intresse att Medelhavsregionen utvecklas inom ett integrerat ekonomiskt och socialt område som är ömsesidigt gynnsamt.

| D. | Den kraftiga befolkningstillväxten i länderna i södra och östra Medelhavsområdet gör det nödvändigt att snarast vidta både ekonomiska och sociala politiska åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Den kraftiga befolkningstillväxten i länderna i södra och östra Medelhavsområdet gör det nödvändigt att snarast vidta både ekonomiska och sociala politiska åtgärder.

| E. | Såväl länderna i södra och östra Medelhavsområdet som EU har ett intresse av att minska arbetslösheten i regionen och ge befolkningen utsikter till ett drägligt liv, i synnerhet de unga och människorna på landbygden. Det behöver skapas 35 miljoner nya arbetstillfällen mellan 2000 och 2015 för att bibehålla arbetslösheten på de nuvarande nivåerna. |
| --- | --- |

E.

Såväl länderna i södra och östra Medelhavsområdet som EU har ett intresse av att minska arbetslösheten i regionen och ge befolkningen utsikter till ett drägligt liv, i synnerhet de unga och människorna på landbygden. Det behöver skapas 35 miljoner nya arbetstillfällen mellan 2000 och 2015 för att bibehålla arbetslösheten på de nuvarande nivåerna.

| F. | Ekonomierna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är kraftigt beroende av handelsutbytet och det sammanlagda värdet av exporterna och importerna motsvarar ungefär två tredjedelar av deras BNP. En betydande del av dessa handelsströmmar är riktade mot EU, men den utgör endast fyra procent av gemenskapens utrikeshandel. Exportstrukturerna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är i mycket liten omfattning diversifierade och dessa förblir specialiserade inom sektorer som är av föga betydelse för tillväxten. |
| --- | --- |

F.

Ekonomierna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är kraftigt beroende av handelsutbytet och det sammanlagda värdet av exporterna och importerna motsvarar ungefär två tredjedelar av deras BNP. En betydande del av dessa handelsströmmar är riktade mot EU, men den utgör endast fyra procent av gemenskapens utrikeshandel. Exportstrukturerna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är i mycket liten omfattning diversifierade och dessa förblir specialiserade inom sektorer som är av föga betydelse för tillväxten.

| G. | Jämfört med andra ekonomiska områden, särskilt Sydostasien, har länderna i södra och östra Medelhavsområdet fått en klart försämrad ställning när det gäller såväl konkurrenskraft som social och industriell utveckling. Andelen för länderna i södra och östra Medelhavsområdet i världshandeln har gått tillbaka märkbart sedan 1980, trots en relativt stadig ekonomisk tillväxt. En sådan utveckling måste vara en källa till oro för EU och dess grannskapspolitik, i synnerhet när det gäller följderna för den sociala och politiska stabiliteten vid dess gränser. |
| --- | --- |

G.

Jämfört med andra ekonomiska områden, särskilt Sydostasien, har länderna i södra och östra Medelhavsområdet fått en klart försämrad ställning när det gäller såväl konkurrenskraft som social och industriell utveckling. Andelen för länderna i södra och östra Medelhavsområdet i världshandeln har gått tillbaka märkbart sedan 1980, trots en relativt stadig ekonomisk tillväxt. En sådan utveckling måste vara en källa till oro för EU och dess grannskapspolitik, i synnerhet när det gäller följderna för den sociala och politiska stabiliteten vid dess gränser.

| H. | På handelsområdet har strukturen för handel mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet utvecklats mycket lite sedan Barcelonaprocessen inleddes och undertecknandet av associeringsavtalen har ännu inte lett till de resultat som förväntats. |
| --- | --- |

H.

På handelsområdet har strukturen för handel mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet utvecklats mycket lite sedan Barcelonaprocessen inleddes och undertecknandet av associeringsavtalen har ännu inte lett till de resultat som förväntats.

| I. | Det är nödvändigt med ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet som syftar till att utrota fattigdomen, skapa full sysselsättning, stärka demokratin och främja en hållbar utveckling. Detta frihandelsområde måste byggas på balanserade och väl målinriktade regler som är oundgängliga för att möjliggöra en bättre integrering i den internationella handeln för länderna i södra och östra Medelhavsområdet, garantera deras ekonomiska diversifiering, möta utmaningarna till följd av globaliseringen och tillse en rättvis fördelning av fördelarna av denna. |
| --- | --- |

I.

Det är nödvändigt med ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet som syftar till att utrota fattigdomen, skapa full sysselsättning, stärka demokratin och främja en hållbar utveckling. Detta frihandelsområde måste byggas på balanserade och väl målinriktade regler som är oundgängliga för att möjliggöra en bättre integrering i den internationella handeln för länderna i södra och östra Medelhavsområdet, garantera deras ekonomiska diversifiering, möta utmaningarna till följd av globaliseringen och tillse en rättvis fördelning av fördelarna av denna.

| J. | Ökat ekonomiskt samarbete inom Medelhavsregionen erbjuder positiva framtidsutsikter också för ekonomierna i medlemsstaterna i Sydeuropa och därför en mer omfattande integrering av dem i EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

J.

Ökat ekonomiskt samarbete inom Medelhavsregionen erbjuder positiva framtidsutsikter också för ekonomierna i medlemsstaterna i Sydeuropa och därför en mer omfattande integrering av dem i EU:s inre marknad.

| K. | Medelhavets båda sidor fortsätter att präglas av en iögonfallande ekonomisk, social och befolkningsmässig snedfördelning och det föreligger stora skillnader när det gäller utvecklingsnivån mellan länderna i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

K.

Medelhavets båda sidor fortsätter att präglas av en iögonfallande ekonomisk, social och befolkningsmässig snedfördelning och det föreligger stora skillnader när det gäller utvecklingsnivån mellan länderna i södra och östra Medelhavsområdet.

| L. | Den ihållande ekonomiska och politiska fragmenteringen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och avsaknaden av en verklig integrationsprocess skulle kunna få mycket negativa effekter på Barcelonaprogrammet och i synnerhet inrättandet av ett frihandelsområde genom en ökning av effekterna av handelspolariseringen och alltså beroendet av gemenskapsmarknaden för vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

L.

Den ihållande ekonomiska och politiska fragmenteringen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och avsaknaden av en verklig integrationsprocess skulle kunna få mycket negativa effekter på Barcelonaprogrammet och i synnerhet inrättandet av ett frihandelsområde genom en ökning av effekterna av handelspolariseringen och alltså beroendet av gemenskapsmarknaden för vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet.

| M. | Inrättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet skulle på lång sikt kunna ha övergripande positiva effekter, men på kort och medellång sikt även negativa konsekvenser för de Medelhavsländer som är medlemmar i EU och för länderna i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

M.

Inrättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet skulle på lång sikt kunna ha övergripande positiva effekter, men på kort och medellång sikt även negativa konsekvenser för de Medelhavsländer som är medlemmar i EU och för länderna i södra och östra Medelhavsområdet.

| N. | Det är ett gemensamt intresse att det vidtas effektiva åtgärder för att minska och kompensera för de negativa konsekvenserna av den pågående liberaliseringsprocessen i alla berörda regioner och länder. |
| --- | --- |

N.

Det är ett gemensamt intresse att det vidtas effektiva åtgärder för att minska och kompensera för de negativa konsekvenserna av den pågående liberaliseringsprocessen i alla berörda regioner och länder.

| O. | Till följd av den allt snabbare utvecklingen av informationstekniken i våra samhällen borde länderna i södra och östra Medelhavsområdet genomföra mer betydande kvantitativa och kvalitativa åtgärder inom området för teknisk och vetenskaplig forskning i syfte att minska den tekniska klyfta som skiljer dem från de mest utvecklade länderna på detta område, vilket på sikt skulle möjliggöra en stadigare och hållbarare ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

O.

Till följd av den allt snabbare utvecklingen av informationstekniken i våra samhällen borde länderna i södra och östra Medelhavsområdet genomföra mer betydande kvantitativa och kvalitativa åtgärder inom området för teknisk och vetenskaplig forskning i syfte att minska den tekniska klyfta som skiljer dem från de mest utvecklade länderna på detta område, vilket på sikt skulle möjliggöra en stadigare och hållbarare ekonomisk tillväxt.

| P. | Länderna i södra och östra Medelhavsområdet har nått uppseendeväckande framsteg när det gäller grundskoleutbildning och analfabetismen har minskat kraftigt även om den i vissa länder i regionen fortfarande är mycket utbredd. Tillgången till högre utbildning och universitetsutbildning är begränsad till en mindre del av befolkningen och skolsystemet har inte alltid resurser att utbilda yrkesmän eller tekniker på hög nivå för att det skall råda jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

P.

Länderna i södra och östra Medelhavsområdet har nått uppseendeväckande framsteg när det gäller grundskoleutbildning och analfabetismen har minskat kraftigt även om den i vissa länder i regionen fortfarande är mycket utbredd. Tillgången till högre utbildning och universitetsutbildning är begränsad till en mindre del av befolkningen och skolsystemet har inte alltid resurser att utbilda yrkesmän eller tekniker på hög nivå för att det skall råda jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på arbetsmarknaderna.

| Q. | Samtidigt med den process som syftar till inrättandet av ett frihandelsområde mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet krävs det också att dessa länder avlägsnar de befintliga politiska och ekonomiska hinder som bromsar integrationsprocessen i hela området, i syfte att få till stånd ett mer lönsamt samarbete. |
| --- | --- |

Q.

Samtidigt med den process som syftar till inrättandet av ett frihandelsområde mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet krävs det också att dessa länder avlägsnar de befintliga politiska och ekonomiska hinder som bromsar integrationsprocessen i hela området, i syfte att få till stånd ett mer lönsamt samarbete.

Ny kraft till Barcelonaprocessen

| 1. | Europaparlamentet beklagar att Barcelonakonferensens tre huvudmålsättningar (fastställande av ett gemensamt område för fred och stabilitet, skapande av område för delat välstånd med hjälp av ett ekonomiskt partnerskap och inrättande av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet samt samarbete på det sociala, kulturella och mänskliga området för att främja dialogen mellan kulturerna i regionen) långt ifrån har uppnåtts. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att Barcelonakonferensens tre huvudmålsättningar (fastställande av ett gemensamt område för fred och stabilitet, skapande av område för delat välstånd med hjälp av ett ekonomiskt partnerskap och inrättande av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet samt samarbete på det sociala, kulturella och mänskliga området för att främja dialogen mellan kulturerna i regionen) långt ifrån har uppnåtts.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att det görs framsteg inom dessa tre områden för att integrationsprocessen för EU och länderna kring Medelhavet skall kunna lyckas och man skall kunna minska skillnaden i utveckling mellan Medelhavets båda sidor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att det görs framsteg inom dessa tre områden för att integrationsprocessen för EU och länderna kring Medelhavet skall kunna lyckas och man skall kunna minska skillnaden i utveckling mellan Medelhavets båda sidor.

| 3. | Europaparlamentet betonar det faktum att förstärkningen av Barcelonaprocessen är en del i spridningen av EU:s värderingar och den europeiska ekonomiska och sociala modellen. Parlamentet påminner om att denna process pågått ett tag och till viss del institutionaliserats jämfört med andra senare regionala initiativ. Parlamentet betonar den stabilitet och det främjande av dialog som detta initiativ representerar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar det faktum att förstärkningen av Barcelonaprocessen är en del i spridningen av EU:s värderingar och den europeiska ekonomiska och sociala modellen. Parlamentet påminner om att denna process pågått ett tag och till viss del institutionaliserats jämfört med andra senare regionala initiativ. Parlamentet betonar den stabilitet och det främjande av dialog som detta initiativ representerar.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en framgång för Barcelonaprocessen och i synnerhet frihandelsområdet är beroende av en ständig och samordnad vilja från alla parters sida och en större medverkan av det civila samhället och befolkningarna på båda sidor av Medelhavet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en framgång för Barcelonaprocessen och i synnerhet frihandelsområdet är beroende av en ständig och samordnad vilja från alla parters sida och en större medverkan av det civila samhället och befolkningarna på båda sidor av Medelhavet.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en tydligare definition av målsättningarna för EU:s grannskapspolitik som, utan att glömma länderna i Östeuropa, inte får försvaga Barcelonaprocessen eller främja en bilateral strategi på bekostnad av en multilateral och regional strategi. Parlamentet anser att en effektivare användning av grannskapsinstrumentet till förmån för regionala projekt skulle göra det möjligt att förbättra situationen i syfte att främja en verkligt integrerad ekonomisk region. Parlamentet anser att främjandet av ett ökat samarbete med de mest utvecklade partnerländerna med beaktande av deras specifika politiska, kulturella, religiösa och sociala förhållanden bör länderna i södra och östra Medelhavsområdet betraktas som en separat enhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser en tydligare definition av målsättningarna för EU:s grannskapspolitik som, utan att glömma länderna i Östeuropa, inte får försvaga Barcelonaprocessen eller främja en bilateral strategi på bekostnad av en multilateral och regional strategi. Parlamentet anser att en effektivare användning av grannskapsinstrumentet till förmån för regionala projekt skulle göra det möjligt att förbättra situationen i syfte att främja en verkligt integrerad ekonomisk region. Parlamentet anser att främjandet av ett ökat samarbete med de mest utvecklade partnerländerna med beaktande av deras specifika politiska, kulturella, religiösa och sociala förhållanden bör länderna i södra och östra Medelhavsområdet betraktas som en separat enhet.

| 6. | Europaparlamentet anser mot bakgrund av de upprepade förseningar och svårigheter som tillstött att även om viljan fortfarande finns så måste årtalet 2010 för inrättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet antagligen omprövas för att ta hänsyn till de många strukturförändringarna i världsekonomin sedan 1995 och behovet av ett försiktigare synsätt på frihandel mellan parter som är jämbördiga. Parlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att återstarta Barcelonaprocessen och prioritera upprättandet av ett verkligt socioekonomiskt område för EU-Medelhavsområdet med fördjupad integrering av de sociala delarna i partnerskapets ekonomiska program. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser mot bakgrund av de upprepade förseningar och svårigheter som tillstött att även om viljan fortfarande finns så måste årtalet 2010 för inrättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet antagligen omprövas för att ta hänsyn till de många strukturförändringarna i världsekonomin sedan 1995 och behovet av ett försiktigare synsätt på frihandel mellan parter som är jämbördiga. Parlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att återstarta Barcelonaprocessen och prioritera upprättandet av ett verkligt socioekonomiskt område för EU-Medelhavsområdet med fördjupad integrering av de sociala delarna i partnerskapets ekonomiska program.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inte missa tillfället att åstadkomma en hållbar tillväxt som skulle göra det möjligt att bättre tillmötesgå de allt större behoven hos deras medborgare och effektivt kunna ta itu med de utmaningar som globaliseringen innebär. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inte missa tillfället att åstadkomma en hållbar tillväxt som skulle göra det möjligt att bättre tillmötesgå de allt större behoven hos deras medborgare och effektivt kunna ta itu med de utmaningar som globaliseringen innebär.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att det tekniska och finansiella stöd som EU beviljat, även om det inte varit försumbart, inte har nått målen och ambitionerna från Barcelona, i synnerhet när det gäller de sociokulturella kapitlen i Barcelonaförklaringen och stödet till lokala ekonomier. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att det tekniska och finansiella stöd som EU beviljat, även om det inte varit försumbart, inte har nått målen och ambitionerna från Barcelona, i synnerhet när det gäller de sociokulturella kapitlen i Barcelonaförklaringen och stödet till lokala ekonomier.

| 9. | Europaparlamentet anser att ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet endast kan utgöra en verklig möjlighet till tillväxt för länderna i södra och östra Medelhavsområdet om det skapas samordnat och gradvis inom ramen för ett rationellt och förutsebart partnerskap som är anpassat till den sociala och ekonomiska verkligheten i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och främjar den ekonomiska utvecklingen och fördjupad regional integration. Parlamentet betonar med eftertryck betydelsen av ett större deltagande av partnerländerna och partnerskapets sporrande karaktär. Båda sidor av Medelhavet måste tillägna sig partnerskapets mål. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att länderna i södra och östra Medelhavsområdet tillerkänns rätten att själva bestämma över takten när deras handel skall öppnas och rätt till nationella strategier för ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet endast kan utgöra en verklig möjlighet till tillväxt för länderna i södra och östra Medelhavsområdet om det skapas samordnat och gradvis inom ramen för ett rationellt och förutsebart partnerskap som är anpassat till den sociala och ekonomiska verkligheten i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och främjar den ekonomiska utvecklingen och fördjupad regional integration. Parlamentet betonar med eftertryck betydelsen av ett större deltagande av partnerländerna och partnerskapets sporrande karaktär. Båda sidor av Medelhavet måste tillägna sig partnerskapets mål. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att länderna i södra och östra Medelhavsområdet tillerkänns rätten att själva bestämma över takten när deras handel skall öppnas och rätt till nationella strategier för ekonomisk och social utveckling.

| 10. | Europaparlamentet anser att de tätare institutionella förbindelserna mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet är en betydande fördel för en framgångsrik Barcelonaprocess. Parlamentet förespråkar en betydande ökning av de formella och informella mötena mellan gemenskapens myndigheter, medlemsstaterna, länderna i södra och östra Medelhavsområdet och behöriga lokala myndigheter. Parlamentet önskar att länderna i södra och östra Medelhavsområdet deltar som observatörer i gemenskapsorganens arbete och specialiserade EU-program av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de tätare institutionella förbindelserna mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet är en betydande fördel för en framgångsrik Barcelonaprocess. Parlamentet förespråkar en betydande ökning av de formella och informella mötena mellan gemenskapens myndigheter, medlemsstaterna, länderna i södra och östra Medelhavsområdet och behöriga lokala myndigheter. Parlamentet önskar att länderna i södra och östra Medelhavsområdet deltar som observatörer i gemenskapsorganens arbete och specialiserade EU-program av gemensamt intresse.

| 11. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av regional integration i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och av att länderna i syd förstärker sitt handelsutbyte. Europaparlamentet gläder sig åt undertecknandet av frihandelsavtalet i Agadir den 25 februari 2004 mellan Marocko, Tunisien, Egypten och Jordanien. Parlamentet anser att denna åtgärd är absolut nödvändig för inrättandet av ett frihandelsområde och uppmanar de övriga länderna i regionen att ansluta sig till detta avtal. Parlamentet anser dock att det är av grundläggande betydelse att den ekonomiska integrationsprocessen fördjupas och att hindren för handelsutbytet mellan dessa länder snarast tas bort för att möjligheterna med en utvecklad handel mellan länderna i syd skall kunnas utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av regional integration i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och av att länderna i syd förstärker sitt handelsutbyte. Europaparlamentet gläder sig åt undertecknandet av frihandelsavtalet i Agadir den 25 februari 2004 mellan Marocko, Tunisien, Egypten och Jordanien. Parlamentet anser att denna åtgärd är absolut nödvändig för inrättandet av ett frihandelsområde och uppmanar de övriga länderna i regionen att ansluta sig till detta avtal. Parlamentet anser dock att det är av grundläggande betydelse att den ekonomiska integrationsprocessen fördjupas och att hindren för handelsutbytet mellan dessa länder snarast tas bort för att möjligheterna med en utvecklad handel mellan länderna i syd skall kunnas utnyttjas fullt ut.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka resurserna för tekniskt och ekonomiskt stöd till länderna i södra och östra Medelhavsområdet i enlighet med de ambitiösa Barcelonamålen och utifrån de faktiska framsteg som dessa länder gjort i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna, skydd för arbetstagarna, miljöskydd, regional integration samt kvalitetsförbättring på lokala offentliga tjänster samt tjänster på utbildnings-och kulturområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU att öka resurserna för tekniskt och ekonomiskt stöd till länderna i södra och östra Medelhavsområdet i enlighet med de ambitiösa Barcelonamålen och utifrån de faktiska framsteg som dessa länder gjort i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna, skydd för arbetstagarna, miljöskydd, regional integration samt kvalitetsförbättring på lokala offentliga tjänster samt tjänster på utbildnings-och kulturområdet.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att skapandet av ett ekonomiskt och kommersiellt frihandelsområde för Medelhavsområdet måste åtföljas av politiska ansträngningar för att garantera fred, demokratisering, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män och främjande av en interkulturell och interreligiös dialog, samt av en ihärdig ansträngning för att den politiska dialogen och förtroendet mellan parterna verkligen skall kunna bidra till att befästa demokrati i området. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att skapandet av ett ekonomiskt och kommersiellt frihandelsområde för Medelhavsområdet måste åtföljas av politiska ansträngningar för att garantera fred, demokratisering, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män och främjande av en interkulturell och interreligiös dialog, samt av en ihärdig ansträngning för att den politiska dialogen och förtroendet mellan parterna verkligen skall kunna bidra till att befästa demokrati i området.

Handels- och tullpolitik

| 14. | Europaparlamentet framhåller att tullavgifter fortfarande utgör en viktig del av skatteintäkterna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet menar därför att det är nödvändigt att man i tidtabellen för alla eventuella framtida sänkningar beaktar de ekonomiska framsteg som förverkligats i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och den tid som behövs för att genomföra skäliga skattreformer för att kompensera för de minskade intäkterna från tullavgifter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att tullavgifter fortfarande utgör en viktig del av skatteintäkterna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet menar därför att det är nödvändigt att man i tidtabellen för alla eventuella framtida sänkningar beaktar de ekonomiska framsteg som förverkligats i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och den tid som behövs för att genomföra skäliga skattreformer för att kompensera för de minskade intäkterna från tullavgifter.

| 15. | Europaparlamentet anser samtidigt att även icke-tariffära handelshinder bör bekämpas på ett effektivt sätt och framhåller i detta sammanhang betydelsen av att ge adekvat tekniskt stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser samtidigt att även icke-tariffära handelshinder bör bekämpas på ett effektivt sätt och framhåller i detta sammanhang betydelsen av att ge adekvat tekniskt stöd.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till en eventuell urholkning av förmånliga tullar avsedda för länderna i södra och östra Medelhavsområdet vilken orsakas av undertecknandet av frihandelsavtal mellan gemenskapen och vissa tredjeländer och förbättringen av allmänna preferenssystemet till förmån för utvecklingsländerna samt användningen av systemet med ursprungskumulering avseende vissa länder i Asien som är mycket konkurrenskraftiga i jämförelse med industrin i länderna i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till en eventuell urholkning av förmånliga tullar avsedda för länderna i södra och östra Medelhavsområdet vilken orsakas av undertecknandet av frihandelsavtal mellan gemenskapen och vissa tredjeländer och förbättringen av allmänna preferenssystemet till förmån för utvecklingsländerna samt användningen av systemet med ursprungskumulering avseende vissa länder i Asien som är mycket konkurrenskraftiga i jämförelse med industrin i länderna i södra och östra Medelhavsområdet.

| 17. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall inrätta ett kompensationsförfarande, inom ramen för Barcelonaprocessen och med respekt för WTO:s normer, i syfte att minska de negativa följderna som denna tariffära urholkning skulle kunna medföra för vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet och, i framtiden, för inrättandet av ett frihandelsområde. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall inrätta ett kompensationsförfarande, inom ramen för Barcelonaprocessen och med respekt för WTO:s normer, i syfte att minska de negativa följderna som denna tariffära urholkning skulle kunna medföra för vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet och, i framtiden, för inrättandet av ett frihandelsområde.

| 18. | Europaparlamentet gläder sig åt de framsteg som inregistrerats för att ”underlätta handeln”, bland annat inom tullområdet med harmoniseringen och förenklingen av tullförfarandena, automatiseringen och påskyndandet av förfarandena, den förbättrade insynen, användningen av system för information och elektronisk betalning och avskaffandet av vissa icke-tariffära hinder, bland annat inom området för standardisering och certifiering, som i dag tenderar att ersätta de traditionella tullhindren. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet gläder sig åt de framsteg som inregistrerats för att ”underlätta handeln”, bland annat inom tullområdet med harmoniseringen och förenklingen av tullförfarandena, automatiseringen och påskyndandet av förfarandena, den förbättrade insynen, användningen av system för information och elektronisk betalning och avskaffandet av vissa icke-tariffära hinder, bland annat inom området för standardisering och certifiering, som i dag tenderar att ersätta de traditionella tullhindren.

| 19. | Europaparlamentet påpekar ånyo att det, med tanke på den ökade internationella konkurrensen, är av största vikt att förstärka den politiska viljan att upprätta en mer påtaglig social och ekonomisk agenda som förbättrar ekonomins konkurrenskraft grundad på kunskap, stimulerar tillväxten, utbildningen, innovationen och forskningen, skapar nya arbetstillfällen och främjar välstånd genom gemensam utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar ånyo att det, med tanke på den ökade internationella konkurrensen, är av största vikt att förstärka den politiska viljan att upprätta en mer påtaglig social och ekonomisk agenda som förbättrar ekonomins konkurrenskraft grundad på kunskap, stimulerar tillväxten, utbildningen, innovationen och forskningen, skapar nya arbetstillfällen och främjar välstånd genom gemensam utveckling.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra ett förstärkt samarbets- och vänortssystem för att stödja en reformering av administrationen och affärsverksamheten i syfte att uppnå ett gott styre. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra ett förstärkt samarbets- och vänortssystem för att stödja en reformering av administrationen och affärsverksamheten i syfte att uppnå ett gott styre.

| 21. | Europaparlamentet framhåller behovet av att intensifiera och skärpa tullkontrollerna för att slå ner på företeelser som smuggling, förfalskning och piratkopiering av varor, som inte bara orsakar inkomstbortfall utan även utgör en allvarlig fara för invånarnas hälsa i de berörda områdena. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller behovet av att intensifiera och skärpa tullkontrollerna för att slå ner på företeelser som smuggling, förfalskning och piratkopiering av varor, som inte bara orsakar inkomstbortfall utan även utgör en allvarlig fara för invånarnas hälsa i de berörda områdena.

Konsekvensstudie av hållbarheten av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet

| 22. | Europaparlamentet välkomnar publiceringen av den andra fasen i ovan nämnda konsekvensstudie om hållbarheten av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet som utarbetats av Manchesters universitet. Parlamentet är mycket oroad över resultaten av denna studie med tanke på de förväntade negativa sociala och miljömässiga effekterna av ett frihandelsområde på kort och medellång sikt. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att ta med rekommendationerna i denna rapport i de framtida diskussionerna om genomförandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet, men att samtidigt låta förhandlingarna få en ny inriktning så att de kommer att handla om social sammanhållning och hållbar utveckling, något som förordas i denna studie. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar publiceringen av den andra fasen i ovan nämnda konsekvensstudie om hållbarheten av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet som utarbetats av Manchesters universitet. Parlamentet är mycket oroad över resultaten av denna studie med tanke på de förväntade negativa sociala och miljömässiga effekterna av ett frihandelsområde på kort och medellång sikt. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att ta med rekommendationerna i denna rapport i de framtida diskussionerna om genomförandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet, men att samtidigt låta förhandlingarna få en ny inriktning så att de kommer att handla om social sammanhållning och hållbar utveckling, något som förordas i denna studie.

| 23. | Europaparlamentet betonar för övrigt vikten av införandet av ett vägledningssystem för partnerskapet för en utvärdering av genomförda åtgärder i förhållande till eftersträvade mål. Denna vägledning skulle kunna bestå av att det inrättas ett verktyg för analys och utvärdering för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar för övrigt vikten av införandet av ett vägledningssystem för partnerskapet för en utvärdering av genomförda åtgärder i förhållande till eftersträvade mål. Denna vägledning skulle kunna bestå av att det inrättas ett verktyg för analys och utvärdering för Medelhavsområdet.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medverkande i Europa-Medelhavspartnerskapet att på ministernivå diskutera resultaten från den ovannämnda konsekvensstudien om hållbarheten av ett frihandelsområde och att dra konsekvenserna för de pågående förhandlingarna om frihandelsområdet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medverkande i Europa-Medelhavspartnerskapet att på ministernivå diskutera resultaten från den ovannämnda konsekvensstudien om hållbarheten av ett frihandelsområde och att dra konsekvenserna för de pågående förhandlingarna om frihandelsområdet.

Tekniskt och ekonomiskt bistånd

Medaprogrammet och EU:s grannskaps- och partnerskapsinstrument

| 25. | Europaparlamentet beklagar att EU inte har varit i stånd att tillhandahålla medel i samma utsträckning som Barcelonaprocessens målsättningar vilket är ett av skälen för de upprepade förseningar som skett vid upprättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att EU inte har varit i stånd att tillhandahålla medel i samma utsträckning som Barcelonaprocessens målsättningar vilket är ett av skälen för de upprepade förseningar som skett vid upprättandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar de goda resultaten av Meda II-programmet för perioden 2004-2006 jämfört med Meda I, särskilt när det gäller förmånsländernas förbättrade upptagningsförmåga och flexibiliteten i planeringen och genomförandet av Meda-projekten sedan 2000. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar de goda resultaten av Meda II-programmet för perioden 2004-2006 jämfört med Meda I, särskilt när det gäller förmånsländernas förbättrade upptagningsförmåga och flexibiliteten i planeringen och genomförandet av Meda-projekten sedan 2000.

| 27. | Europaparlamentet ser med intresse fram emot skapandet av EU:s grannskaps- och partnerskapsinstrument, ett nytt instrument för att täcka budgetaspekterna av EU:s grannskapspolitik och kommissionens förslag om att höja finansieringen till 14 930 000 000 euro för att bättre kunna svara mot behoven i de länder som är behöriga att söka medel, under förutsättning att det blir ett verkligt konvergensinstrument och inkluderar stöd för att kompensera för förlorade tullinkomster för Medelhavspartnerländer och andra kostnader för avregleringen av marknaden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ser med intresse fram emot skapandet av EU:s grannskaps- och partnerskapsinstrument, ett nytt instrument för att täcka budgetaspekterna av EU:s grannskapspolitik och kommissionens förslag om att höja finansieringen till 14 930 000 000 euro för att bättre kunna svara mot behoven i de länder som är behöriga att söka medel, under förutsättning att det blir ett verkligt konvergensinstrument och inkluderar stöd för att kompensera för förlorade tullinkomster för Medelhavspartnerländer och andra kostnader för avregleringen av marknaden.

| 28. | Europaparlamentet anser att de anslag på 11 181 000 000 euro som rådet beslutade om den 17 oktober 2006 är otillräckliga. Parlamentet kräver att man vid halvtidsöversynen av budgetplanen 2008-2009 skall frigöra större belopp för att integrationsprocessens mål skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att de anslag på 11 181 000 000 euro som rådet beslutade om den 17 oktober 2006 är otillräckliga. Parlamentet kräver att man vid halvtidsöversynen av budgetplanen 2008-2009 skall frigöra större belopp för att integrationsprocessens mål skall kunna uppnås.

| 29. | Europaparlamentet önskar att detta finansieringsinstrument skall bli effektivare genom att en större vikt läggs vid en mer relevant och målinriktad planering och vid att parterna och det civila samhället deltar i samtliga etapper av projektens förvaltningscykel. Parlamentet uppmanar regeringarna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra alla åtgärder som möjliggör en bättre användning av gemenskapsmedel, i synnerhet dem som är avsedda för forskning, yrkesutbildning, förstärkning av infrastrukturer och lokala offentliga tjänster samt för omorganisation av systemet för jordbruks- och industriproduktion. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att se till att jämvikten mellan grannarna i öster och i söder respekteras och att ge prioritet åt finansieringar av regional karaktär och särskilt syd-syd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet önskar att detta finansieringsinstrument skall bli effektivare genom att en större vikt läggs vid en mer relevant och målinriktad planering och vid att parterna och det civila samhället deltar i samtliga etapper av projektens förvaltningscykel. Parlamentet uppmanar regeringarna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra alla åtgärder som möjliggör en bättre användning av gemenskapsmedel, i synnerhet dem som är avsedda för forskning, yrkesutbildning, förstärkning av infrastrukturer och lokala offentliga tjänster samt för omorganisation av systemet för jordbruks- och industriproduktion. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att se till att jämvikten mellan grannarna i öster och i söder respekteras och att ge prioritet åt finansieringar av regional karaktär och särskilt syd-syd.

| 30. | Europaparlamentet bekräftar med eftertryck att EU:s grannskapspolitik, för inrättandet av frihandelsområdet och mer allmänt för att Barcelonaprocessen skall bli framgångsrik, inte får svika de legitima förväntningar som länderna i södra och östra Medelhavsområdet har, framför allt när det gäller den geografiska fördelningen av EU:s ekonomiska stöd och de närmare bestämmelserna för beviljandet av stödet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet bekräftar med eftertryck att EU:s grannskapspolitik, för inrättandet av frihandelsområdet och mer allmänt för att Barcelonaprocessen skall bli framgångsrik, inte får svika de legitima förväntningar som länderna i södra och östra Medelhavsområdet har, framför allt när det gäller den geografiska fördelningen av EU:s ekonomiska stöd och de närmare bestämmelserna för beviljandet av stödet.

FEMIP -finansieringsinstrumentet för investeringar och partnerskap i Medelhavsområdet

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de goda resultat som uppnåtts med finansieringsinstrumentet för investeringar och partnerskap i Medelhavsområdet sedan det inrättades och anser att det är angeläget att stärka detta instrument för att Barcelonaprocessen skall lyckas. Parlamentet önskar att det görs om till en verklig investerings- och utvecklingsbank för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar de goda resultat som uppnåtts med finansieringsinstrumentet för investeringar och partnerskap i Medelhavsområdet sedan det inrättades och anser att det är angeläget att stärka detta instrument för att Barcelonaprocessen skall lyckas. Parlamentet önskar att det görs om till en verklig investerings- och utvecklingsbank för Medelhavsområdet.

| 32. | Europaparlamentet noterar att verksamheterna under Meda-programmet och finansieringsinstrumentet för investeringar och partnerskap i Medelhavsområdet i stor utsträckning kompletterar varandra. Kommissionen och EIB uppmanas att inleda ett förfarande för förstärkt samarbete och samordning som kan öka effektiviteten i gemenskapsåtgärden på strategisk nivå liksom vid förvaltningen av konkreta projekt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att verksamheterna under Meda-programmet och finansieringsinstrumentet för investeringar och partnerskap i Medelhavsområdet i stor utsträckning kompletterar varandra. Kommissionen och EIB uppmanas att inleda ett förfarande för förstärkt samarbete och samordning som kan öka effektiviteten i gemenskapsåtgärden på strategisk nivå liksom vid förvaltningen av konkreta projekt.

| 33. | Europaparlamentet anser, i väntan på en överenskommelse mellan EU:s medlemsstater, att projektet med en utvecklingsbank för EU och Medelhavsområdet redan kan inledas och i en första fas inbegripa berörda länder både från Europa och från Medelhavets södra kust. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser, i väntan på en överenskommelse mellan EU:s medlemsstater, att projektet med en utvecklingsbank för EU och Medelhavsområdet redan kan inledas och i en första fas inbegripa berörda länder både från Europa och från Medelhavets södra kust.

Utländska direktinvesteringar

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att den svaga ekonomiska dragningskraften starkt begränsar tillgången på utländska direktinvesteringar i länderna i södra och östra Medelhavsområdet vilket har negativa konsekvenser på regionens ekonomiska tillväxt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att den svaga ekonomiska dragningskraften starkt begränsar tillgången på utländska direktinvesteringar i länderna i södra och östra Medelhavsområdet vilket har negativa konsekvenser på regionens ekonomiska tillväxt.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att effekterna till följd av investeringarna (15) är mycket betydande såväl när det gäller entreprenader, spridning av kunskaper och färdigheter, och uppfyllande av utbildningsbehov, i en region som genomgående är underindustrialiserad, när det gäller skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att effekterna till följd av investeringarna (15) är mycket betydande såväl när det gäller entreprenader, spridning av kunskaper och färdigheter, och uppfyllande av utbildningsbehov, i en region som genomgående är underindustrialiserad, när det gäller skapande av arbetstillfällen.

| 36. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att dessa länder åtar sig att driva en handelspolitik som kan uppmuntra utnyttjandet av inhemska privata investeringar, bland annat genom att modernisera finans- och banksystemen och underlätta tillgången till krediter för så många som möjligt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att dessa länder åtar sig att driva en handelspolitik som kan uppmuntra utnyttjandet av inhemska privata investeringar, bland annat genom att modernisera finans- och banksystemen och underlätta tillgången till krediter för så många som möjligt.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av dialog mellan företagen på båda sidor om Medelhavet för att öka handel och investeringar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av dialog mellan företagen på båda sidor om Medelhavet för att öka handel och investeringar.

Bestämmelser för gemensamt ursprung och kumulation

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att det paneuropeiska systemet för kumulation har utsträckts till att omfatta samtliga länder i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet anser att det kan ge länderna i södra och östra Medelhavsområdet tillträde till ett större ekonomiskt område som omfattar EU och Medelhavsområdet, men också EFTA-länderna och länderna i Central och Östeuropa. Parlamentet ber att den palestinska myndighetens begäran om att de varor som producerats i de ockuperade territorierna skall vara identifierbara inom ramen för ursprungsreglerna, skall respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar att det paneuropeiska systemet för kumulation har utsträckts till att omfatta samtliga länder i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet anser att det kan ge länderna i södra och östra Medelhavsområdet tillträde till ett större ekonomiskt område som omfattar EU och Medelhavsområdet, men också EFTA-länderna och länderna i Central och Östeuropa. Parlamentet ber att den palestinska myndighetens begäran om att de varor som producerats i de ockuperade territorierna skall vara identifierbara inom ramen för ursprungsreglerna, skall respekteras fullt ut.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar följaktligen länderna i södra och östra Medelhavsområdet att snarast anta de paneuropeiska-Medelhavsprotokollen om ursprungsreglerna inom ramen för respektive avtal med EU och de övriga paneuropeiska-Medelhavsparterna, i syfte att ge full effekt åt den paneuropeiska kumuleringen genom att den tillämpas för hela området. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar följaktligen länderna i södra och östra Medelhavsområdet att snarast anta de paneuropeiska-Medelhavsprotokollen om ursprungsreglerna inom ramen för respektive avtal med EU och de övriga paneuropeiska-Medelhavsparterna, i syfte att ge full effekt åt den paneuropeiska kumuleringen genom att den tillämpas för hela området.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att snarast inrätta program för utbildning, information och medvetenhet om ursprungsreglerna och att garantera, med hjälp av kommissionen, en lämplig utbildning för ekonomiska aktörer och tulltjänstemän. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att snarast inrätta program för utbildning, information och medvetenhet om ursprungsreglerna och att garantera, med hjälp av kommissionen, en lämplig utbildning för ekonomiska aktörer och tulltjänstemän.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, enligt de kriterier som föreskrivs imeddelande ”Ursprungsregler i förmånsordningar på handelsområdet Riktlinjer för framtiden” (KOM(2005)0100) och med hänsyn till de två studier som beställts av GD Handel och GD Bistånd sedan grönboken publicerades 2005, att noggrant undersöka omarbetningen (förenkling och uppmjukning) samt även nödvändigheten att utöva en effektivare kontroll av deras tillämpning för att undvika att förmånerna missbrukas. Parlamentet önskar framför allt att de nya reglerna skall garantera övervakningen av dessa regler liksom respekten för de åtaganden som ingåtts gentemot Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, enligt de kriterier som föreskrivs imeddelande ”Ursprungsregler i förmånsordningar på handelsområdet Riktlinjer för framtiden” (KOM(2005)0100) och med hänsyn till de två studier som beställts av GD Handel och GD Bistånd sedan grönboken publicerades 2005, att noggrant undersöka omarbetningen (förenkling och uppmjukning) samt även nödvändigheten att utöva en effektivare kontroll av deras tillämpning för att undvika att förmånerna missbrukas. Parlamentet önskar framför allt att de nya reglerna skall garantera övervakningen av dessa regler liksom respekten för de åtaganden som ingåtts gentemot Europa-Medelhavsområdet.

Jordbruk

| 42. | Europaparlamentet anser att jordbrukets avreglering bör fastställas gemensamt och genomföras stegvis och asymetriskt, eventuellt med ett visst antal undantag och tidtabeller, med beaktande av utsikterna för de gemensamma sektorerna i EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och de individuella särdragen i jordbrukssektorn i de olika länderna. Parlamentet understryker denna sektors ekonomiska och sociala betydelse för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och nödvändigheten av att undvika utarmning av landsbygden vilken är en orsak till utflyttning och koncentration i redan överbefolkade stadsområden, i synnerhet i kuststäderna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att jordbrukets avreglering bör fastställas gemensamt och genomföras stegvis och asymetriskt, eventuellt med ett visst antal undantag och tidtabeller, med beaktande av utsikterna för de gemensamma sektorerna i EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och de individuella särdragen i jordbrukssektorn i de olika länderna. Parlamentet understryker denna sektors ekonomiska och sociala betydelse för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och nödvändigheten av att undvika utarmning av landsbygden vilken är en orsak till utflyttning och koncentration i redan överbefolkade stadsområden, i synnerhet i kuststäderna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet att prioritera alla initiativ som syftar till en modernisering av Medelhavsområdets primärsektor liksom till en hållbar utveckling för sektorn, i avsikt att möjliggöra en förbättring av livsbetingelserna och skapa nya arbetstillfällen inom och utom jordbruket på landsbygden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet att prioritera alla initiativ som syftar till en modernisering av Medelhavsområdets primärsektor liksom till en hållbar utveckling för sektorn, i avsikt att möjliggöra en förbättring av livsbetingelserna och skapa nya arbetstillfällen inom och utom jordbruket på landsbygden.

| 44. | Europaparlamentet begär att det inrättas ett integrerat system för tekniskt bistånd och utbildning av personal. Parlamentet understryker nödvändigheten av att EU:s jordbruksåtgärder i regionen bidrar till ett fastställande en livskraftig vattenpolitik, till försvar för miljö och biologisk mångfald, till skydd för marken och dess bördighet, till garanti för livsmedelssuveränitet och till uppvärdering av typiska regional produkter. Parlamentet upprepar sitt stöd till de åtgärder som genomförts i länderna i södra och östra Medelhavsområdet för att diversifiera sin jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet begär att det inrättas ett integrerat system för tekniskt bistånd och utbildning av personal. Parlamentet understryker nödvändigheten av att EU:s jordbruksåtgärder i regionen bidrar till ett fastställande en livskraftig vattenpolitik, till försvar för miljö och biologisk mångfald, till skydd för marken och dess bördighet, till garanti för livsmedelssuveränitet och till uppvärdering av typiska regional produkter. Parlamentet upprepar sitt stöd till de åtgärder som genomförts i länderna i södra och östra Medelhavsområdet för att diversifiera sin jordbruksproduktion.

| 45. | Europaparlamentet anser att ett lokalt anpassat jordbruk som främst bygger på småskalig verksamhet och som på ett positivt sätt bidrar till miljön och därmed till landsbygdsbefolkningens ekonomiska och hälsomässiga situation, inte kan främjas endast genom en avreglering av tillträdet till jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att ett lokalt anpassat jordbruk som främst bygger på småskalig verksamhet och som på ett positivt sätt bidrar till miljön och därmed till landsbygdsbefolkningens ekonomiska och hälsomässiga situation, inte kan främjas endast genom en avreglering av tillträdet till jordbruksmarknaderna.

| 46. | Europaparlamentet anser följaktligen att alla försök att öppna marknaderna mellan Europeiska unionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet måste göras stegvis, med beaktande av kvalitetsfrågor och på ett välavvägt sätt, och så att hänsyn tas till jordbrukens struktur, jordbrukspolitiken och reformerna på båda sidorna om Medelhavet. Parlamentet framhåller bl.a. att förhandlingarna om marknadstillträde under inga omständigheter får föras på ett övergripande sätt utan måste föras separat i varje enskilt fall och för varje enskild produkt och med hänsyn till behovet att skydda så kallade känsliga produkter som inte bör omfattas av en total avreglering för att de lokala producenterna inte skall åsamkas oersättliga skador. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser följaktligen att alla försök att öppna marknaderna mellan Europeiska unionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet måste göras stegvis, med beaktande av kvalitetsfrågor och på ett välavvägt sätt, och så att hänsyn tas till jordbrukens struktur, jordbrukspolitiken och reformerna på båda sidorna om Medelhavet. Parlamentet framhåller bl.a. att förhandlingarna om marknadstillträde under inga omständigheter får föras på ett övergripande sätt utan måste föras separat i varje enskilt fall och för varje enskild produkt och med hänsyn till behovet att skydda så kallade känsliga produkter som inte bör omfattas av en total avreglering för att de lokala producenterna inte skall åsamkas oersättliga skador.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att många Medelhavsländer har uttryckt önskemål om att få behålla sin förmånsbehandling när det gäller gemenskapens marknad. Parlamentet anser att bevarandet av detta asymmetriska preferenssystem inte är förenligt med en allmän liberalisering av jordbrukssektorn. Parlamentet understryker bl.a. att samtliga Medelhavsländer har ett ömsesidigt intresse av att bibehålla vissa verktyg för att styra utbudet på sina marknader. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner om att många Medelhavsländer har uttryckt önskemål om att få behålla sin förmånsbehandling när det gäller gemenskapens marknad. Parlamentet anser att bevarandet av detta asymmetriska preferenssystem inte är förenligt med en allmän liberalisering av jordbrukssektorn. Parlamentet understryker bl.a. att samtliga Medelhavsländer har ett ömsesidigt intresse av att bibehålla vissa verktyg för att styra utbudet på sina marknader.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar samtliga branschaktörer inom jordbrukssektorn i Europa-Medelhavsområdet att främja samarbetsformer inom kompletterande sektorer genom att främja komplementaritet mellan produkter från båda sidorna om Medelhavet och mellan produkter från de olika länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller som exempel vinsektorn och frukt- och grönsakssektorn där produktionen på båda sidorna om Medelhavet kan bidra till ett handelsutbud som är mer komplett och attraktivt för konsumenterna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar samtliga branschaktörer inom jordbrukssektorn i Europa-Medelhavsområdet att främja samarbetsformer inom kompletterande sektorer genom att främja komplementaritet mellan produkter från båda sidorna om Medelhavet och mellan produkter från de olika länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller som exempel vinsektorn och frukt- och grönsakssektorn där produktionen på båda sidorna om Medelhavet kan bidra till ett handelsutbud som är mer komplett och attraktivt för konsumenterna.

| 49. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av att man tillsammans utvecklar en gemensam politik för märkning i Europa-Medelhavsområdet, på grundval av kontrollerade ursprungsbeteckningar. Denna politik måste vara förenlig med Europeiska unionens gällande regler baserade på ursprungsbeteckningar och ekologisk certifiering och garantera spårbarhet och insyn i produktionsmetoderna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av att man tillsammans utvecklar en gemensam politik för märkning i Europa-Medelhavsområdet, på grundval av kontrollerade ursprungsbeteckningar. Denna politik måste vara förenlig med Europeiska unionens gällande regler baserade på ursprungsbeteckningar och ekologisk certifiering och garantera spårbarhet och insyn i produktionsmetoderna.

| 50. | Europaparlamentet är övertygat om att liberaliseringen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet i första hand kommer att gynna stora mekaniserade jordbruksanläggningar som redan nu drar full nytta av kompensationskassasystemet. Parlamentet uppmanar de institutionella aktörerna i Europa-Medelhavspartnerskapet att förbättra de mindre produktionsanläggningarnas tillgång till krediter och att inrätta ett system för viktning av stöden till förmån för småbruken, vilka representerar den övervägande majoriteten av jordbruksbefolkningen i dessa länder och vilka kommer att bli de första offren för konkurrensen med EU. Parlamentet uppmanar vidare dessa aktörer att på längre sikt ersätta det gamla kompensations- och stödsystemet med ett nytt system för att stödja hållbara jordbruk och investeringar i småskaliga beredningsindustrier i syfte att förbättra landsbygdsekonomiernas konkurrenskraft genom diversifiering, lokal marknadsföring och produktion av särskild kvalitet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är övertygat om att liberaliseringen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet i första hand kommer att gynna stora mekaniserade jordbruksanläggningar som redan nu drar full nytta av kompensationskassasystemet. Parlamentet uppmanar de institutionella aktörerna i Europa-Medelhavspartnerskapet att förbättra de mindre produktionsanläggningarnas tillgång till krediter och att inrätta ett system för viktning av stöden till förmån för småbruken, vilka representerar den övervägande majoriteten av jordbruksbefolkningen i dessa länder och vilka kommer att bli de första offren för konkurrensen med EU. Parlamentet uppmanar vidare dessa aktörer att på längre sikt ersätta det gamla kompensations- och stödsystemet med ett nytt system för att stödja hållbara jordbruk och investeringar i småskaliga beredningsindustrier i syfte att förbättra landsbygdsekonomiernas konkurrenskraft genom diversifiering, lokal marknadsföring och produktion av särskild kvalitet.

| 51. | Europaparlamentet kräver att man åter betänker hur man skall genomföra en verkligt integrerad jordbrukspolitik för hela Medelhavsområdet, där tryggare livsmedelsförsörjning i länderna i södra och östra Medelhavsområdet prioriteras framför kommersiella överväganden, och en samordnad hantering av fiskeoch vattenfrågorna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet kräver att man åter betänker hur man skall genomföra en verkligt integrerad jordbrukspolitik för hela Medelhavsområdet, där tryggare livsmedelsförsörjning i länderna i södra och östra Medelhavsområdet prioriteras framför kommersiella överväganden, och en samordnad hantering av fiskeoch vattenfrågorna.

Tekniska normer och förordningar, upphovsrättsskyddad egendom och konkurrens.

| 52. | Europaparlamentet menar att en harmonisering av bestämmelserna mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet skulle möjliggöra en ökning och befästande av handeln på en tydlig grund och bland annat främja ökad insyn och rättvisare konkurrens. Parlamentet anser att en harmonisering eller åtminstone tillnärmning av normer också är ett sätt att främja utvecklingen av handeln mellan länderna i syd. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet menar att en harmonisering av bestämmelserna mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet skulle möjliggöra en ökning och befästande av handeln på en tydlig grund och bland annat främja ökad insyn och rättvisare konkurrens. Parlamentet anser att en harmonisering eller åtminstone tillnärmning av normer också är ett sätt att främja utvecklingen av handeln mellan länderna i syd.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av att det införs ekonomiska incitament för och ett lämpligt tekniskt bistånd till små och medelstora företag som har svårigheter att internalisera kostnaderna för harmoniseringen av normer som föreskrivs i associeringsavtalen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar vikten av att det införs ekonomiska incitament för och ett lämpligt tekniskt bistånd till små och medelstora företag som har svårigheter att internalisera kostnaderna för harmoniseringen av normer som föreskrivs i associeringsavtalen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att utarbeta och tillämpa en lagstiftning för upphovsrätt som är förenlig med internationell standard och som uppmuntrar till innovation och skapande samt är tillräckligt följsam för att tillmötesgå dessa länders behov och särdrag. När det gäller lagstiftningen om upphovsrätt uppmanas kommissionen att avstå från att begära att länderna i södra och östra Medelhavsområdet skall gå längre än de åtaganden som föreskrivs i de gällande TRIPS. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att utarbeta och tillämpa en lagstiftning för upphovsrätt som är förenlig med internationell standard och som uppmuntrar till innovation och skapande samt är tillräckligt följsam för att tillmötesgå dessa länders behov och särdrag. När det gäller lagstiftningen om upphovsrätt uppmanas kommissionen att avstå från att begära att länderna i södra och östra Medelhavsområdet skall gå längre än de åtaganden som föreskrivs i de gällande TRIPS.

Tjänster

| 55. | Europaparlamentet anser att all liberalisering av tjänster inom ramen för ett inrättande av ett frihandelsområde för Medelhavsområdet endast kan ske samordnat med länderna i södra och östra Medelhavsområdet genom att man erkänner deras rätt att gå stegvis fram och själva styra öppnandet av ekonomiska sektorer som är känsliga och sårbara. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att all liberalisering av tjänster inom ramen för ett inrättande av ett frihandelsområde för Medelhavsområdet endast kan ske samordnat med länderna i södra och östra Medelhavsområdet genom att man erkänner deras rätt att gå stegvis fram och själva styra öppnandet av ekonomiska sektorer som är känsliga och sårbara.

| 56. | Europaparlamentet betraktar tjänstesektorn som mycket viktig för att frihandelsområdet skall bli en framgång. Tjänstesektorn är avgörande för ekonomierna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och utgör ungefär 50 procent av BNP i Egypten, Marocko och Syrien, 60 procent av BNP i Tunisien och mer är 70 procent av BNP i Jordanien och Libanon. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betraktar tjänstesektorn som mycket viktig för att frihandelsområdet skall bli en framgång. Tjänstesektorn är avgörande för ekonomierna i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och utgör ungefär 50 procent av BNP i Egypten, Marocko och Syrien, 60 procent av BNP i Tunisien och mer är 70 procent av BNP i Jordanien och Libanon.

| 57. | Europaparlamentet framhåller samtidigt att en successiv liberalisering av tjänstesektorn, som är av särskilt stor betydelse för ekonomin även i länderna i södra och östra Medelhavsområdet, kommer att vara positiv för deras ekonomiska utveckling och bidra till att förbättra infrastrukturen, främja överföring av teknik och know-how och höja tjänsternas kvalitet i medborgarnas intresse. Parlamentet anser därför att förhandlingarna om tjänstesektorn bör ske parallellt med förhandlingarna om varuhandeln. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller samtidigt att en successiv liberalisering av tjänstesektorn, som är av särskilt stor betydelse för ekonomin även i länderna i södra och östra Medelhavsområdet, kommer att vara positiv för deras ekonomiska utveckling och bidra till att förbättra infrastrukturen, främja överföring av teknik och know-how och höja tjänsternas kvalitet i medborgarnas intresse. Parlamentet anser därför att förhandlingarna om tjänstesektorn bör ske parallellt med förhandlingarna om varuhandeln.

| 58. | Europaparlamentet noterar med intresse den officiella starten av förhandlingarna om en liberalisering av handelsutbytet inom tjänste- och investeringsområdena i samband med den femte Euromed-konferensen med handelsministrarna i mars 2006 mellan EU och vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar med intresse den officiella starten av förhandlingarna om en liberalisering av handelsutbytet inom tjänste- och investeringsområdena i samband med den femte Euromed-konferensen med handelsministrarna i mars 2006 mellan EU och vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet.

| 59. | Europaparlamentet ber kommissionen att fortsätta de förhandlingar som inleddes i Marrakech och att slutföra dem för tjänster med vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet och detta genom att täcka samtliga produktionssätt och sektorer och i enlighet med vad som beslutats inom WTO:s GATS-ram och att svara på positiva erbjudanden genom att beakta EU-bestämmelserna avseende utökade möjligheter för fri rörlighet för anställda inom tjänstebranschen (Leveranssätt IV i GATS). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet ber kommissionen att fortsätta de förhandlingar som inleddes i Marrakech och att slutföra dem för tjänster med vissa länder i södra och östra Medelhavsområdet och detta genom att täcka samtliga produktionssätt och sektorer och i enlighet med vad som beslutats inom WTO:s GATS-ram och att svara på positiva erbjudanden genom att beakta EU-bestämmelserna avseende utökade möjligheter för fri rörlighet för anställda inom tjänstebranschen (Leveranssätt IV i GATS).

| 60. | Europaparlamentet menar att man måste skilja mellan kommersiella och offentliga tjänster. Parlamentet framhåller behovet av att hålla de offentliga tjänsterna utanför förhandlingarna, i synnerhet de som avser befolkningarnas grundläggande behov och som ger tillgång till grundläggande allmänna varor och tjänster som sjukvård, utbildning, rent vatten och energi och som spelar en viktig roll för den kulturella identiteten, t.ex. tjänster inom tv, radio och film. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet menar att man måste skilja mellan kommersiella och offentliga tjänster. Parlamentet framhåller behovet av att hålla de offentliga tjänsterna utanför förhandlingarna, i synnerhet de som avser befolkningarnas grundläggande behov och som ger tillgång till grundläggande allmänna varor och tjänster som sjukvård, utbildning, rent vatten och energi och som spelar en viktig roll för den kulturella identiteten, t.ex. tjänster inom tv, radio och film.

Transporter

| 61. | Europaparlamentet anser att utvecklandet av ett transportnät för Medelhavsområdet som baseras på moderna tvärförbindelser och utarbetandet av en gemensam strategi för bättre samarbete, samordning och utveckling, är en viktig förutsättning för att ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet skall lyckas. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att länderna i södra och östra Medelhavsområdet får en större driftskompatibilitet med de transeuropeiska transportnäten och att de kan delta i fastställandet och genomförandet av framtida prioriterade projekt. Parlamentet ber i detta sammanhang att man skall överväga möjligheterna att modernisera sjötransportvägarna såsom en prioritering och att sänka kostnaderna i samband med sjöfrakttjänster. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att utvecklandet av ett transportnät för Medelhavsområdet som baseras på moderna tvärförbindelser och utarbetandet av en gemensam strategi för bättre samarbete, samordning och utveckling, är en viktig förutsättning för att ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet skall lyckas. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att länderna i södra och östra Medelhavsområdet får en större driftskompatibilitet med de transeuropeiska transportnäten och att de kan delta i fastställandet och genomförandet av framtida prioriterade projekt. Parlamentet ber i detta sammanhang att man skall överväga möjligheterna att modernisera sjötransportvägarna såsom en prioritering och att sänka kostnaderna i samband med sjöfrakttjänster.

| 62. | Europaparlamentet ber kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att ställa tillräckliga ekonomiska resurser till förfogande för moderniseringen av infrastrukturerna, med särskild uppmärksamhet riktad mot logistiken, och att genomföra nödvändiga reformer för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och dynamisk med hänsyn till den speciella geografiska situationen för området som utgör en naturlig passage för trafiken med varor mellan Europa och Asien (Kina och Indien i synnerhet). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet ber kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att ställa tillräckliga ekonomiska resurser till förfogande för moderniseringen av infrastrukturerna, med särskild uppmärksamhet riktad mot logistiken, och att genomföra nödvändiga reformer för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och dynamisk med hänsyn till den speciella geografiska situationen för området som utgör en naturlig passage för trafiken med varor mellan Europa och Asien (Kina och Indien i synnerhet).

| 63. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att i samarbete med kommissionen effektivisera väg och hamnsektorn i avsikt att minska - de mycket höga - logistik- och transportkostnaderna vilka medför att exporten av regionens industri- och jordbruksprodukter blir mindre konkurrenskraftig. Parlamentet begär vidare att man utreder flygtransporterna, särskilt varutransporter med flyg. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att i samarbete med kommissionen effektivisera väg och hamnsektorn i avsikt att minska - de mycket höga - logistik- och transportkostnaderna vilka medför att exporten av regionens industri- och jordbruksprodukter blir mindre konkurrenskraftig. Parlamentet begär vidare att man utreder flygtransporterna, särskilt varutransporter med flyg.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar med stort intresse det förestående antagandet av rådets meddelande om utbyggnaden av de stora transeuropeiska transportlederna mot Medelhavsländerna med tanke på nödvändigheten att vidta åtgärder för att balansera transportströmmarna till förmån för denna region. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar med stort intresse det förestående antagandet av rådets meddelande om utbyggnaden av de stora transeuropeiska transportlederna mot Medelhavsländerna med tanke på nödvändigheten att vidta åtgärder för att balansera transportströmmarna till förmån för denna region.

Energi

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att beroendet av externa energikällor, framför allt av olja och gas, ökar stadigt i de flesta av Barcelonaprocessens länder och att denna efterfrågeökning kommer att öka trycket på de aktuella försörjningskanalerna. Det kommer därför att vara viktigt med ett effektivt samarbete på energiförsörjningsområdet mellan Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att beroendet av externa energikällor, framför allt av olja och gas, ökar stadigt i de flesta av Barcelonaprocessens länder och att denna efterfrågeökning kommer att öka trycket på de aktuella försörjningskanalerna. Det kommer därför att vara viktigt med ett effektivt samarbete på energiförsörjningsområdet mellan Medelhavsländerna.

| 66. | Europaparlamentet kräver att upprättandet av en verklig energimarknad för Medelhavsområdet tilldelas en central roll. Parlamentet anser mot bakgrund av den höjning av priset på olja och gas som nyligen skett att det är mycket viktigt att EU och de länder söder och öster om Medelhavet som inte har egna energiresurser ger nytt liv till dialogen med de energiproducerande länderna, och detta på ett samordnat sätt och genom att så långt möjligt undvika bilaterala avtal som är till förfång för EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Europaparlamentet noterar med intresse kommissionens vilja, som uttrycktes i samband med forumet om den externa energipolitiken den 20 och 21 november 2006, att ge Nordafrika och Mellanöstern en viktig plats i sin externa energipolitik och önskar att dessa uttalanden skall åtföljas av konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet kräver att upprättandet av en verklig energimarknad för Medelhavsområdet tilldelas en central roll. Parlamentet anser mot bakgrund av den höjning av priset på olja och gas som nyligen skett att det är mycket viktigt att EU och de länder söder och öster om Medelhavet som inte har egna energiresurser ger nytt liv till dialogen med de energiproducerande länderna, och detta på ett samordnat sätt och genom att så långt möjligt undvika bilaterala avtal som är till förfång för EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet. Europaparlamentet noterar med intresse kommissionens vilja, som uttrycktes i samband med forumet om den externa energipolitiken den 20 och 21 november 2006, att ge Nordafrika och Mellanöstern en viktig plats i sin externa energipolitik och önskar att dessa uttalanden skall åtföljas av konkreta åtgärder.

| 67. | Europaparlamentet gläder sig åt det praktiska genomförandet av energisamarbetet i Medelhavsregionen som går under plattformsbenämningen REMEP (Rome Euro-Mediterranean Energy Platform). Parlamentet anser att denna plattform kan tjäna som konvergenspunkt för ett förstärkt samarbete mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet, genom att garantera genomförandet av viktiga regionala initiativ liksom för andra åtgärder av gemensamt intresse som man kan komma att besluta om. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet gläder sig åt det praktiska genomförandet av energisamarbetet i Medelhavsregionen som går under plattformsbenämningen REMEP (Rome Euro-Mediterranean Energy Platform). Parlamentet anser att denna plattform kan tjäna som konvergenspunkt för ett förstärkt samarbete mellan EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet, genom att garantera genomförandet av viktiga regionala initiativ liksom för andra åtgärder av gemensamt intresse som man kan komma att besluta om.

| 68. | Europaparlamentet gläder sig åt igångsättningen av viktiga underregionala projekt, exempelvis den stegvisa integreringen av Maghreb-ländernas elmarknad med EU:s elmarknad, integrationen av gasmarknaderna i Mashrek-regionen och byggandet av gasledningen Medgaz och den arabiska gasledningen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet gläder sig åt igångsättningen av viktiga underregionala projekt, exempelvis den stegvisa integreringen av Maghreb-ländernas elmarknad med EU:s elmarknad, integrationen av gasmarknaderna i Mashrek-regionen och byggandet av gasledningen Medgaz och den arabiska gasledningen.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater samt länderna i södra och östra Medelhavsområdet att utforska nya samarbetsformer, både bilaterala och multilaterala, inom energisektorn, bland annat när det gäller att genomföra åtgärder för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet ber också länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inrätta åtgärder för att främja utvecklandet av förnybar energi och miljöskydd (raffinaderiverksamhet och risker i samband med transporter av oljeprodukter i Medelhavet). |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater samt länderna i södra och östra Medelhavsområdet att utforska nya samarbetsformer, både bilaterala och multilaterala, inom energisektorn, bland annat när det gäller att genomföra åtgärder för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet ber också länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inrätta åtgärder för att främja utvecklandet av förnybar energi och miljöskydd (raffinaderiverksamhet och risker i samband med transporter av oljeprodukter i Medelhavet).

| 70. | Europaparlamentet betraktar det som ytterst viktigt för EU och de länder i södra och östra Medelhavsområdet som saknar energikällor att delta i en strategisk dialog om möjligheterna att främja produktionen av förnybar energi i stor skala och att länderna i södra och östra Medelhavsområdet beviljas rätten att delta i EU programmen för forskning och utveckling inom området för förnybar energi. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betraktar det som ytterst viktigt för EU och de länder i södra och östra Medelhavsområdet som saknar energikällor att delta i en strategisk dialog om möjligheterna att främja produktionen av förnybar energi i stor skala och att länderna i södra och östra Medelhavsområdet beviljas rätten att delta i EU programmen för forskning och utveckling inom området för förnybar energi.

| 71. | Europaparlamentet framhåller den roll som första generationens biobränslen kan spela som en alternativ bränsleform samt deras ökade konkurrenskraft i handeln på energimarknaderna. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet framhåller den roll som första generationens biobränslen kan spela som en alternativ bränsleform samt deras ökade konkurrenskraft i handeln på energimarknaderna.

Miljö och hållbar utveckling

| 72. | Europaparlamentet välkomnar initiativet ”Horizon 2020” som drogs igång vid toppmötet i Barcelona 2005 och som syftar till att minska utsläppen i regionen genom att identifiera och angripa de viktigaste utsläppskällorna till 2020. Parlamentet understryker att detta initiativ skulle kunna komplettera och ge nytt liv till Medelhavsstrategin för hållbar utveckling som beslutades 1995. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar initiativet ”Horizon 2020” som drogs igång vid toppmötet i Barcelona 2005 och som syftar till att minska utsläppen i regionen genom att identifiera och angripa de viktigaste utsläppskällorna till 2020. Parlamentet understryker att detta initiativ skulle kunna komplettera och ge nytt liv till Medelhavsstrategin för hållbar utveckling som beslutades 1995.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att koncentrera sig på det främsta miljömålet, nämligen att få bukt med nedsmutsningen av Medelhavet (bland annat genom att minska de industriella utsläppen och tätorternas avfall), genom att förverkliga en bättre form av ekonomiskt och politiskt samarbete som i högre grad inkluderar de regionala och lokala myndigheterna samt även företrädarna för det civila samhället och den privata sektorn. Kommissionen uppmanas för övrigt att regelbundet genomföra utvärderingar av framstegen inom detta område. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att koncentrera sig på det främsta miljömålet, nämligen att få bukt med nedsmutsningen av Medelhavet (bland annat genom att minska de industriella utsläppen och tätorternas avfall), genom att förverkliga en bättre form av ekonomiskt och politiskt samarbete som i högre grad inkluderar de regionala och lokala myndigheterna samt även företrädarna för det civila samhället och den privata sektorn. Kommissionen uppmanas för övrigt att regelbundet genomföra utvärderingar av framstegen inom detta område.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som prioritering koncentrera sig på att Barcelonaprotokollet om landbaserade källor till föroreningar till havs tillämpas fullständigt av samtliga Medelhavsländer, i synnerhet genom ökad finansiering av programmet för miljötekniskt bistånd i Medelhavsområdet (METAP). |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som prioritering koncentrera sig på att Barcelonaprotokollet om landbaserade källor till föroreningar till havs tillämpas fullständigt av samtliga Medelhavsländer, i synnerhet genom ökad finansiering av programmet för miljötekniskt bistånd i Medelhavsområdet (METAP).

| 75. | Europaparlamentet anser att detta initiativ förtjänar en större synlighet och måste åtnjuta Europaparlamentets fulla stöd med tanke på dess betydande inverkan på inte bara regionens hållbara utveckling (turism, fiske, jordbruk, tillgång till vatten) utan också på livskvaliteten i kustregionerna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att detta initiativ förtjänar en större synlighet och måste åtnjuta Europaparlamentets fulla stöd med tanke på dess betydande inverkan på inte bara regionens hållbara utveckling (turism, fiske, jordbruk, tillgång till vatten) utan också på livskvaliteten i kustregionerna.

Industri

| 76. | Europaparlamentet konstaterar med oro att länderna i södra och östra Medelhavsområdet har utvecklat en industri som är specialiserad på varor med enkel teknik och lågt mervärde som gör dem sårbara inför utländsk konkurrens. Parlamentet anser att en ökad konkurrenskraft för industrin i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är nödvändig för att frihandelsområdet för EU och länderna i Medelhavsområdet ska bli en framgång och uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att besluta om direkta åtgärder för att hjälpa företagen att stärka sin konkurrenskraft gentemot tillverkarna i Europa och Asien. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet konstaterar med oro att länderna i södra och östra Medelhavsområdet har utvecklat en industri som är specialiserad på varor med enkel teknik och lågt mervärde som gör dem sårbara inför utländsk konkurrens. Parlamentet anser att en ökad konkurrenskraft för industrin i länderna i södra och östra Medelhavsområdet är nödvändig för att frihandelsområdet för EU och länderna i Medelhavsområdet ska bli en framgång och uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att besluta om direkta åtgärder för att hjälpa företagen att stärka sin konkurrenskraft gentemot tillverkarna i Europa och Asien.

| 77. | Europaparlamentet kräver att tidtabellen för liberalisering av industrisektorn anpassas till utvecklingen av de ekonomiska och sociala förutsättningarna (särskilt arbetslöshetens storlek) i varje enskilt land söder och öster om Medelhavet och dess konsekvenser för miljön. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet kräver att tidtabellen för liberalisering av industrisektorn anpassas till utvecklingen av de ekonomiska och sociala förutsättningarna (särskilt arbetslöshetens storlek) i varje enskilt land söder och öster om Medelhavet och dess konsekvenser för miljön.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inrätta en regionalpolitik inom industriområdet som i större utsträckning möjliggör stordriftsfördelar och en bättre utvecklingsstrategi som tar hänsyn till den roll som de mycket små och de små och medelstora företagen spelar i regionen. Kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet uppmanas att främja de mycket små och små och medelstora företagen, genom att utveckla välfungerande finansiella tjänster och genom att ge tekniskt och administrativt stöd som gör det möjligt för företagen att förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att inrätta en regionalpolitik inom industriområdet som i större utsträckning möjliggör stordriftsfördelar och en bättre utvecklingsstrategi som tar hänsyn till den roll som de mycket små och de små och medelstora företagen spelar i regionen. Kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet uppmanas att främja de mycket små och små och medelstora företagen, genom att utveckla välfungerande finansiella tjänster och genom att ge tekniskt och administrativt stöd som gör det möjligt för företagen att förbättra konkurrenskraften.

| 79. | Europaparlamentet uppmuntrar också kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra gemensamma åtgärder som syftar till a) en förenklad administration, b) en förstärkning av yrkesorganisationernas, arbetsgivarföreningarnas och fackföreningarnas representativitet, c) tillträde till affärsinformation, d) tekniskt stöd och stödtjänster till företagen och e) fortbildning. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmuntrar också kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra gemensamma åtgärder som syftar till a) en förenklad administration, b) en förstärkning av yrkesorganisationernas, arbetsgivarföreningarnas och fackföreningarnas representativitet, c) tillträde till affärsinformation, d) tekniskt stöd och stödtjänster till företagen och e) fortbildning.

Textilsektorn

| 80. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över konsekvenserna av utlöpandet av avtalet om textilier och kläder den 1 januari 2005 och avskaffandet av textilkvoterna för tekoindustrins resultat i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i EU. Parlamentet påminner om att denna sektor är mycket viktigt i många av länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i vissa EU-länder. Parlamentet påpekar att det vore lämpligt att med kommissionens stöd inrätta ett program som syftar till att förbättra konkurrenskraften på området. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över konsekvenserna av utlöpandet av avtalet om textilier och kläder den 1 januari 2005 och avskaffandet av textilkvoterna för tekoindustrins resultat i länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i EU. Parlamentet påminner om att denna sektor är mycket viktigt i många av länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i vissa EU-länder. Parlamentet påpekar att det vore lämpligt att med kommissionens stöd inrätta ett program som syftar till att förbättra konkurrenskraften på området.

| 81. | Europaparlamentet anser att de stora svårigheter som textilsektorn möter skulle kunna föra med sig oundvikliga, negativa följder för ekonomin i EU:s medlemsstater och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och, indirekt, för inrättandet av ett frihandelsområde. Parlamentet anser att man i samband med fastställandet av EU:s nya handels- och investeringsstrategi gentemot Kina, och mer allmänt den europeiska handelspolitiken mot Asien, skall ta hänsyn till eventuella följder för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att de stora svårigheter som textilsektorn möter skulle kunna föra med sig oundvikliga, negativa följder för ekonomin i EU:s medlemsstater och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och, indirekt, för inrättandet av ett frihandelsområde. Parlamentet anser att man i samband med fastställandet av EU:s nya handels- och investeringsstrategi gentemot Kina, och mer allmänt den europeiska handelspolitiken mot Asien, skall ta hänsyn till eventuella följder för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och EU:s medlemsstater.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och den privata sektorn inrätta tillfälliga stödprogram för att förbättra textilindustrins konkurrenskraft i dessa länder och att stärka de traditionella banden med tillverkare inom gemenskapen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och den privata sektorn inrätta tillfälliga stödprogram för att förbättra textilindustrins konkurrenskraft i dessa länder och att stärka de traditionella banden med tillverkare inom gemenskapen.

| 83. | Europaparlamentet anser att de nuvarande svårigheterna skulle kunna övervinnas genom en omorganisation av sektorn som, samtidigt som den drar nytta av den geografiska närheten till de europeiska marknaderna, koncentrerar sig på en produktion av varor av medelgod eller mycket god kvalitet med snabbare leveranser (och påfyllning av lagren) och konkurrenskraftiga priser. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet anser att de nuvarande svårigheterna skulle kunna övervinnas genom en omorganisation av sektorn som, samtidigt som den drar nytta av den geografiska närheten till de europeiska marknaderna, koncentrerar sig på en produktion av varor av medelgod eller mycket god kvalitet med snabbare leveranser (och påfyllning av lagren) och konkurrenskraftiga priser.

| 84. | Europaparlamentet stöder en konsolidering av ett produktionsområde för Europa-Medelhavet vilket är det enda sättet för södra men också norra Medelhavsområdet att möta konkurrensen från konkurrenskraftiga regionala enheter och garantera bevarandet av industriproduktionen och sysselsättningen. Parlamentet anser det nödvändigt att specifika EU-medel anslås som gör det möjligt att följa forsknings-, innovations- och samarbetsprogram i denna riktning. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet stöder en konsolidering av ett produktionsområde för Europa-Medelhavet vilket är det enda sättet för södra men också norra Medelhavsområdet att möta konkurrensen från konkurrenskraftiga regionala enheter och garantera bevarandet av industriproduktionen och sysselsättningen. Parlamentet anser det nödvändigt att specifika EU-medel anslås som gör det möjligt att följa forsknings-, innovations- och samarbetsprogram i denna riktning.

| 85. | Europaparlamentet stöder ett partnerskap Europa-Medelhavet som främjar sektorns samarbete och konkurrenskraft genom en aktiv politik till stöd för utbildning, forskning-utveckling, teknisk innovation, spridning av goda metoder och utbyte av information på marknaderna. Parlamentet rekommenderar att det inrättas ett nätverk för Europa-Medelhavet av skolor, utbildningsinstitut och tekniska centra specialiserade inom textil- och klädesbranschen för att främja tekniska partnerskap samt gemensamma utbildningar och forskningsprogram. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet stöder ett partnerskap Europa-Medelhavet som främjar sektorns samarbete och konkurrenskraft genom en aktiv politik till stöd för utbildning, forskning-utveckling, teknisk innovation, spridning av goda metoder och utbyte av information på marknaderna. Parlamentet rekommenderar att det inrättas ett nätverk för Europa-Medelhavet av skolor, utbildningsinstitut och tekniska centra specialiserade inom textil- och klädesbranschen för att främja tekniska partnerskap samt gemensamma utbildningar och forskningsprogram.

| 86. | Europaparlamentet påpekar att svårigheten att få tillgång till finansiering och vissa finansiella instruments olämplighet fortfarande utgör ett viktigt hinder för de små och medelstora företagen inom sektorn. Kommissionen uppmanas att planera för egna insatser för att komma till rätta med denna brist och också för insatser som uppmuntrar till att bibehålla en del av produktionskedjan inom länderna i Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påpekar att svårigheten att få tillgång till finansiering och vissa finansiella instruments olämplighet fortfarande utgör ett viktigt hinder för de små och medelstora företagen inom sektorn. Kommissionen uppmanas att planera för egna insatser för att komma till rätta med denna brist och också för insatser som uppmuntrar till att bibehålla en del av produktionskedjan inom länderna i Europa-Medelhavsområdet.

Forskning och teknik

| 87. | Europaparlamentet är oroat över de upprepade förseningarna i majoriteten av länderna i södra och östra Medelhavsområdet inom utbildnings- och forskningssektorn. Parlamentet konstaterar att det trots en obestridlig ökning av utbildningsnivån i dessa länder saknas ett bestående samspel mellan arbetsmarknaden och utbildningssystemet, vilket har allvarliga konsekvenser för produktiviteten, arbetskraftens kompetens och över huvudtaget på utvecklingsperspektivet för regionen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet är oroat över de upprepade förseningarna i majoriteten av länderna i södra och östra Medelhavsområdet inom utbildnings- och forskningssektorn. Parlamentet konstaterar att det trots en obestridlig ökning av utbildningsnivån i dessa länder saknas ett bestående samspel mellan arbetsmarknaden och utbildningssystemet, vilket har allvarliga konsekvenser för produktiviteten, arbetskraftens kompetens och över huvudtaget på utvecklingsperspektivet för regionen.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra initiativ som syftar till att förbättra utbildningssystemet i allmänhet, att i större omfattning överväga de ungas roll samt att främja en ökning av utbyten mellan universitet och av kvinnornas möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden genom specifika pedagogiska program. Parlamentet betonar det faktum att en ökning av antalet kvinnor på arbetsmarknaden är en nyckelfaktor i den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet gläder sig åt de initiativ som tagits av Europa-Medelhavsstiftelsen Anna Lindh för dialog mellan kulturerna när det gäller Euromed-skolor, Euromed-lag av unga forskare, sommaruniversitet och utbytesprogram som gör det möjligt att fördjupa dialogen och samarbetet mellan medlemmar av Europa-Medelhavspartnerskapet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och länderna i södra och östra Medelhavsområdet att genomföra initiativ som syftar till att förbättra utbildningssystemet i allmänhet, att i större omfattning överväga de ungas roll samt att främja en ökning av utbyten mellan universitet och av kvinnornas möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden genom specifika pedagogiska program. Parlamentet betonar det faktum att en ökning av antalet kvinnor på arbetsmarknaden är en nyckelfaktor i den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet gläder sig åt de initiativ som tagits av Europa-Medelhavsstiftelsen Anna Lindh för dialog mellan kulturerna när det gäller Euromed-skolor, Euromed-lag av unga forskare, sommaruniversitet och utbytesprogram som gör det möjligt att fördjupa dialogen och samarbetet mellan medlemmar av Europa-Medelhavspartnerskapet.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att i större utsträckning ge prioritet åt en utvecklingsmodell grundad på kunskapsekonomi och att avsevärt utöka procentandelen av BNP avsedd för vetenskaplig forskning. Kommission uppmanas att tillföra sitt ekonomiska och tekniska stöd. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar länderna i södra och östra Medelhavsområdet att i större utsträckning ge prioritet åt en utvecklingsmodell grundad på kunskapsekonomi och att avsevärt utöka procentandelen av BNP avsedd för vetenskaplig forskning. Kommission uppmanas att tillföra sitt ekonomiska och tekniska stöd.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja universitetsnätverket Euromesco, att främja institutionaliseringen av partnerskapen mellan universitet, forskningscentra, laboratorier och skolor för doktorsexamina, att främja utbyte av forskare, lärare och doktorander vid dessa institutioner och utökningen av gemensamma forskningsprogram. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja universitetsnätverket Euromesco, att främja institutionaliseringen av partnerskapen mellan universitet, forskningscentra, laboratorier och skolor för doktorsexamina, att främja utbyte av forskare, lärare och doktorander vid dessa institutioner och utökningen av gemensamma forskningsprogram.

| 91. | Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera befintliga mekanismer för finansiering och planering i syfte att främja gemensamma projekt för EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i syfte att göra det möjligt för dessa länder att i större utsträckning delta i EU:s ramprogram för forskning. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera befintliga mekanismer för finansiering och planering i syfte att främja gemensamma projekt för EU och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och i syfte att göra det möjligt för dessa länder att i större utsträckning delta i EU:s ramprogram för forskning.

| 92. | Europaparlamentet betonar vikten av yrkesutbildning, en nyckelfaktor för utvecklandet av företagen. Medvetenheten om denna betydelse skall leda till att det inrättas program som är anpassade till den problematik och till de behov som företagen mött och uttryckt. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet betonar vikten av yrkesutbildning, en nyckelfaktor för utvecklandet av företagen. Medvetenheten om denna betydelse skall leda till att det inrättas program som är anpassade till den problematik och till de behov som företagen mött och uttryckt.

Handel och utveckling

| 93. | Europaparlamentet framhåller att EU:s handelspolitik inte strider mot dess utvecklingspolitik och politik för att bekämpa fattigdom utan kompletterar den. Parlamentet påminner om att mer än 30 procent av befolkningen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet lever på mindre än 2 US-dollar per dag. Parlamentet uppmanar EU att investera i en särskild handlingsplan för att bekämpa den absoluta och relativa fattigdomen i Medelhavsområdet, t.ex. genom en Medelhavsversion av millennieutvecklingsmålen, och att uppnå utveckling genom handel, Medelhavsversionen av stöd till handeln, tillsammans med andra åtgärder för att bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet framhåller att EU:s handelspolitik inte strider mot dess utvecklingspolitik och politik för att bekämpa fattigdom utan kompletterar den. Parlamentet påminner om att mer än 30 procent av befolkningen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet lever på mindre än 2 US-dollar per dag. Parlamentet uppmanar EU att investera i en särskild handlingsplan för att bekämpa den absoluta och relativa fattigdomen i Medelhavsområdet, t.ex. genom en Medelhavsversion av millennieutvecklingsmålen, och att uppnå utveckling genom handel, Medelhavsversionen av stöd till handeln, tillsammans med andra åtgärder för att bekämpa fattigdomen.

| 94. | Europaparlamentet understryker att mikrokrediter, i synnerhet för de små ägarna inom jordbrukssektorn, är ett absolut nödvändigt verktyg i kampen mot fattigdomen och för hållbar ekonomisk och social utveckling med tanke på millennieutvecklingsmålen, och de är också en viktig emancipationsfaktor, i synnerhet för kvinnor. Det finns anledning att erkänna denna nya mikroekonomiska dimension inom ramen för frihandelsområdet och i vidare mening inom EU:s grannskapspolitik och Barcelonaprocessen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i större omfattning stödja initiativen som syftar till att främja mikrofinansen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet, att stärka de befintliga programmen på ett betydande sätt samt att utveckla och främja nya system som möjliggör lättare tillgång till krediter för så många som möjligt. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet understryker att mikrokrediter, i synnerhet för de små ägarna inom jordbrukssektorn, är ett absolut nödvändigt verktyg i kampen mot fattigdomen och för hållbar ekonomisk och social utveckling med tanke på millennieutvecklingsmålen, och de är också en viktig emancipationsfaktor, i synnerhet för kvinnor. Det finns anledning att erkänna denna nya mikroekonomiska dimension inom ramen för frihandelsområdet och i vidare mening inom EU:s grannskapspolitik och Barcelonaprocessen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i större omfattning stödja initiativen som syftar till att främja mikrofinansen i länderna i södra och östra Medelhavsområdet, att stärka de befintliga programmen på ett betydande sätt samt att utveckla och främja nya system som möjliggör lättare tillgång till krediter för så många som möjligt.

| 95. | Europaparlamentet betonar vikten av grundläggande regler för arbetet och för drägliga anställningar vid utvecklandet av ett frihandelsområde. Parlamentet påminner om att en handel för utveckling och minskning av fattigdomen också är en handel som bidrar till sociala framsteg och drägliga arbetsförhållanden. Reglerna för handeln får inte inkräkta på de sociala normer och ramkonventioner som upprättats av ILO. Kampen mot alla former av utsugning i arbetet liksom respekten för fackföreningarnas rättigheter är av grundläggande betydelse vid organisationen av lojalt handelsutbyte i allas intresse. Kommissionen uppmanas att arbeta i denna riktning i nära samarbete med ILO, i synnerhet inför genomförandet av handlingsplaner inom EU:s grannskapspolitik. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet betonar vikten av grundläggande regler för arbetet och för drägliga anställningar vid utvecklandet av ett frihandelsområde. Parlamentet påminner om att en handel för utveckling och minskning av fattigdomen också är en handel som bidrar till sociala framsteg och drägliga arbetsförhållanden. Reglerna för handeln får inte inkräkta på de sociala normer och ramkonventioner som upprättats av ILO. Kampen mot alla former av utsugning i arbetet liksom respekten för fackföreningarnas rättigheter är av grundläggande betydelse vid organisationen av lojalt handelsutbyte i allas intresse. Kommissionen uppmanas att arbeta i denna riktning i nära samarbete med ILO, i synnerhet inför genomförandet av handlingsplaner inom EU:s grannskapspolitik.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta ickehandelsrelaterade kriterier i de framtida förhandlingarna för att handeln inte skall öka genom att lokalbefolkningens arbetsvillkor försämras. Parlamentet önskar att frihandelsområdet för EU och länderna kring Medelhavet skall innehålla en agenda för drägligt arbete som utarbetas särskilt för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och att EU åtar sig att ge all hjälp som behövs för att skapa en sådan agenda. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta ickehandelsrelaterade kriterier i de framtida förhandlingarna för att handeln inte skall öka genom att lokalbefolkningens arbetsvillkor försämras. Parlamentet önskar att frihandelsområdet för EU och länderna kring Medelhavet skall innehålla en agenda för drägligt arbete som utarbetas särskilt för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och att EU åtar sig att ge all hjälp som behövs för att skapa en sådan agenda.

| 97. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att främja förhållningsregler som förhandlats fram inom multinationella företag och då införa målen om drägliga arbetsförhållanden. Parlamentet rekommenderar att de företag som har sitt huvudkontor i Europa och dotterbolag i länderna i södra och östra Medelhavsområdet regelbundet utvärderar respekten för dessa förhållningsregler vid sina dotterbolag. Parlamentet begär att alla nya företag skall acceptera förhållningsreglerna och offentliggör denna information. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten att främja förhållningsregler som förhandlats fram inom multinationella företag och då införa målen om drägliga arbetsförhållanden. Parlamentet rekommenderar att de företag som har sitt huvudkontor i Europa och dotterbolag i länderna i södra och östra Medelhavsområdet regelbundet utvärderar respekten för dessa förhållningsregler vid sina dotterbolag. Parlamentet begär att alla nya företag skall acceptera förhållningsreglerna och offentliggör denna information.

Slutanmärkningar

| 98. | Europaparlamentet påminner om beslutet vid Barcelonatoppmötet 2005 om att skapa ett ömsesidigt samarbete när det gäller migrationer, social integrering samt rättvisa och säkerhet. Parlamentet betraktar detta samarbete som en oundviklig följd av upprättandet av ett verkligt frihandelsområde för Europa och länderna vid Medelhavet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet påminner om beslutet vid Barcelonatoppmötet 2005 om att skapa ett ömsesidigt samarbete när det gäller migrationer, social integrering samt rättvisa och säkerhet. Parlamentet betraktar detta samarbete som en oundviklig följd av upprättandet av ett verkligt frihandelsområde för Europa och länderna vid Medelhavet.

| 99. | Europaparlamentet anser att även om villkoren inte är klara ännu så bör frihandelsområdet för EU och Medelhavsområdet kompletteras med ett gradvis och villkorat tillstånd för fri rörlighet för arbetstagare samtidigt som man beaktar situationen på arbetsmarknaden i EU. Parlamentet anser att man även bör beakta det internationella samfundets syn på sambandet mellan migration och utveckling. Parlamentet framhåller betydelsen av en nödvändig minskning av de transferkostnaderna för penningförsändelser som migranterna betalar, för att maximera användningen av dessa pengar i den lokala ekonomin. Parlamentet anser att det brådskar att skapa juridiska och administrativa ramar som kan underlätta utfärdande av visum, t.ex. för aktörer som verkar inom partnerskapet mellan EU och länderna i Medelhavsregionen, studerande, forskare och aktörer inom näringsliv och samhällsliv. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet anser att även om villkoren inte är klara ännu så bör frihandelsområdet för EU och Medelhavsområdet kompletteras med ett gradvis och villkorat tillstånd för fri rörlighet för arbetstagare samtidigt som man beaktar situationen på arbetsmarknaden i EU. Parlamentet anser att man även bör beakta det internationella samfundets syn på sambandet mellan migration och utveckling. Parlamentet framhåller betydelsen av en nödvändig minskning av de transferkostnaderna för penningförsändelser som migranterna betalar, för att maximera användningen av dessa pengar i den lokala ekonomin. Parlamentet anser att det brådskar att skapa juridiska och administrativa ramar som kan underlätta utfärdande av visum, t.ex. för aktörer som verkar inom partnerskapet mellan EU och länderna i Medelhavsregionen, studerande, forskare och aktörer inom näringsliv och samhällsliv.

| 100. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över frånvaron av en tydligt fastställd EU-politik för Medelhavsområdet och långsiktig vision för regionens utveckling och stabilisering. Parlamentet framhåller att integrationsprocessen mellan EU och Medelhavsområdet åter måste bli en politisk prioritering på EU:s agenda. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över frånvaron av en tydligt fastställd EU-politik för Medelhavsområdet och långsiktig vision för regionens utveckling och stabilisering. Parlamentet framhåller att integrationsprocessen mellan EU och Medelhavsområdet åter måste bli en politisk prioritering på EU:s agenda.

| 101. | Europaparlamentet beklagar den systematiska förstörelsen av det ekonomiska systemet och infrastrukturerna i Libanon i samband med den senaste konflikten med Israel, vilket kommer att medföra förseningar i landets utveckling och i inrättandet av ett frihandelsområde. Parlamentet noterar resultaten från konferensen om Libanons återuppbyggnad den 25 januari 2007 och stöder ansträngningarna som syftar till att organisera internationellt bistånd till detta land på lång sikt. Parlamentet uppmanar EU att, inom ramen för den pågående fredsprocessen, bibehålla ett adekvat finansiellt stöd för att hjälpa libaneserna att möta den utmaning som den sociala och ekonomiska återuppbyggnaden av landet till följd av konflikten i juli 2006 utgör. Parlamentet är mycket oroat över situationen i de palestinska territorierna och uppmanar följaktligen rådet och kommissionen att, i samarbete med det internationella samfundet, lämna absolut nödvändigt humanitärt bistånd till den palestinska befolkningen. Parlamentet konstaterar att Israel har överfört en del av de palestinska skatte- och tullinkomster som det kvarhöll och uppmanar den israeliska regeringen att snarast genomföra utbetalningen av återstoden av dessa blockerade belopp. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att insistera på att klausulerna förbundna med Barcelonaprocessen efterlevs, särskilt den klausul om mänskliga rättigheter som ingår i associeringsavtalen och i de olika handlingsplanerna, i syfte att man skall uppnå ett verkligt område med frihet och säkerhet i regionen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet beklagar den systematiska förstörelsen av det ekonomiska systemet och infrastrukturerna i Libanon i samband med den senaste konflikten med Israel, vilket kommer att medföra förseningar i landets utveckling och i inrättandet av ett frihandelsområde. Parlamentet noterar resultaten från konferensen om Libanons återuppbyggnad den 25 januari 2007 och stöder ansträngningarna som syftar till att organisera internationellt bistånd till detta land på lång sikt. Parlamentet uppmanar EU att, inom ramen för den pågående fredsprocessen, bibehålla ett adekvat finansiellt stöd för att hjälpa libaneserna att möta den utmaning som den sociala och ekonomiska återuppbyggnaden av landet till följd av konflikten i juli 2006 utgör. Parlamentet är mycket oroat över situationen i de palestinska territorierna och uppmanar följaktligen rådet och kommissionen att, i samarbete med det internationella samfundet, lämna absolut nödvändigt humanitärt bistånd till den palestinska befolkningen. Parlamentet konstaterar att Israel har överfört en del av de palestinska skatte- och tullinkomster som det kvarhöll och uppmanar den israeliska regeringen att snarast genomföra utbetalningen av återstoden av dessa blockerade belopp. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att insistera på att klausulerna förbundna med Barcelonaprocessen efterlevs, särskilt den klausul om mänskliga rättigheter som ingår i associeringsavtalen och i de olika handlingsplanerna, i syfte att man skall uppnå ett verkligt område med frihet och säkerhet i regionen.

| 102. | Europaparlamentet anser, särskilt med tanke på nyligen vidtagna åtgärder inom ramen för EU:s grannskapspolitik och också med hänsyn till Kinas nya närvaro i Afrika, att målet för EU:s externa politik i Medelhavsområdet är att stödja och uppmuntra till politiska, demokratiska samt sociala och ekonomiska reformer i partnerländerna i syfte att tillsammans skapa ett område av gemensamt välstånd. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet anser, särskilt med tanke på nyligen vidtagna åtgärder inom ramen för EU:s grannskapspolitik och också med hänsyn till Kinas nya närvaro i Afrika, att målet för EU:s externa politik i Medelhavsområdet är att stödja och uppmuntra till politiska, demokratiska samt sociala och ekonomiska reformer i partnerländerna i syfte att tillsammans skapa ett område av gemensamt välstånd.

| 103. | Europaparlamentet vill gärna nämna den roll som den parlamentariska församlingen för Europa- Medelhavsområdet spelar inom partnerskapet såsom en demokratisk instans som runt Barcelonaprocessens tre pelare samlar parlamentsledamöter från Medelhavets båda sidor. Parlamentet uppmanar till en förstärkning av samarbetet mellan den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, kommissionen och Europeiska unionens råd inom det ekonomiska området. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet vill gärna nämna den roll som den parlamentariska församlingen för Europa- Medelhavsområdet spelar inom partnerskapet såsom en demokratisk instans som runt Barcelonaprocessens tre pelare samlar parlamentsledamöter från Medelhavets båda sidor. Parlamentet uppmanar till en förstärkning av samarbetet mellan den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, kommissionen och Europeiska unionens råd inom det ekonomiska området.

*

- *

| 104. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till stats- och regeringschefer och parlament i medlemsstaterna och i länderna i södra och östra Medelhavsområdet liksom även till den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till stats- och regeringschefer och parlament i medlemsstaterna och i länderna i södra och östra Medelhavsområdet liksom även till den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet.

---

(1)  EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 570.

(2)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

(3)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

(4)  EGT L 147, 21.6.2000, s. 3.

(5)  EGT L 70, 18.3.2000, s. 2.

(6)  EGT L 129, 15.5.2002, s. 3.

(7)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 39.

(8)  EUT L 143, 30.5.2006, s. 2.

(9)  EUT L 265, 10.10.2005, s. 2.

(10)  EGT L 187, 16.7.1997, s. 3.

(11)  EGT L 35, 13.2.1996, s. 1.

(12)  EGT C 323, 4.12.1995, s. 5.

(13)  EGT C 378, 29.12.2000, s. 71.

(14)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 42.

(15)  Framför allt dem som går under benämningen greenfield eller investeringar på ”rena landsbygden”.

P6_TA(2007)0077

Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om Bosnien och Hercegovina (2006/2290(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet från Doris Pack för PPEDE- gruppen om Bosnien och Hercegovina (B6-0615/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets rekommendation till rådet från Doris Pack för PPEDE- gruppen om Bosnien och Hercegovina (B6-0615/2006),

| — | med beaktande av avtalet av den 5 oktober 2005 mellan representanterna för staten Bosnien och Hercegovina och dess enheter och som ger stöd för de grundprinciper som kommissionen har fastställt för omstruktureringen av polisväsendet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 5 oktober 2005 mellan representanterna för staten Bosnien och Hercegovina och dess enheter och som ger stöd för de grundprinciper som kommissionen har fastställt för omstruktureringen av polisväsendet,

| — | med beaktande av rådets efterföljande beslut av den 22 november 2005 om att inleda förhandlingar med Bosnien och Hercegovina om ett stabiliserings- och associeringsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets efterföljande beslut av den 22 november 2005 om att inleda förhandlingar med Bosnien och Hercegovina om ett stabiliserings- och associeringsavtal,

| — | med beaktande av avtalet av den 18 mars 2006 mellan ledarna för de flesta stora politiska partierna i Bosnien och Hercegovina om ett antal författningsändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 18 mars 2006 mellan ledarna för de flesta stora politiska partierna i Bosnien och Hercegovina om ett antal författningsändringar,

| — | med beaktande av det beslut som det fredsgenomförande rådets ledning (PIC) fattade den 23 juni 2006 då den höge representantens kansli uppmanades att omgående påbörja förberedelserna inför stängningen av kansliet den 30 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som det fredsgenomförande rådets ledning (PIC) fattade den 23 juni 2006 då den höge representantens kansli uppmanades att omgående påbörja förberedelserna inför stängningen av kansliet den 30 juni 2007,

| — | med beaktande av att PIC kommer att se över och, om så är lämpligt, bekräfta stängningen av den höge representantens kansli i början av 2007, med hänsyn till den allmänna situationen i landet och regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att PIC kommer att se över och, om så är lämpligt, bekräfta stängningen av den höge representantens kansli i början av 2007, med hänsyn till den allmänna situationen i landet och regionen,

| — | med beaktande av de president- och parlamentsval som nyligen hölls i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de president- och parlamentsval som nyligen hölls i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport från 2006 om Bosnien och Hercegovina (SEK(2006)1384), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport från 2006 om Bosnien och Hercegovina (SEK(2006)1384),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet i rådet (allmänna frågor) den 11 december 2006 om västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet i rådet (allmänna frågor) den 11 december 2006 om västra Balkan,

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 90 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 90 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0030/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0030/2007), och av följande skäl:

| A. | Fredsavtalet från Dayton 1995 satte punkt för det blodigaste kriget i Europa sedan andra världskrigets slut. Innan kriget bröt ut var Bosnien och Hercegovina ett fredligt och multietniskt land. Nu har landet genomfört fredsavtalet och är på väg att integreras i EU, vilket kräver författningsändringar. |
| --- | --- |

A.

Fredsavtalet från Dayton 1995 satte punkt för det blodigaste kriget i Europa sedan andra världskrigets slut. Innan kriget bröt ut var Bosnien och Hercegovina ett fredligt och multietniskt land. Nu har landet genomfört fredsavtalet och är på väg att integreras i EU, vilket kräver författningsändringar.

| B. | Representanterna för staten och de två enheterna har kommit överens om att den föreslagna reformen av polisväsendet skulle innebära att alla lagstiftnings- och budgetbefogenheter överförs till statlig nivå, att all politisk inblandning i polisväsendets verksamhet upphör och att en helt och hållet teknisk och funktionell avgränsning av territoriella enheter genomförs. |
| --- | --- |

B.

Representanterna för staten och de två enheterna har kommit överens om att den föreslagna reformen av polisväsendet skulle innebära att alla lagstiftnings- och budgetbefogenheter överförs till statlig nivå, att all politisk inblandning i polisväsendets verksamhet upphör och att en helt och hållet teknisk och funktionell avgränsning av territoriella enheter genomförs.

| C. | Enligt avtalet skulle det inrättas ett direktorat för omstruktureringen av polisväsendet med representanter från alla myndighetsnivåer (staten, enheterna och kantonerna). Direktoratet skulle ha till uppgift att lämna förslag till genomförande av reformen, inbegripet förslag till avgränsning av polisens nya territoriella enheter. |
| --- | --- |

C.

Enligt avtalet skulle det inrättas ett direktorat för omstruktureringen av polisväsendet med representanter från alla myndighetsnivåer (staten, enheterna och kantonerna). Direktoratet skulle ha till uppgift att lämna förslag till genomförande av reformen, inbegripet förslag till avgränsning av polisens nya territoriella enheter.

| D. | Direktoratet för omstrukturering av polisväsendet översände den 22 december 2006 till ministerrådet för Bosnien och Hercegovina ett förslag till plan för genomförande av strukturreformen av polisväsendet. |
| --- | --- |

D.

Direktoratet för omstrukturering av polisväsendet översände den 22 december 2006 till ministerrådet för Bosnien och Hercegovina ett förslag till plan för genomförande av strukturreformen av polisväsendet.

| E. | Detta förslag skapar förutsättningar för att uppfylla kommissionens krav i samband med ett ingående av ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU. |
| --- | --- |

E.

Detta förslag skapar förutsättningar för att uppfylla kommissionens krav i samband med ett ingående av ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU.

| F. | Under den senaste valkampanjen gjorde ledningen i Republika Srpska flera uttalanden där man ifrågasatte överenskommelsen om den föreslagna reformen av polisväsendet, en överenskommelse som man tidigare ställt sig bakom. |
| --- | --- |

F.

Under den senaste valkampanjen gjorde ledningen i Republika Srpska flera uttalanden där man ifrågasatte överenskommelsen om den föreslagna reformen av polisväsendet, en överenskommelse som man tidigare ställt sig bakom.

| G. | Mandaten för representanterna från Republiken Srpska har nu bekräftats genom det allmänna valet, och deras partier är starkt representerade på både enhets- och statsnivå. |
| --- | --- |

G.

Mandaten för representanterna från Republiken Srpska har nu bekräftats genom det allmänna valet, och deras partier är starkt representerade på både enhets- och statsnivå.

| H. | De förslag till författningsändringar som stöds av representanter för de flesta av de stora partierna i Bosnien och Hercegovina innehåller en rad förslag som stärker statens befogenheter och som avser att rätta till vissa brister inom utövandet av den lagstiftande och verkställande makten i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

H.

De förslag till författningsändringar som stöds av representanter för de flesta av de stora partierna i Bosnien och Hercegovina innehåller en rad förslag som stärker statens befogenheter och som avser att rätta till vissa brister inom utövandet av den lagstiftande och verkställande makten i Bosnien och Hercegovina.

| I. | Förslagen innebär inte en ändring av det vetosystem som gäller inom enheten, trots att detta system allvarligt kan hindra verksamheten i Bosnien och Hercegovinas parlament. |
| --- | --- |

I.

Förslagen innebär inte en ändring av det vetosystem som gäller inom enheten, trots att detta system allvarligt kan hindra verksamheten i Bosnien och Hercegovinas parlament.

| J. | De olika samhällsgrupperna i Bosnien och Hercegovina bör i en nära framtid allvarligt överväga huruvida man kan överbrygga den stränga etniska uppdelningen av landet. Syftet bör vara att reformera landets strukturer, så att landet blir mer flexibelt och förenligt med de europeiska demokratierna. |
| --- | --- |

J.

De olika samhällsgrupperna i Bosnien och Hercegovina bör i en nära framtid allvarligt överväga huruvida man kan överbrygga den stränga etniska uppdelningen av landet. Syftet bör vara att reformera landets strukturer, så att landet blir mer flexibelt och förenligt med de europeiska demokratierna.

| K. | De ovannämnda ändringsförslagen antogs av en majoritet i Bosnien och Hercegovinas parlament men det saknades endast två röster för att komma över den tröskel som krävs för att anta författningsändringar. |
| --- | --- |

K.

De ovannämnda ändringsförslagen antogs av en majoritet i Bosnien och Hercegovinas parlament men det saknades endast två röster för att komma över den tröskel som krävs för att anta författningsändringar.

| L. | Beslutet om att i förtid stänga den höge representantens kansli, med anledning av den legitima önskan att öka känslan av medansvar för den politiska processen och påskynda försoningsprocessen mellan de tre största befolkningsgrupperna i Bosnien och Hercegovina, skulle kunna påverka stabiliteten i landet och takten och innehållet i de administrativa och konstitutionella reformerna. |
| --- | --- |

L.

Beslutet om att i förtid stänga den höge representantens kansli, med anledning av den legitima önskan att öka känslan av medansvar för den politiska processen och påskynda försoningsprocessen mellan de tre största befolkningsgrupperna i Bosnien och Hercegovina, skulle kunna påverka stabiliteten i landet och takten och innehållet i de administrativa och konstitutionella reformerna.

| M. | Den kvarvarande djupgående etniska uppdelningen i Bosnien och Hercegovina visar att ett mer integrerat, icke segregerat och modernt utbildningssystem behövs i landet. |
| --- | --- |

M.

Den kvarvarande djupgående etniska uppdelningen i Bosnien och Hercegovina visar att ett mer integrerat, icke segregerat och modernt utbildningssystem behövs i landet.

| N. | I detta sammanhang bör hänsyn tas till de erfarenheter som gjorts med de tväretniska utbildningsinstitutioner som med framgång använder en modell som inte är segregerande, till exempel de institutioner vars inrättande stöds av den katolska kyrkan i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

N.

I detta sammanhang bör hänsyn tas till de erfarenheter som gjorts med de tväretniska utbildningsinstitutioner som med framgång använder en modell som inte är segregerande, till exempel de institutioner vars inrättande stöds av den katolska kyrkan i Bosnien och Hercegovina.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att vinnarna i parlaments- och presidentvalen, som tidigare var samhällsbevarande partier, under valrörelsen använde ett språk som var aggressivt och hade som mål att skapa splittring. Parlamentet uppmanar med kraft parterna och framför allt valets vinnare - som nyligen har agerat och uttalat sig på ett olyckligt sätt vid ett flertal tillfällen - att agera snabbt för att lägga grunden för ett förstärkt Bosnien och Hercegovina, som förbereder sig för att uppfylla de kriterier som är nödvändiga för att ingå och genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet och för att ansöka om medlemskap i EU vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar bekymrat att vinnarna i parlaments- och presidentvalen, som tidigare var samhällsbevarande partier, under valrörelsen använde ett språk som var aggressivt och hade som mål att skapa splittring. Parlamentet uppmanar med kraft parterna och framför allt valets vinnare - som nyligen har agerat och uttalat sig på ett olyckligt sätt vid ett flertal tillfällen - att agera snabbt för att lägga grunden för ett förstärkt Bosnien och Hercegovina, som förbereder sig för att uppfylla de kriterier som är nödvändiga för att ingå och genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet och för att ansöka om medlemskap i EU vid en senare tidpunkt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en regering på statsnivå och erinrar Bosnien och Hercegovinas politiska ledare om de brådskande och viktiga reformer som de måste genomföra, särskilt när det gäller statens författning, rättsväsendet, den offentliga förvaltningen, näringslivsklimatet, utbildningssektorn, de fytosanitära och veterinära områdena samt miljön. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en regering på statsnivå och erinrar Bosnien och Hercegovinas politiska ledare om de brådskande och viktiga reformer som de måste genomföra, särskilt när det gäller statens författning, rättsväsendet, den offentliga förvaltningen, näringslivsklimatet, utbildningssektorn, de fytosanitära och veterinära områdena samt miljön.

| 3. | Europaparlamentet anser att det nyligen framlagda utkastet till en för genomförandet av strukturreformen av polisväsendet i Bosnien och Hercegovina innehåller en klar och väl avvägd fördelning av ansvarsområdena mellan staten och de lokala myndigheterna, eftersom det fastställs att staten skall anta en enda rättslig ram för polisförvaltningen, avsätta budgetmedel och övervaka användningen av medlen, tillhandahålla stödtjänster, samordna aktiviteterna mellan de olika organen och nivåerna och erbjuda strategisk styrning utan att inkräkta på de lokala polismyndigheternas nödvändiga autonomi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det nyligen framlagda utkastet till en för genomförandet av strukturreformen av polisväsendet i Bosnien och Hercegovina innehåller en klar och väl avvägd fördelning av ansvarsområdena mellan staten och de lokala myndigheterna, eftersom det fastställs att staten skall anta en enda rättslig ram för polisförvaltningen, avsätta budgetmedel och övervaka användningen av medlen, tillhandahålla stödtjänster, samordna aktiviteterna mellan de olika organen och nivåerna och erbjuda strategisk styrning utan att inkräkta på de lokala polismyndigheternas nödvändiga autonomi.

| 4. | Europaparlamentet gläds också åt de mekanismer som fastställs i den ovannämnda planen och som skall säkerställa öppenhet vid urvalet eller tillsättningen av polischefer och polistjänstemän och i samband med övervakningen av polismyndigheternas verksamhet på nationellt och lokalt plan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläds också åt de mekanismer som fastställs i den ovannämnda planen och som skall säkerställa öppenhet vid urvalet eller tillsättningen av polischefer och polistjänstemän och i samband med övervakningen av polismyndigheternas verksamhet på nationellt och lokalt plan.

| 5. | Europaparlamentet anser att lagbestämmelserna om inrättande av ett polisväsende som svarar mot den etniska sammansättningen av befolkningen i Bosnien och Hercegovina bör åtföljas av en effektiv övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att lagbestämmelserna om inrättande av ett polisväsende som svarar mot den etniska sammansättningen av befolkningen i Bosnien och Hercegovina bör åtföljas av en effektiv övervakningsmekanism.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kriterierna för att avgränsa de lokala polisområdena bygger på principerna om operativ effektivitet och hållbarhet och på demografiska, sociala, ekonomiska och säkerhetsmässiga faktorer snarare än på enbart administrativa gränser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att kriterierna för att avgränsa de lokala polisområdena bygger på principerna om operativ effektivitet och hållbarhet och på demografiska, sociala, ekonomiska och säkerhetsmässiga faktorer snarare än på enbart administrativa gränser.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utöva påtryckningar på de berörda myndigheterna i Bosnien och Hercegovina så att de vidtar alla de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra förslagen i den ovannämnda planen. Rådet uppmanas också att påminna alla parterna om att polisreformen är en grundförutsättning för att stabiliserings- och associeringsavtalet skall kunna ingås. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utöva påtryckningar på de berörda myndigheterna i Bosnien och Hercegovina så att de vidtar alla de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra förslagen i den ovannämnda planen. Rådet uppmanas också att påminna alla parterna om att polisreformen är en grundförutsättning för att stabiliserings- och associeringsavtalet skall kunna ingås.

| 8. | Europaparlamentet gläds åt att de bosniska regeringarna och den bosniska polisen generellt sett har samarbetat med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY), bland annat genom att bereda tillgång till militärarkiven. Parlamentet fördömer dock det faktum att krigsförbrytare på fri fot i landet inte har gripits, och att handlingar som skulle vara till nytta för utredningarna i många fall har försvunnit. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet gläds åt att de bosniska regeringarna och den bosniska polisen generellt sett har samarbetat med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY), bland annat genom att bereda tillgång till militärarkiven. Parlamentet fördömer dock det faktum att krigsförbrytare på fri fot i landet inte har gripits, och att handlingar som skulle vara till nytta för utredningarna i många fall har försvunnit.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de politiska ledarna i Bosnien och Hercegovina att fortsätta sina ansträngningar att till fullo samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och att avveckla de nätverk som stöder åtalade krigsförbrytare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de politiska ledarna i Bosnien och Hercegovina att fortsätta sina ansträngningar att till fullo samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och att avveckla de nätverk som stöder åtalade krigsförbrytare.

| 10. | Europaparlamentet gläds åt att myndigheterna i Republika Srpska har beslutat att tillsätta ett särskilt organ med uppgift att förbättra samarbetet med ICTY så att den särskilda handlingsplanen kan genomföras. Parlamentet förväntar sig i detta sammanhang att det snart skall uppnås konkreta resultat i sökandet efter de viktigaste efterlysta personerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet gläds åt att myndigheterna i Republika Srpska har beslutat att tillsätta ett särskilt organ med uppgift att förbättra samarbetet med ICTY så att den särskilda handlingsplanen kan genomföras. Parlamentet förväntar sig i detta sammanhang att det snart skall uppnås konkreta resultat i sökandet efter de viktigaste efterlysta personerna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att fullfölja sitt arbete med att förbättra landets ekonomiska politik och skattepolitik och särskilt stärka en samordning av skatterna för att på så sätt bidra till en skattemässig stabilitet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att fullfölja sitt arbete med att förbättra landets ekonomiska politik och skattepolitik och särskilt stärka en samordning av skatterna för att på så sätt bidra till en skattemässig stabilitet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ledare att lösa alla olösta gränskonflikter med grannländerna och att framför allt respektera och ratificera ett avtal om fastställande av land- och flodgränser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ledare att lösa alla olösta gränskonflikter med grannländerna och att framför allt respektera och ratificera ett avtal om fastställande av land- och flodgränser.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ledare att fortsätta sina ansträngningar för att fullt ut genomföra de överenskomna reformerna av public service-radio/TV. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas ledare att fortsätta sina ansträngningar för att fullt ut genomföra de överenskomna reformerna av public service-radio/TV.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att snabbt genomföra de prioriteringar som fastställs i det europeiska partnerskapet. Parlamentet vidhåller att EU:s övergripande politik för Bosnien och Hercegovina och hela västra Balkan bygger på en tydlig framtidsvision om europeisk integration i överensstämmelse med Thessalonikiagendan från juni 2003. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att snabbt genomföra de prioriteringar som fastställs i det europeiska partnerskapet. Parlamentet vidhåller att EU:s övergripande politik för Bosnien och Hercegovina och hela västra Balkan bygger på en tydlig framtidsvision om europeisk integration i överensstämmelse med Thessalonikiagendan från juni 2003.

| 15. | Europaparlamentet anser att diskussionerna om författningen omedelbart bör återupptas. Diskussionerna bör utgå från de tidigare resultaten men bör även medföra






  — | en grundlig översyn av det vetosystem som gäller för enheterna och som bara bör tillämpas i de fall då staten och enheterna har delat ansvar, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att diskussionerna om författningen omedelbart bör återupptas. Diskussionerna bör utgå från de tidigare resultaten men bör även medföra

—

en grundlig översyn av det vetosystem som gäller för enheterna och som bara bör tillämpas i de fall då staten och enheterna har delat ansvar,

| — | en tydlig, uttömmande och samtidigt snäv tolkning av begreppet ”vitala nationella intressen” för att förhindra allt etniskt grundat missbruk av det tillhörande vetosystemet i rent obstruerande syften, |
| --- | --- |

—

en tydlig, uttömmande och samtidigt snäv tolkning av begreppet ”vitala nationella intressen” för att förhindra allt etniskt grundat missbruk av det tillhörande vetosystemet i rent obstruerande syften,

| — | en djärvare rationalisering av de administrativa strukturerna i Bosnien och Hercegovina för att förenkla och påskynda beslutsprocessen. |
| --- | --- |

—

en djärvare rationalisering av de administrativa strukturerna i Bosnien och Hercegovina för att förenkla och påskynda beslutsprocessen.

| 16. | Europaparlamentet anser att dessa diskussioner bör hållas offentligt med deltagande av det civila samhället och av nationella och internationella experter. Parlamentet anser att allmänheten bör delta i denna process så att slutresultatet kan accepteras och betraktas som legitimt av alla. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att dessa diskussioner bör hållas offentligt med deltagande av det civila samhället och av nationella och internationella experter. Parlamentet anser att allmänheten bör delta i denna process så att slutresultatet kan accepteras och betraktas som legitimt av alla.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas parlament att överväga att inrätta ett utskott som specifikt skall ha till uppgift att utarbeta omfattande förslag till en författningsreform. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas parlament att överväga att inrätta ett utskott som specifikt skall ha till uppgift att utarbeta omfattande förslag till en författningsreform.

| 18. | Europaparlamentet anser att EU, under överinseende av sin särskilde representant, bör inta en ledarroll när det gäller att återuppliva diskussionerna om författningen, särskilt genom att främja dialogen mellan parterna, stödja initiativ i syfte att stimulera den offentliga debatten och tillhandahålla tekniskt stöd i form av experthjälp till de parlamentsledamöter i Bosnien och Hercegovina som är direkt involverade i dessa diskussioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att EU, under överinseende av sin särskilde representant, bör inta en ledarroll när det gäller att återuppliva diskussionerna om författningen, särskilt genom att främja dialogen mellan parterna, stödja initiativ i syfte att stimulera den offentliga debatten och tillhandahålla tekniskt stöd i form av experthjälp till de parlamentsledamöter i Bosnien och Hercegovina som är direkt involverade i dessa diskussioner.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över att det fortfarande finns etniska barriärer i Bosnien och Hercegovina som hämmar utvecklingen av en nationell identitet. Parlamentet anser att författningsmekanismerna i Daytonavtalet gör det svårare att avskaffa dessa barriärer. Erfarenheterna inom EU visar att en gemensam identitet är fullt förenlig med respekt för de kulturella och religiösa traditionerna hos de berörda folken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är bekymrat över att det fortfarande finns etniska barriärer i Bosnien och Hercegovina som hämmar utvecklingen av en nationell identitet. Parlamentet anser att författningsmekanismerna i Daytonavtalet gör det svårare att avskaffa dessa barriärer. Erfarenheterna inom EU visar att en gemensam identitet är fullt förenlig med respekt för de kulturella och religiösa traditionerna hos de berörda folken.

| 20. | Europaparlamentet gläds därför åt att premiärministern i Republika Srpska nyligen gjorde ett uttalande där han lovade att hans regering kommer att förhindra alla de oroligheter som kan tänkas uppstå i samband med fastställandet av Kosovos ställning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet gläds därför åt att premiärministern i Republika Srpska nyligen gjorde ett uttalande där han lovade att hans regering kommer att förhindra alla de oroligheter som kan tänkas uppstå i samband med fastställandet av Kosovos ställning.

| 21. | När det gäller EU:s bistånd - som efter återuppbyggnadsfasen har varit inriktat på att underlätta antagandet av normer och lagar på EU-nivå - anser Europaparlamentet att det är angeläget att i större utsträckning betona vikten av att ta itu med de historiska bördorna, inbegripet frågan om de personer som försvann under den blodiga konflikten, och främja ett inkluderande och icke-diskriminerande utbildningssystem i Bosnien och Hercegovina som bygger på tolerans och respekt för mångfald. |
| --- | --- |

21.

När det gäller EU:s bistånd - som efter återuppbyggnadsfasen har varit inriktat på att underlätta antagandet av normer och lagar på EU-nivå - anser Europaparlamentet att det är angeläget att i större utsträckning betona vikten av att ta itu med de historiska bördorna, inbegripet frågan om de personer som försvann under den blodiga konflikten, och främja ett inkluderande och icke-diskriminerande utbildningssystem i Bosnien och Hercegovina som bygger på tolerans och respekt för mångfald.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att detta i praktiken betyder att segregeringen av olika etniska grupper som undervisas i samma skola upphör, att det inleds en diskussion om utarbetande av en gemensam läroplan för grundskolorna, att särskild vikt läggs vid undervisningsformerna i historia och att lärarnas fortbildning förbättras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att detta i praktiken betyder att segregeringen av olika etniska grupper som undervisas i samma skola upphör, att det inleds en diskussion om utarbetande av en gemensam läroplan för grundskolorna, att särskild vikt läggs vid undervisningsformerna i historia och att lärarnas fortbildning förbättras.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för de båda ovannämnda målen anslå tillräckligt med medel inom det nya föranslutningsinstrumentet, inte minst genom att stödja den internationella kommissionen för saknade personer. Rådet uppmanas med kraft att via sin särskilde representant stödja initiativ på detta område. Parlamentet anser att det nuvarande utbildningssystemet kan utgöra ett allvarligt hot mot landets säkerhet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för de båda ovannämnda målen anslå tillräckligt med medel inom det nya föranslutningsinstrumentet, inte minst genom att stödja den internationella kommissionen för saknade personer. Rådet uppmanas med kraft att via sin särskilde representant stödja initiativ på detta område. Parlamentet anser att det nuvarande utbildningssystemet kan utgöra ett allvarligt hot mot landets säkerhet.

| 24. | Europaparlamentet anser att man för att tillgodose Bosnien och Hercegovinas medborgares intressen och uppfylla deras önskan att undvika konflikter i framtiden bör inrätta en nationell sannings- och försoningskommission som bör genomföra undersökningar och sammanställa rapporter om de övergrepp som skett i det förgångna. Denna kommission bör även rekommendera vilka åtgärder som bör vidtas för att det skall vara möjligt att hantera detta plågsamma arv och förhindra att liknande grymheter upprepas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att man för att tillgodose Bosnien och Hercegovinas medborgares intressen och uppfylla deras önskan att undvika konflikter i framtiden bör inrätta en nationell sannings- och försoningskommission som bör genomföra undersökningar och sammanställa rapporter om de övergrepp som skett i det förgångna. Denna kommission bör även rekommendera vilka åtgärder som bör vidtas för att det skall vara möjligt att hantera detta plågsamma arv och förhindra att liknande grymheter upprepas.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att utbildning är det viktigaste verktyget för försoning. Parlamentet anser att den unga generationen i Bosnien och Hercegovina bör göra upp med det förflutna och dra lärdom av det, vilket unga människor gjorde i Europa efter andra världskriget. Framtidens melodi är att avskaffa skiljelinjerna, främja en ömsesidig förståelse och stärka solidariteten, toleransen, demokratin, de mänskliga rättigheterna och jämställdheten bland landets medborgare. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att utbildning är det viktigaste verktyget för försoning. Parlamentet anser att den unga generationen i Bosnien och Hercegovina bör göra upp med det förflutna och dra lärdom av det, vilket unga människor gjorde i Europa efter andra världskriget. Framtidens melodi är att avskaffa skiljelinjerna, främja en ömsesidig förståelse och stärka solidariteten, toleransen, demokratin, de mänskliga rättigheterna och jämställdheten bland landets medborgare.

| 26. | Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till utvecklingen av tväretniska kamratmedlingskurser i skolorna och av integrerade klasser som ett medel för att komma till rätta med den formella och informella segregationen i utbildningssystemet i Federationen Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till utvecklingen av tväretniska kamratmedlingskurser i skolorna och av integrerade klasser som ett medel för att komma till rätta med den formella och informella segregationen i utbildningssystemet i Federationen Bosnien och Hercegovina.

| 27. | Europaparlamentet varnar därför för alla försök att i Bosnien och Hercegovina skapa monoetniska områden. Parlamentet påminner politikerna i Bosnien och Hercegovina om att världssamfundet inte kommer att tolerera någon politik eller åtgärd som direkt eller indirekt underminerar Bosnien och Hercegovinas och dess enheters multietniska karaktär, territoriella integritet, stabilitet och enighet. Parlamentet uppmanar den höge representanten för Bosnien och Hercegovina att vara särskilt vaksam i detta avseende och att med större kraft främja en återintegrering av flyktingar och fördrivna människor på hela Bosnien och Hercegovinas territorium, särskilt i Republika Srpska, vars resultat när det gäller återvända flyktingar och fördrivna människor är en besvikelse. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet varnar därför för alla försök att i Bosnien och Hercegovina skapa monoetniska områden. Parlamentet påminner politikerna i Bosnien och Hercegovina om att världssamfundet inte kommer att tolerera någon politik eller åtgärd som direkt eller indirekt underminerar Bosnien och Hercegovinas och dess enheters multietniska karaktär, territoriella integritet, stabilitet och enighet. Parlamentet uppmanar den höge representanten för Bosnien och Hercegovina att vara särskilt vaksam i detta avseende och att med större kraft främja en återintegrering av flyktingar och fördrivna människor på hela Bosnien och Hercegovinas territorium, särskilt i Republika Srpska, vars resultat när det gäller återvända flyktingar och fördrivna människor är en besvikelse.

| 28. | Europaparlamentet gläder sig åt att den första förhandlingsrundan mellan EU och Bosnien och Hercegovina om förenklade viseringsförfaranden har inletts, och hoppas att dessa förhandlingar förs i hamn senast i juni 2007, så att avtalet kan träda i kraft 2008. Parlamentet understryker att förhandlingarna ytterst bör syfta till att göra det lättare att resa till EU för alla medborgare i länderna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna process, särskilt genom åtgärder som syftar till att stärka polissamarbetet och samarbetet på gränsbevakningsområdet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet gläder sig åt att den första förhandlingsrundan mellan EU och Bosnien och Hercegovina om förenklade viseringsförfaranden har inletts, och hoppas att dessa förhandlingar förs i hamn senast i juni 2007, så att avtalet kan träda i kraft 2008. Parlamentet understryker att förhandlingarna ytterst bör syfta till att göra det lättare att resa till EU för alla medborgare i länderna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna process, särskilt genom åtgärder som syftar till att stärka polissamarbetet och samarbetet på gränsbevakningsområdet.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar den roll som den EU-ledda styrkan i Bosnien (EUFOR) har spelat när det gäller att tillhandahålla en trygg och säker miljö i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet anser att det faktum att rådet nyligen beslutade att minska antalet trupper utgör ett tydligt tecken på den ökade stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar den roll som den EU-ledda styrkan i Bosnien (EUFOR) har spelat när det gäller att tillhandahålla en trygg och säker miljö i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet anser att det faktum att rådet nyligen beslutade att minska antalet trupper utgör ett tydligt tecken på den ökade stabiliteten i regionen.

| 30. | Europaparlamentet ser positivt på det arbete som EU:s polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina har utfört när det gäller att stödja utvecklingen av en modern och effektiv polisstyrka i Bosnien och Hercegovina. Framtiden för detta uppdrag bör också värderas i ljuset av de framsteg som gjorts inom reformen av polisväsendet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser positivt på det arbete som EU:s polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina har utfört när det gäller att stödja utvecklingen av en modern och effektiv polisstyrka i Bosnien och Hercegovina. Framtiden för detta uppdrag bör också värderas i ljuset av de framsteg som gjorts inom reformen av polisväsendet.

| 31. | Europaparlamentet gläds åt att Bosnien och Hercegovina har undertecknat många internationella konventioner och antagit flera lagar som syftar till att garantera och främja kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bosnien och Hercegovina att fullfölja sitt arbete för att i praktiken omsätta de principer som fastställts i de aktuella internationella och nationella instrumenten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet gläds åt att Bosnien och Hercegovina har undertecknat många internationella konventioner och antagit flera lagar som syftar till att garantera och främja kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bosnien och Hercegovina att fullfölja sitt arbete för att i praktiken omsätta de principer som fastställts i de aktuella internationella och nationella instrumenten.

| 32. | Med tanke på den ovisshet som fortfarande präglar Bosnien och Hercegovinas framtid stöder Europaparlamentet PIC:s beslut att se över sitt beslut från 23 juni 2006 och behålla kansliet med alla dess befogenheter fram till juni 2008. Denna förlängning bör också användas till att ge de lokala myndigheterna ett större ansvar. Parlamentet gläds åt att rådet har antagit en gemensam åtgärd för EU:s särskilde representant i Bosnien och Hercegovina, varigenom mandatet utvidgas så att den särskilde representanten ges en tydlig roll i arbetet med att främja de konstitutionella reformerna i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

32.

Med tanke på den ovisshet som fortfarande präglar Bosnien och Hercegovinas framtid stöder Europaparlamentet PIC:s beslut att se över sitt beslut från 23 juni 2006 och behålla kansliet med alla dess befogenheter fram till juni 2008. Denna förlängning bör också användas till att ge de lokala myndigheterna ett större ansvar. Parlamentet gläds åt att rådet har antagit en gemensam åtgärd för EU:s särskilde representant i Bosnien och Hercegovina, varigenom mandatet utvidgas så att den särskilde representanten ges en tydlig roll i arbetet med att främja de konstitutionella reformerna i Bosnien och Hercegovina.

| 33. | Europaparlamentet betonar vikten av att världssamfundet agerar samfällt i Bosnien och Hercegovina. Dessvärre har EU:s nuvarande höge representant/särskilde representant nyligen meddelat att han kommer att lämna sitt uppdrag i juni 2007. Parlamentet vill ge honom en eloge för det arbete han utfört under sin mandatperiod. Rådet uppmanas att grundligt diskutera karaktären, räckvidden och varaktigheten av den internationella närvaron i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar vikten av att världssamfundet agerar samfällt i Bosnien och Hercegovina. Dessvärre har EU:s nuvarande höge representant/särskilde representant nyligen meddelat att han kommer att lämna sitt uppdrag i juni 2007. Parlamentet vill ge honom en eloge för det arbete han utfört under sin mandatperiod. Rådet uppmanas att grundligt diskutera karaktären, räckvidden och varaktigheten av den internationella närvaron i Bosnien och Hercegovina.

| 34. | Europaparlamentet anser också att EU, när den höge representantens kansli läggs ner, måste ge ett starkt och samordnat stöd till Bosnien och Hercegovina, så att landet så snabbt och grundligt som möjligt kan uppnå sitt långsiktiga mål att integreras i EU. Parlamentet anser att EU:s särskilde representant med kraft måste föra EU:s talan, bland annat när det gäller att samordna alla EU:s institutioner och byråer i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser också att EU, när den höge representantens kansli läggs ner, måste ge ett starkt och samordnat stöd till Bosnien och Hercegovina, så att landet så snabbt och grundligt som möjligt kan uppnå sitt långsiktiga mål att integreras i EU. Parlamentet anser att EU:s särskilde representant med kraft måste föra EU:s talan, bland annat när det gäller att samordna alla EU:s institutioner och byråer i Bosnien och Hercegovina.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet (allmänna frågor) och, för kännedom, till kommissionen, EU:s särskilde representant/höge representant för Bosnien och Hercegovina och till regeringarna och parlamenten i Bosnien och Hercegovina, Republika Srpska och Federationen Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet (allmänna frågor) och, för kännedom, till kommissionen, EU:s särskilde representant/höge representant för Bosnien och Hercegovina och till regeringarna och parlamenten i Bosnien och Hercegovina, Republika Srpska och Federationen Bosnien och Hercegovina.

P6_TA(2007)0078

Iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna i kommissionens lagstiftningsförslag: metod för systematiska och strikta kontroller

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2005/2169(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag (KOM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag (KOM(2005)0172),

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) som antogs i Nice den 7 december 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) som antogs i Nice den 7 december 2000,

| — | med beaktande av det konstitutionella fördraget som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004, och som genomför stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket gör dem rättsligt bindande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det konstitutionella fördraget som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004, och som genomför stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket gör dem rättsligt bindande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om kommissionens meddelande om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen - att respektera och främja unionens värden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om kommissionens meddelande om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen - att respektera och främja unionens värden (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om främjande och skydd av grundläggande rättigheter: rollen för nationella institutioner och EU-institutioner, inklusive byrån för de grundläggande rättigheterna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om främjande och skydd av grundläggande rättigheter: rollen för nationella institutioner och EU-institutioner, inklusive byrån för de grundläggande rättigheterna (3),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2005 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2005 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, som utarbetats av EU:s nätverk av oberoende experter,

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (4) och rådets förklaring om polissamarbete och straffrättsligt samarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (4) och rådets förklaring om polissamarbete och straffrättsligt samarbete,

| — | med beaktande av det tal som José Manuel Barroso höll i egenskap av kommissionens ordförande vid parlamentets plenarsammanträde den 17 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som José Manuel Barroso höll i egenskap av kommissionens ordförande vid parlamentets plenarsammanträde den 17 november 2004,

| — | med beaktande av artiklarna 45, 34 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45, 34 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0034/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0034/2007), och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och för de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna (artikel 6 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och för de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna (artikel 6 i EU-fördraget).

| B. | Parlamentet är unionsmedborgarnas direktvalda företrädare, och har därmed ett framträdande ansvar när det gäller genomförandet av dessa principer. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet är unionsmedborgarnas direktvalda företrädare, och har därmed ett framträdande ansvar när det gäller genomförandet av dessa principer.

| C. | Detta ansvar är särskilt omfattande med tanke på att






  — | enskilda personer endast har begränsade möjligheter att föra talan direkt inför EG-domstolen (5), |
| --- | --- | --- |

C.

Detta ansvar är särskilt omfattande med tanke på att

—

enskilda personer endast har begränsade möjligheter att föra talan direkt inför EG-domstolen (5),

| — | det inte är möjligt att väcka grupptalan (”collective action”), |
| --- | --- |

—

det inte är möjligt att väcka grupptalan (”collective action”),

| — | till och med EU-domstolen endast har begränsade befogenheter (se avdelning IV i EG-fördraget och artikel 35 i EU-fördraget) eller inga befogenheter alls (andra pelaren - avdelning V i EU-fördrage (6) på flera områden, |
| --- | --- |

—

till och med EU-domstolen endast har begränsade befogenheter (se avdelning IV i EG-fördraget och artikel 35 i EU-fördraget) eller inga befogenheter alls (andra pelaren - avdelning V i EU-fördrage (6) på flera områden,

vilket innebär att gemenskapslagstiftaren måste vara desto försiktigare när det lagstiftas inom områden som skulle kunna påverka skyddet av de grundläggande rättigheterna.

| D. | Ett förfarande för att pröva huruvida kommissionens lagstiftningsförslag är förenliga med stadgan om de grundläggande rättigheterna behövs med tanke på att parlamentet, rådet och kommissionen samt alla medlemsstater har antagit stadgan, och med tanke på att detta högtidligt tillkännagavs inför unionsmedborgarna i Nice den 7 december 2000. |
| --- | --- |

D.

Ett förfarande för att pröva huruvida kommissionens lagstiftningsförslag är förenliga med stadgan om de grundläggande rättigheterna behövs med tanke på att parlamentet, rådet och kommissionen samt alla medlemsstater har antagit stadgan, och med tanke på att detta högtidligt tillkännagavs inför unionsmedborgarna i Nice den 7 december 2000.

| E. | Den konkreta räckvidden för de grundläggande rättigheterna, som framgår av tillämpningen av artikel 6.2 i EU-fördraget, är än i dag framför allt ett resultat av domstolstolkning, men gemenskapslagstiftaren bör också fastställa hur dessa rättigheter bör tolkas. |
| --- | --- |

E.

Den konkreta räckvidden för de grundläggande rättigheterna, som framgår av tillämpningen av artikel 6.2 i EU-fördraget, är än i dag framför allt ett resultat av domstolstolkning, men gemenskapslagstiftaren bör också fastställa hur dessa rättigheter bör tolkas.

| F. | Genom att parlamentet, rådet och kommissionen tillkännagav stadgan om de grundläggande rättigheterna definierade de dessa rättigheter, och av uppenbara samstämmighets- och förtroendeskäl måste de i fortsättningen ta hänsyn till dessa rättigheter i samband med att EU-rättsakter utarbetas (se kommissionens ovannämnda meddelande (KOM(2005)0172)). |
| --- | --- |

F.

Genom att parlamentet, rådet och kommissionen tillkännagav stadgan om de grundläggande rättigheterna definierade de dessa rättigheter, och av uppenbara samstämmighets- och förtroendeskäl måste de i fortsättningen ta hänsyn till dessa rättigheter i samband med att EU-rättsakter utarbetas (se kommissionens ovannämnda meddelande (KOM(2005)0172)).

| G. | När de rättigheter som beskrivs i stadgan införlivats i EU:s lagstiftning kommer de att bli bindande genom den gemenskapslagstiftning som utgår från stadgan. |
| --- | --- |

G.

När de rättigheter som beskrivs i stadgan införlivats i EU:s lagstiftning kommer de att bli bindande genom den gemenskapslagstiftning som utgår från stadgan.

| H. | Med tanke på att stadgan om de grundläggande rättigheterna tyvärr inte är rättsligt bindande ännu bör man i ännu högre grad se till att förfarandet genomförs under systematiska, noggranna, objektiva och öppna former. Med åren har stadgan om de grundläggande rättigheterna likväl blivit en referenstext för de europeiska domstolarna, såsom förstainstansrätten, EG-domstolen (7), Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg och ett flertal konstitutionella domstolar. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på att stadgan om de grundläggande rättigheterna tyvärr inte är rättsligt bindande ännu bör man i ännu högre grad se till att förfarandet genomförs under systematiska, noggranna, objektiva och öppna former. Med åren har stadgan om de grundläggande rättigheterna likväl blivit en referenstext för de europeiska domstolarna, såsom förstainstansrätten, EG-domstolen (7), Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg och ett flertal konstitutionella domstolar.

| I. | Gemenskapslagstiftaren måste, i samband med granskningen i förväg av hur den nya gemenskapslagstiftningen kommer att påverka de grundläggande rättigheterna, höra såväl de nationella lagstiftarna som det civila samhället, den akademiska världen samt sakkunniga inom andra internationella organisationer såsom Europarådet och FN. På så sätt kan gemenskapslagstiftaren bidra till att skapa en alltmer utbredd kultur för de grundläggande rättigheterna, på samma sätt som skett i samband med utarbetandet av vissa rättsakter rörande skyddet för privatlivet, rätten till familjeliv och rätten till insyn. |
| --- | --- |

I.

Gemenskapslagstiftaren måste, i samband med granskningen i förväg av hur den nya gemenskapslagstiftningen kommer att påverka de grundläggande rättigheterna, höra såväl de nationella lagstiftarna som det civila samhället, den akademiska världen samt sakkunniga inom andra internationella organisationer såsom Europarådet och FN. På så sätt kan gemenskapslagstiftaren bidra till att skapa en alltmer utbredd kultur för de grundläggande rättigheterna, på samma sätt som skett i samband med utarbetandet av vissa rättsakter rörande skyddet för privatlivet, rätten till familjeliv och rätten till insyn.

| J. | Kommissionens förslag om att stärka och förbättra allmänhetens kunskaper om det förfarande för att upprätthålla respekten för de grundläggande rättigheterna, som finns i kommissionens lagstiftningsförslag och som tillämpas sedan 2001, har inneburit ett tydligt framsteg när det gäller utvecklandet av en kultur för att värna de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

J.

Kommissionens förslag om att stärka och förbättra allmänhetens kunskaper om det förfarande för att upprätthålla respekten för de grundläggande rättigheterna, som finns i kommissionens lagstiftningsförslag och som tillämpas sedan 2001, har inneburit ett tydligt framsteg när det gäller utvecklandet av en kultur för att värna de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen.

| K. | Detta förfarande är för snävt, kriterierna är för restriktiva, Europaparlamentets roll är otillräcklig och förslag om integrering av medlemsstaternas parlament, såsom förslaget från brittiska House of Lords (8), har inte beaktats, vilket även är fallet rörande den nödvändiga, kontinuerliga dialogen mellan gemenskapsinstitutionerna och samarbetet med oberoende organisationer för att stärka objektiviteten. |
| --- | --- |

K.

Detta förfarande är för snävt, kriterierna är för restriktiva, Europaparlamentets roll är otillräcklig och förslag om integrering av medlemsstaternas parlament, såsom förslaget från brittiska House of Lords (8), har inte beaktats, vilket även är fallet rörande den nödvändiga, kontinuerliga dialogen mellan gemenskapsinstitutionerna och samarbetet med oberoende organisationer för att stärka objektiviteten.

| L. | För att uppnå en äkta kultur för att värna de grundläggande rättigheterna inom EU krävs ett gemensamt system för övervakningen av de grundläggande rättigheterna, vilket bör inbegripa rådet och omfatta beslut om mellanstatlig verksamhet. |
| --- | --- |

L.

För att uppnå en äkta kultur för att värna de grundläggande rättigheterna inom EU krävs ett gemensamt system för övervakningen av de grundläggande rättigheterna, vilket bör inbegripa rådet och omfatta beslut om mellanstatlig verksamhet.

| M. | En äkta kultur för att värna om de grundläggande rättigheterna består inte enbart i ett passivt iakttagande av gällande bestämmelser utan förutsätter också aktiva insatser för att främja de grundläggande rättigheterna och ingripanden i fall där medlemsstaterna kränker eller underlåter att skydda dessa på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

M.

En äkta kultur för att värna om de grundläggande rättigheterna består inte enbart i ett passivt iakttagande av gällande bestämmelser utan förutsätter också aktiva insatser för att främja de grundläggande rättigheterna och ingripanden i fall där medlemsstaterna kränker eller underlåter att skydda dessa på ett tillfredsställande sätt.

| N. | Inom ramen för ett sådant gemensamt system för att övervaka de grundläggande rättigheterna måste en årlig debatt föras, där de tre institutionerna och de nationella parlamenten deltar, särskilt då Europaparlamentet redogör för de framsteg som gjorts och de problem som uppstått i samband med utvecklandet av EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

N.

Inom ramen för ett sådant gemensamt system för att övervaka de grundläggande rättigheterna måste en årlig debatt föras, där de tre institutionerna och de nationella parlamenten deltar, särskilt då Europaparlamentet redogör för de framsteg som gjorts och de problem som uppstått i samband med utvecklandet av EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| O. | I samband med den årliga debatten skulle man kunna behandla






  — | den årliga rapporten från den Europeiska byrån för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- | --- |

O.

I samband med den årliga debatten skulle man kunna behandla

—

den årliga rapporten från den Europeiska byrån för grundläggande rättigheter,

| — | en särskild rapport från kommissionen som läggs fram tillsammans med den allmänna rapporten om tillämpningen av gemenskapsrätten, och |
| --- | --- |

—

en särskild rapport från kommissionen som läggs fram tillsammans med den allmänna rapporten om tillämpningen av gemenskapsrätten, och

| — | en rapport från rådet om de aspekter som det anser ha varit av störst betydelse under det gångna året i fråga om respekten för de grundläggande rättigheterna i EU och i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

en rapport från rådet om de aspekter som det anser ha varit av störst betydelse under det gångna året i fråga om respekten för de grundläggande rättigheterna i EU och i de enskilda medlemsstaterna.

| P. | I samband med dessa årliga debatter bör institutionerna kontrollera om man bör revidera de lagar som eventuellt kan ha legat till hinder för respekten för friheterna av hänsyn till den allmänna ordningen. |
| --- | --- |

P.

I samband med dessa årliga debatter bör institutionerna kontrollera om man bör revidera de lagar som eventuellt kan ha legat till hinder för respekten för friheterna av hänsyn till den allmänna ordningen.

| Q. | Förekomsten av hemliga fängelser och det faktum att CIA genomfört olagliga kidnappningar som led i kampen mot terrorismen, de långsamma uppklarandena och det bristfälliga samarbetet från flera regeringars sida, samt spridningen av passageraruppgifter eller SWIFT-överföring av bankkontouppgifter utan någon rättslig grund: bidrar endast till att skada medborgarnas förtroende för gemenskapsinstitutionernas förmåga och vilja att värna om de grundläggande rättigheterna och bestraffa kränkningar av dessa. |
| --- | --- |

Q.

Förekomsten av hemliga fängelser och det faktum att CIA genomfört olagliga kidnappningar som led i kampen mot terrorismen, de långsamma uppklarandena och det bristfälliga samarbetet från flera regeringars sida, samt spridningen av passageraruppgifter eller SWIFT-överföring av bankkontouppgifter utan någon rättslig grund: bidrar endast till att skada medborgarnas förtroende för gemenskapsinstitutionernas förmåga och vilja att värna om de grundläggande rättigheterna och bestraffa kränkningar av dessa.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att den historiska uppgift som det innebär att skapa ”en allt fastare sammanslutning” (artikel 1 i EU-fördraget) innebär att man måste utarbeta inte bara instrument för säkerhet och rättigheter samt för ekonomisk och social utveckling utan också frihetsinstrument. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att den historiska uppgift som det innebär att skapa ”en allt fastare sammanslutning” (artikel 1 i EU-fördraget) innebär att man måste utarbeta inte bara instrument för säkerhet och rättigheter samt för ekonomisk och social utveckling utan också frihetsinstrument.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man måste ta sig genom den konstitutionella krisen, bevara de viktigaste framstegen som man lyckats införa i konstitutionen och förankra den rättsligt tvingande karaktären hos stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man måste ta sig genom den konstitutionella krisen, bevara de viktigaste framstegen som man lyckats införa i konstitutionen och förankra den rättsligt tvingande karaktären hos stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka och förbättra insynen i förfarandet för att se till att kommissionens lagstiftningsförslag respekterar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att detta är det första positiva resultatet av de planerade åtgärderna för skyddet av de grundläggande rättigheterna, som kommissionens ordförande José Manuel Barroso redogjorde för inför parlamentet den 17 november 2004, och den arbetsgrupp som inrättats för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka och förbättra insynen i förfarandet för att se till att kommissionens lagstiftningsförslag respekterar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att detta är det första positiva resultatet av de planerade åtgärderna för skyddet av de grundläggande rättigheterna, som kommissionens ordförande José Manuel Barroso redogjorde för inför parlamentet den 17 november 2004, och den arbetsgrupp som inrättats för detta ändamål.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i kontrollprocessen och att rådgöra med relevanta aktörer inom det civila samhället, i synnerhet de som eventuellt kommer att beröras av kommissionens föreliggande förslag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka insynen i kontrollprocessen och att rådgöra med relevanta aktörer inom det civila samhället, i synnerhet de som eventuellt kommer att beröras av kommissionens föreliggande förslag.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den ”systematiska” kontroll som kommissionen föreslagit innebär att varje lagstiftningsförslag måste kontrolleras ingående, och att resultatet måste motiveras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den ”systematiska” kontroll som kommissionen föreslagit innebär att varje lagstiftningsförslag måste kontrolleras ingående, och att resultatet måste motiveras.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att lagstiftningsförslagen överensstämmer inte bara med stadgan om de grundläggande rättigheterna utan även med alla europeiska och internationella konventioner om grundläggande rättigheter, liksom med de rättigheter som kan härledas, såsom allmänna grundsatser för EU-rätten, ur medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera att lagstiftningsförslagen överensstämmer inte bara med stadgan om de grundläggande rättigheterna utan även med alla europeiska och internationella konventioner om grundläggande rättigheter, liksom med de rättigheter som kan härledas, såsom allmänna grundsatser för EU-rätten, ur medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner.

| 7. | Europaparlamentet understryker att en riktigt systematisk och strikt kontroll av de grundläggande rättigheterna inte bara kräver en prövning av eventuella fel i rättstillämpningen i samband med avvägningen mellan individens frihet och hänsyn till allmänintresset, utan därutöver krävs det en politisk analys för att bland de olika, enligt bedömningarna, felfria lösningarna ta fram de lösningar som innebär bästa möjliga relation mellan mål och begränsning av de grundläggande rättigheterna (optimering av de grundläggande rättigheterna). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att en riktigt systematisk och strikt kontroll av de grundläggande rättigheterna inte bara kräver en prövning av eventuella fel i rättstillämpningen i samband med avvägningen mellan individens frihet och hänsyn till allmänintresset, utan därutöver krävs det en politisk analys för att bland de olika, enligt bedömningarna, felfria lösningarna ta fram de lösningar som innebär bästa möjliga relation mellan mål och begränsning av de grundläggande rättigheterna (optimering av de grundläggande rättigheterna).

| 8. | Europaparlamentet anser att övervakningen skall inriktas på just de grundläggande rättigheter som berörs i varje enskilt fall och anser att det är absolut nödvändigt att i skälen uttryckligen ange var och en av de grundläggande rättigheter som berörs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att övervakningen skall inriktas på just de grundläggande rättigheter som berörs i varje enskilt fall och anser att det är absolut nödvändigt att i skälen uttryckligen ange var och en av de grundläggande rättigheter som berörs.

| 9. | Europaparlamentet hoppas att det metodiska tillvägagångssätt som kommissionen rekommenderar för att ta hänsyn till stadgan om de grundläggande rättigheterna i lagstiftningsförslagen skall kunna tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet hoppas att det metodiska tillvägagångssätt som kommissionen rekommenderar för att ta hänsyn till stadgan om de grundläggande rättigheterna i lagstiftningsförslagen skall kunna tillämpas i praktiken.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar betydelsen av att den systematiska interna kontrollen av respekten för de grundläggande rättigheterna under utarbetandet av lagstiftningsförslagen beskrivs i en lämplig motivering för att ur juridisk synvinkel tydliggöra respekten för dessa rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar betydelsen av att den systematiska interna kontrollen av respekten för de grundläggande rättigheterna under utarbetandet av lagstiftningsförslagen beskrivs i en lämplig motivering för att ur juridisk synvinkel tydliggöra respekten för dessa rättigheter.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga sitt beslut om att i konsekvensanalysen dela upp sina skäl om de grundläggande rättigheterna i de tre befintliga kategorierna - ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter - och att skapa en särskild kategori för ”konsekvenser för de grundläggande rättigheterna”, eftersom det är det enda sättet att se till att samtliga aspekter av de grundläggande rättigheterna beaktas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga sitt beslut om att i konsekvensanalysen dela upp sina skäl om de grundläggande rättigheterna i de tre befintliga kategorierna - ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter - och att skapa en särskild kategori för ”konsekvenser för de grundläggande rättigheterna”, eftersom det är det enda sättet att se till att samtliga aspekter av de grundläggande rättigheterna beaktas.

| 12. | Europaparlamentet betonar att kommissionen har rätt att när som helst under lagstiftningsförfarandet dra tillbaka sitt förslag innan det antas av rådet, om det skulle ha gjorts ändringar som innebär att de grundläggande rättigheterna kränks. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att kommissionen har rätt att när som helst under lagstiftningsförfarandet dra tillbaka sitt förslag innan det antas av rådet, om det skulle ha gjorts ändringar som innebär att de grundläggande rättigheterna kränks.

| 13. | Europaparlamentet tillbakavisar kommissionens förbehåll i fråga om att väcka talan om ogiltighetsförklaring efter en ”politisk prövning från fall till fall”, och betonar att skyddet av de grundläggande rättigheterna och friheterna alltid måste ha prioritet framför alla politiska överväganden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet tillbakavisar kommissionens förbehåll i fråga om att väcka talan om ogiltighetsförklaring efter en ”politisk prövning från fall till fall”, och betonar att skyddet av de grundläggande rättigheterna och friheterna alltid måste ha prioritet framför alla politiska överväganden.

| 14. | Europaparlamentet anser att förfarandet rörande respekt för stadgan om de grundläggande rättigheterna måste utökas så att det omfattar hela lagstiftningsförfarandet inklusive kommittéförfarandet. Dessutom måste man stärka parlamentets ställning, man måste precisera vilken roll byrån för grundläggande rättigheter skall ha, och man måste se till att utöka stödet för denna byrå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att förfarandet rörande respekt för stadgan om de grundläggande rättigheterna måste utökas så att det omfattar hela lagstiftningsförfarandet inklusive kommittéförfarandet. Dessutom måste man stärka parlamentets ställning, man måste precisera vilken roll byrån för grundläggande rättigheter skall ha, och man måste se till att utöka stödet för denna byrå.

| 15. | Europaparlamentet överväger därför möjligheten att ändra artikel 34 i sin arbetsordning, för att på så sätt ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppgift att kontrollera effekterna av lagstiftningsförslag, åtgärder och bestämmelser som berör de grundläggande rättigheterna. Parlamentet har även för avsikt att ändra artiklarna 91 och 115 i arbetsordningen så att parlamentets resolutioner även skall kunna handla om frågor som rör medlemsstaterna, så att parlamentet så snabbt som möjligt kan uppfylla sin skyldighet i enlighet med artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet överväger därför möjligheten att ändra artikel 34 i sin arbetsordning, för att på så sätt ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppgift att kontrollera effekterna av lagstiftningsförslag, åtgärder och bestämmelser som berör de grundläggande rättigheterna. Parlamentet har även för avsikt att ändra artiklarna 91 och 115 i arbetsordningen så att parlamentets resolutioner även skall kunna handla om frågor som rör medlemsstaterna, så att parlamentet så snabbt som möjligt kan uppfylla sin skyldighet i enlighet med artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det, även om det redan finns övergripande samrådsmekanismer, är viktigt att i högre grad involvera externa oberoende organisationer och organ som arbetar specifikt med problem i fråga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa en särskild samrådsmekanism för dessa organisationer och organ när lagstiftningsförslag som kan påverka de grundläggande rättigheterna utarbetas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att det, även om det redan finns övergripande samrådsmekanismer, är viktigt att i högre grad involvera externa oberoende organisationer och organ som arbetar specifikt med problem i fråga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa en särskild samrådsmekanism för dessa organisationer och organ när lagstiftningsförslag som kan påverka de grundläggande rättigheterna utarbetas.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka den systematiska kontrollen av att de grundläggande rättigheterna respekteras även i samband med det mellanstatliga samarbetet, och offentliggöra resultatet av dessa kontroller. Parlamentet uppmanar även rådet att säkerställa stödet för byrån för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka den systematiska kontrollen av att de grundläggande rättigheterna respekteras även i samband med det mellanstatliga samarbetet, och offentliggöra resultatet av dessa kontroller. Parlamentet uppmanar även rådet att säkerställa stödet för byrån för grundläggande rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar att parlamentet och andra EU-institutioner, i lämpliga fall och på frivillig basis, inom ramen för lagstiftningsförfarandet kan ha fördel av den expertis som byrån för grundläggande rättigheter utvecklat i fråga om grundläggande rättigheter, liksom i fråga om polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet bekräftar att parlamentet och andra EU-institutioner, i lämpliga fall och på frivillig basis, inom ramen för lagstiftningsförfarandet kan ha fördel av den expertis som byrån för grundläggande rättigheter utvecklat i fråga om grundläggande rättigheter, liksom i fråga om polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att varken fördragen eller förordning (EG) nr 168/2007 utesluter möjligheten för parlamentet att vända sig till byrån för assistans vid tillämpning av artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och byrån för grundläggande rättigheter ser till att avsätta, såväl inom den fleråriga ramen som i sina årliga arbetsprogram, de administrativa medel och resurser som krävs för att byrån på ett adekvat sätt skall kunna bemöta eventuella förfrågningar från parlamentet i samband med att det utövar sina befogenheter i enlighet med artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om att varken fördragen eller förordning (EG) nr 168/2007 utesluter möjligheten för parlamentet att vända sig till byrån för assistans vid tillämpning av artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och byrån för grundläggande rättigheter ser till att avsätta, såväl inom den fleråriga ramen som i sina årliga arbetsprogram, de administrativa medel och resurser som krävs för att byrån på ett adekvat sätt skall kunna bemöta eventuella förfrågningar från parlamentet i samband med att det utövar sina befogenheter i enlighet med artikel 7 i EU-fördraget.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av lämpliga strukturer för kommunikation och information till medborgarna och EU:s institutioner i fråga om den interna kontrollen av respekten för de grundläggande rättigheterna, bland annat genom regelbundna rapporter om detta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av lämpliga strukturer för kommunikation och information till medborgarna och EU:s institutioner i fråga om den interna kontrollen av respekten för de grundläggande rättigheterna, bland annat genom regelbundna rapporter om detta.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas parlament att, framför allt när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kontrollera att samtliga beslut och åtgärder respekterar stadgan om de grundläggande rättigheterna, så att man tydliggör de grundläggande rättigheternas odelbarhet och säkerställer en systematisk och ingående kontroll av respekten för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas parlament att, framför allt när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kontrollera att samtliga beslut och åtgärder respekterar stadgan om de grundläggande rättigheterna, så att man tydliggör de grundläggande rättigheternas odelbarhet och säkerställer en systematisk och ingående kontroll av respekten för de grundläggande rättigheterna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i enlighet med artikel 4 i EU-fördraget och artiklarna 200 och 212 i EG-fördraget lägga fram en årsrapport om EU:s politik i fråga om de grundläggande rättigheterna till Europaparlamentet och de nationella parlamenten, och att föra en systematisk, öppen och permanent dialog om skyddet för de grundläggande rättigheterna i EU. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i enlighet med artikel 4 i EU-fördraget och artiklarna 200 och 212 i EG-fördraget lägga fram en årsrapport om EU:s politik i fråga om de grundläggande rättigheterna till Europaparlamentet och de nationella parlamenten, och att föra en systematisk, öppen och permanent dialog om skyddet för de grundläggande rättigheterna i EU.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att rapportera till parlamentet om de nationella experternas uppföljning av dessa rapporter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att rapportera till parlamentet om de nationella experternas uppföljning av dessa rapporter.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 408.DT(d.m.yyyy)@DA.

(3)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 242.

(4)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(5)  Domstolens dom av den 25 juli 2002 i mål C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores mot rådet, REG 2002, s. I-6677.

(6)  Förstainstansrättens beslut av den 7 juni 2004 i mål T-338/02, Segi m.fl. mot rådet, REG 2004, s. II-1647.

(7)  Dom av den 27 juni 2006 i mål C-540/03, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, om rätten till familjåterförening för underåriga barn till tredjelandsmedborgare (direktiv 2003/86/EG).

(8)  House of Lords, EU-utskottet, 16:e rapporten från sammanträdesperioden 2005-2006, ”Human Rights Proofing EU Legislation”, den 29 november 2005, punkt 149.

P6_TA(2007)0079

Associeringavtal mellan Europeiska unionen och centralamerikanska stater

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (2006/2222(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen om förhandlingsdirektiven för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Centralamerika (B6-0417/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen om förhandlingsdirektiven för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Centralamerika (B6-0417/2006),

| — | med beaktande artikel 31 i Wienförklaringen, vilken inbegriper det beslut som fattades av Europeiska unionen och Centralamerika vid det fjärde toppmötet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien) den 12 maj 2006 i Wien, om att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal, vilket även skall innefatta en politisk dialog, samarbetsprogram och ett handelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 31 i Wienförklaringen, vilken inbegriper det beslut som fattades av Europeiska unionen och Centralamerika vid det fjärde toppmötet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien) den 12 maj 2006 i Wien, om att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal, vilket även skall innefatta en politisk dialog, samarbetsprogram och ett handelsavtal,

| — | med beaktande av avsnitt V i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avsnitt V i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2),

| — | med beaktande av artiklarna 114.3 och 83.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 114.3 och 83.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0026/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0026/2007), och av följande skäl:

| A. | Respekt för demokrati, rättsstaten och alla människors rätt att till fullo utöva sina mänskliga rättigheter samt full respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna för medborgarna i båda regionerna utgör, i enlighet med beslutet från Wien, grundläggande villkor för utvecklingen av partnerskapet mellan parterna. |
| --- | --- |

A.

Respekt för demokrati, rättsstaten och alla människors rätt att till fullo utöva sina mänskliga rättigheter samt full respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna för medborgarna i båda regionerna utgör, i enlighet med beslutet från Wien, grundläggande villkor för utvecklingen av partnerskapet mellan parterna.

| B. | Ett centralt inslag i avtalet är att garantera alla medborgare ett fullt åtnjutande av grundläggande rättigheter, särskilt rättigheterna för missgynnade personer såsom ursprungsbefolkningar, och att göra det möjligt för dem att delta i samhällslivet och politiken. |
| --- | --- |

B.

Ett centralt inslag i avtalet är att garantera alla medborgare ett fullt åtnjutande av grundläggande rättigheter, särskilt rättigheterna för missgynnade personer såsom ursprungsbefolkningar, och att göra det möjligt för dem att delta i samhällslivet och politiken.

| C. | Förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet om ekonomisk associering, politiskt samförstånd och samarbete bör anpassas till bägge parternas önskan enligt artikel 31 i Wienförklaringen att ingå ett övergripande associeringsavtal. Det är sålunda viktigt att bekräfta övertygelsen om att förbindelserna med Centralamerika bygger på ett politiskt och ekonomiskt partnerskap med regionen och dess olika länder. I detta partnerskap bör den bristande symmetrin och olikheterna mellan de två områdena och de olika centralamerikanska länderna beaktas, och man bör sålunda införa huvudbestämmelser om utvecklingssamarbete och social sammanhållning samt på längre sikt eftersträva en fri handel. |
| --- | --- |

C.

Förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet om ekonomisk associering, politiskt samförstånd och samarbete bör anpassas till bägge parternas önskan enligt artikel 31 i Wienförklaringen att ingå ett övergripande associeringsavtal. Det är sålunda viktigt att bekräfta övertygelsen om att förbindelserna med Centralamerika bygger på ett politiskt och ekonomiskt partnerskap med regionen och dess olika länder. I detta partnerskap bör den bristande symmetrin och olikheterna mellan de två områdena och de olika centralamerikanska länderna beaktas, och man bör sålunda införa huvudbestämmelser om utvecklingssamarbete och social sammanhållning samt på längre sikt eftersträva en fri handel.

| D. | Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) har utgjort ett avgörande steg när det gäller att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika, särskilt mellan EU och Centralamerika och denna församling kommer att vara ett permanent forum för politisk dialog mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

D.

Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) har utgjort ett avgörande steg när det gäller att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika, särskilt mellan EU och Centralamerika och denna församling kommer att vara ett permanent forum för politisk dialog mellan de båda regionerna.

| E. | I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet måste de ekonomiska, politiska och sociala förhållanden som råder i de flesta centralamerikanska länderna beaktas. Hänsyn måste även tas till utvecklingsskillnaderna mellan bägge områdena och särdragen hos de ekonomiska förbindelserna i Centralamerika (koncentration av den regionala handeln till vissa få länder, starkt beroende av export av traditionella produkter samt begränsade utländska direktinvesteringar från EU:s sida i området osv.). |
| --- | --- |

E.

I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet måste de ekonomiska, politiska och sociala förhållanden som råder i de flesta centralamerikanska länderna beaktas. Hänsyn måste även tas till utvecklingsskillnaderna mellan bägge områdena och särdragen hos de ekonomiska förbindelserna i Centralamerika (koncentration av den regionala handeln till vissa få länder, starkt beroende av export av traditionella produkter samt begränsade utländska direktinvesteringar från EU:s sida i området osv.).

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet uttryckligen inbegriper den rättsliga grund som förhandlingarna om det nya associeringsavtalet skall bygga på, nämligen artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 andra stycket i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet uttryckligen inbegriper den rättsliga grund som förhandlingarna om det nya associeringsavtalet skall bygga på, nämligen artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 andra stycket i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| b) | Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att syftet med associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika är att uppnå en gradvis liberalisering av handeln under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet, en politisk dialog och samarbete parallellt med en konsolidering av demokratin och rättsstatsprincipen, full respekt för de mänskliga, medborgerliga och politiska rättigheterna, social sammanhållning, en hållbar mänsklig utveckling och de ekonomiska och sociala rättigheterna. Rådet uppmanas också att ta hänsyn till de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att syftet med associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika är att uppnå en gradvis liberalisering av handeln under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet, en politisk dialog och samarbete parallellt med en konsolidering av demokratin och rättsstatsprincipen, full respekt för de mänskliga, medborgerliga och politiska rättigheterna, social sammanhållning, en hållbar mänsklig utveckling och de ekonomiska och sociala rättigheterna. Rådet uppmanas också att ta hänsyn till de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter.

| c) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper de mekanismer som behövs för att garantera att bestämmelserna i det framtida avtalet fullt ut överensstämmer med mandatet i unionsfördraget enligt vilket målen att bidra till den hållbara mänskliga utveckling som avses i FN:s utvecklingsprogram 1996, främja det internationella samarbetet, utveckla och befästa demokratin samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna, skall vara centrala för unionen. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper de mekanismer som behövs för att garantera att bestämmelserna i det framtida avtalet fullt ut överensstämmer med mandatet i unionsfördraget enligt vilket målen att bidra till den hållbara mänskliga utveckling som avses i FN:s utvecklingsprogram 1996, främja det internationella samarbetet, utveckla och befästa demokratin samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna, skall vara centrala för unionen.

| d) | Rådet uppmanas att hänsyn till den sårbarhet som kännetecknar den socioekonomiska, miljömässiga och demokratiska utvecklingen i Centralamerika och i förhandlingsdirektiven fastställa de kärnfrågorkring vilka dagordningen och den politiska dialogen skall utvecklas, inbegripet en uppdatering av mål och fokusering på områden såsom demokratiskt styre, terrorismbekämpning, upprätthållande av fred och säkerhet samt konflikthantering. Rådet uppmanas även att inbegripa andra nya frågor, såsom minskning av fattigdomen, stöd till social sammanhållning, migration och utbyte av arbetskraft, bekämpning av brottslighet, i synnerhet våld relaterat till brottslighet med transnationella drag (handel med narkotika och lätta handvapen, människohandel, organiserade ungdomsgäng såsom maras) o.s.v. Rådet uppmanas att föreslå konkreta åtgärder när det gäller att anta gemensamma ståndpunkter i internationella forum och inom FN och på så sätt få till stånd ett äkta internationellt politiskt samförstånd mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att hänsyn till den sårbarhet som kännetecknar den socioekonomiska, miljömässiga och demokratiska utvecklingen i Centralamerika och i förhandlingsdirektiven fastställa de kärnfrågorkring vilka dagordningen och den politiska dialogen skall utvecklas, inbegripet en uppdatering av mål och fokusering på områden såsom demokratiskt styre, terrorismbekämpning, upprätthållande av fred och säkerhet samt konflikthantering. Rådet uppmanas även att inbegripa andra nya frågor, såsom minskning av fattigdomen, stöd till social sammanhållning, migration och utbyte av arbetskraft, bekämpning av brottslighet, i synnerhet våld relaterat till brottslighet med transnationella drag (handel med narkotika och lätta handvapen, människohandel, organiserade ungdomsgäng såsom maras) o.s.v. Rådet uppmanas att föreslå konkreta åtgärder när det gäller att anta gemensamma ståndpunkter i internationella forum och inom FN och på så sätt få till stånd ett äkta internationellt politiskt samförstånd mellan de båda regionerna.

| e) | Rådet uppmanas att se till att ledamöterna i det gemensamma parlamentariska utskott EU-Centralamerika som kommer att inrättas genom det nya associeringsavtalet utses bland ledamöterna i Europaparlamentet och det centralamerikanska parlamentet, de ledamöter av nationella parlament som ännu inte tillhör en regional församling och ledamöterna av EuroLat. Detta skall uppfattas som ett konkret uttryck för stödet till den regionala integrationsprocessen i Centralamerika och det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien). |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att se till att ledamöterna i det gemensamma parlamentariska utskott EU-Centralamerika som kommer att inrättas genom det nya associeringsavtalet utses bland ledamöterna i Europaparlamentet och det centralamerikanska parlamentet, de ledamöter av nationella parlament som ännu inte tillhör en regional församling och ledamöterna av EuroLat. Detta skall uppfattas som ett konkret uttryck för stödet till den regionala integrationsprocessen i Centralamerika och det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien).

| f) | Rådet uppmanas att se till att det i förhandlingsdirektiven införs särskilda hänvisningar till ett lämpligt strukturerat deltagande för det civila samhället i den politiska dialogen och föreslå att konferenser regelbundet anordnas med företrädare för det civila samhället, både inom EU och i Centralamerika. Dessa företrädare bör ges observatörsstatus vid ministermötena och deras aktiva deltagande i forum, utskott och tillhörande underutskott för olika sektorer bör underlättas i alla etapper av diskussioner, förhandlingar och uppföljning av processen. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att se till att det i förhandlingsdirektiven införs särskilda hänvisningar till ett lämpligt strukturerat deltagande för det civila samhället i den politiska dialogen och föreslå att konferenser regelbundet anordnas med företrädare för det civila samhället, både inom EU och i Centralamerika. Dessa företrädare bör ges observatörsstatus vid ministermötena och deras aktiva deltagande i forum, utskott och tillhörande underutskott för olika sektorer bör underlättas i alla etapper av diskussioner, förhandlingar och uppföljning av processen.

| g) | Rådet uppmanas även att se till att stödet till kampen mot straffrihet och korruption ges en nyckelroll samt att planera för åtgärder och program till förmån för en stärkt demokratisk institutionalitet i Centralamerika. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas även att se till att stödet till kampen mot straffrihet och korruption ges en nyckelroll samt att planera för åtgärder och program till förmån för en stärkt demokratisk institutionalitet i Centralamerika.

| h) | Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven planera för ett ytterligare stöd från EU till den centralamerikanska integrationen samt till reformen och stärkandet av dess regelverk och institutioner - inbegripet generalsekretariatet, det centralamerikanska parlamentet och den centralamerikanska domstolen - till förmån för ökad effektivitet, representativitet och legitimitet hos dessa institutioner, i synnerhet avseende tullunionen, den fria rörligheten för personer, den gemensamma politiken, harmoniseringen av lagstiftningen och inrättandet av en egen finansieringsmekanism. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven planera för ett ytterligare stöd från EU till den centralamerikanska integrationen samt till reformen och stärkandet av dess regelverk och institutioner - inbegripet generalsekretariatet, det centralamerikanska parlamentet och den centralamerikanska domstolen - till förmån för ökad effektivitet, representativitet och legitimitet hos dessa institutioner, i synnerhet avseende tullunionen, den fria rörligheten för personer, den gemensamma politiken, harmoniseringen av lagstiftningen och inrättandet av en egen finansieringsmekanism.

| i) | Rådet uppmanas att ta med målen att stödja den regionala integrationen - särskilt integration av fysisk infrastruktur samt infrastruktur för transporter, kommunikationer och energi - bland de mål som skall ingå i Europeiska investeringsbankens nästa mandat för verksamheten i Latinamerika, så att denna institutions verksamhet på ett effektivt sätt kompletterar det nya avtalet. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att ta med målen att stödja den regionala integrationen - särskilt integration av fysisk infrastruktur samt infrastruktur för transporter, kommunikationer och energi - bland de mål som skall ingå i Europeiska investeringsbankens nästa mandat för verksamheten i Latinamerika, så att denna institutions verksamhet på ett effektivt sätt kompletterar det nya avtalet.

| j) | Rådet uppmanas se till att samarbete mellan EU och de centralamerikanska länderna främjas genom stöd till dessa länders insatser mot olaglig produktion av och handel med narkotika. En del av dessa insatser bör innebära att man erbjuder jordbrukarna biståndsprogram för att inleda odling av alternativa produkter vars saluföring EU kan bidra till på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas se till att samarbete mellan EU och de centralamerikanska länderna främjas genom stöd till dessa länders insatser mot olaglig produktion av och handel med narkotika. En del av dessa insatser bör innebära att man erbjuder jordbrukarna biståndsprogram för att inleda odling av alternativa produkter vars saluföring EU kan bidra till på ett effektivt sätt.

| k) | Rådet uppmanas att se till att demokratiklausulen införs och tillämpas i förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet, samt att fastställa mekanismer för att via sociala och miljörelaterade klausuler trygga en fortsatt tillämpning av systemet med incitament på arbetsmarknads- och miljöområdet inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP) (3), inbegripet GSP plus. Rådet uppmanas även att uttryckligen uppmärksamma de konkreta mekanismer som garanterar att systemet fungerar och särskilt föreskriva att Europaparlamentet skall delges en årsrapport om kommissionens uppföljning. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att se till att demokratiklausulen införs och tillämpas i förhandlingsdirektiven för associeringsavtalet, samt att fastställa mekanismer för att via sociala och miljörelaterade klausuler trygga en fortsatt tillämpning av systemet med incitament på arbetsmarknads- och miljöområdet inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP) (3), inbegripet GSP plus. Rådet uppmanas även att uttryckligen uppmärksamma de konkreta mekanismer som garanterar att systemet fungerar och särskilt föreskriva att Europaparlamentet skall delges en årsrapport om kommissionens uppföljning.

| l) | Rådet uppmanas att beakta att GSP tillsammans med GSP plus är ett oberoende EU-system som gynnar de centralamerikanska länderna med hänsyn till deras utvecklingsnivåer. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att beakta att GSP tillsammans med GSP plus är ett oberoende EU-system som gynnar de centralamerikanska länderna med hänsyn till deras utvecklingsnivåer.

| m) | Rådet uppmanas att se till att bestämmelserna om utvecklingssamarbete i det nya avtalet beaktar särdragen hos den centralamerikanska regionen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen i regionen och utgår från principen om att utbildning för att öka humankapitalet och utbyte på kulturoch utbildningsområdet måste prioriteras om fattigdomen i regionen skall kunna övervinnas, vilket innebär att särskild uppmärksamhet måste fästas vid utbildning, forskning, vetenskap och teknik samt kultur samtidigt som en ökning av utbytet på dessa områden främjas. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att se till att bestämmelserna om utvecklingssamarbete i det nya avtalet beaktar särdragen hos den centralamerikanska regionen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen i regionen och utgår från principen om att utbildning för att öka humankapitalet och utbyte på kulturoch utbildningsområdet måste prioriteras om fattigdomen i regionen skall kunna övervinnas, vilket innebär att särskild uppmärksamhet måste fästas vid utbildning, forskning, vetenskap och teknik samt kultur samtidigt som en ökning av utbytet på dessa områden främjas.

| n) | Rådet uppmanas att påpeka att associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika bör basera sig på ett förverkligande av millennieutvecklingsmålen å ena sidan, och på kampen för att utrota fattigdom och minska olikheterna å andra sidan, vilka utgör EU:s prioriterade mål för samarbetet. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att påpeka att associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika bör basera sig på ett förverkligande av millennieutvecklingsmålen å ena sidan, och på kampen för att utrota fattigdom och minska olikheterna å andra sidan, vilka utgör EU:s prioriterade mål för samarbetet.

| o) | Rådet uppmanas att se till att samarbetet och de ekonomiska instrument som står till EU:s förfogande även används för att främja och skydda miljön i den centralamerikanska regionen. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att se till att samarbetet och de ekonomiska instrument som står till EU:s förfogande även används för att främja och skydda miljön i den centralamerikanska regionen.

| p) | Rådet uppmanas att lägga särskilt stor vikt vid turistprojekt i Centralamerika för att se till att de utvecklas på ett hållbart sätt, med tanke på att turismen utgör ett incitament för ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att lägga särskilt stor vikt vid turistprojekt i Centralamerika för att se till att de utvecklas på ett hållbart sätt, med tanke på att turismen utgör ett incitament för ekonomisk tillväxt.

| q) | Rådet uppmanas även att, så snart associeringsavtalet trätt i kraft, främja trepartssamarbete och biregionalt samarbete - främst med Västindien - och stödja politiken till förmån för syd-syd-avtal. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas även att, så snart associeringsavtalet trätt i kraft, främja trepartssamarbete och biregionalt samarbete - främst med Västindien - och stödja politiken till förmån för syd-syd-avtal.

| r) | Rådet uppmanas att främja ett lämpligt stödsystem för små och medelstora företag och att slå fast att bildandet av sådana företag är en grundförutsättning för ekonomisk utveckling, skapande av arbetstillfällen och socialt välstånd. Rådet uppmanas också att överväga vilka åtgärder som skulle kunna genomföras för att bekämpa arbetslösheten inom sektorn för små och medelstora företag (inbegripet skatteåtgärder) och ta fram stödprogram för dessa företag på forskningsområdet. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att främja ett lämpligt stödsystem för små och medelstora företag och att slå fast att bildandet av sådana företag är en grundförutsättning för ekonomisk utveckling, skapande av arbetstillfällen och socialt välstånd. Rådet uppmanas också att överväga vilka åtgärder som skulle kunna genomföras för att bekämpa arbetslösheten inom sektorn för små och medelstora företag (inbegripet skatteåtgärder) och ta fram stödprogram för dessa företag på forskningsområdet.

| s) | Rådet uppmanas att stödja småskaliga tillverkare och små och medelstora företag i allmänhet, samt att uppmuntra till investeringar i småföretag, eftersom den europeiska marknadsöppningen främst kommer att gynna storproducenter som har möjlighet att uppfylla de europeiska sanitära och fytosanitära bestämmelserna. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att stödja småskaliga tillverkare och små och medelstora företag i allmänhet, samt att uppmuntra till investeringar i småföretag, eftersom den europeiska marknadsöppningen främst kommer att gynna storproducenter som har möjlighet att uppfylla de europeiska sanitära och fytosanitära bestämmelserna.

| t) | Rådet uppmanas att ingå ett omfattande och välavvägt associeringsavtal med Centralamerika, vilket skall omfatta tre pelare: ett politiskt och institutionellt kapitel för att stärka den demokratiska dialogen och det politiska samarbetet, ett kapitel om samarbete för att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling och ett kapitel om handel för att på sikt upprätta ett långtgående frihandelsområde med en dagordning som, förutom en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln med varor och tjänster, även inbegriper investeringar, offentlig upphandling, skydd av immateriella rättigheter, samarbete om konkurrens- och handelsskyddande instrument, handelslättnader och en effektiv tvistlösningsmekanism. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att ingå ett omfattande och välavvägt associeringsavtal med Centralamerika, vilket skall omfatta tre pelare: ett politiskt och institutionellt kapitel för att stärka den demokratiska dialogen och det politiska samarbetet, ett kapitel om samarbete för att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling och ett kapitel om handel för att på sikt upprätta ett långtgående frihandelsområde med en dagordning som, förutom en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln med varor och tjänster, även inbegriper investeringar, offentlig upphandling, skydd av immateriella rättigheter, samarbete om konkurrens- och handelsskyddande instrument, handelslättnader och en effektiv tvistlösningsmekanism.

| u) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en gradvis och ömsesidig liberalisering av handeln, under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet, och ett progressivt ökat tillträde, enligt konkurrenskraftiga villkor, till de europeiska marknaderna för centralamerikanska produkter, så att det framtida avtalet inte förvärrar den för närvarande bristande symmetrin. Direktiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som de centralamerikanska länderna ingått och den förbättring av konkurrenskraften som de uppnått, såsom stödåtgärder som unionen vidtar för att främja en ändring av produktionsstrukturen och en ökning av de centralamerikanska ekonomiernas konkurrenskraft, såsom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör förhandlingsdirektiven främja en stabil rättslig ram och tydliga grundregler som tryggar säkerheten i parternas investeringar och de ekonomiska förbindelserna och handelsrelationerna. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en gradvis och ömsesidig liberalisering av handeln, under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet, och ett progressivt ökat tillträde, enligt konkurrenskraftiga villkor, till de europeiska marknaderna för centralamerikanska produkter, så att det framtida avtalet inte förvärrar den för närvarande bristande symmetrin. Direktiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som de centralamerikanska länderna ingått och den förbättring av konkurrenskraften som de uppnått, såsom stödåtgärder som unionen vidtar för att främja en ändring av produktionsstrukturen och en ökning av de centralamerikanska ekonomiernas konkurrenskraft, såsom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör förhandlingsdirektiven främja en stabil rättslig ram och tydliga grundregler som tryggar säkerheten i parternas investeringar och de ekonomiska förbindelserna och handelsrelationerna.

| v) | Rådet uppmanas att betrakta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som ett prioriterat strategiskt mål i EU:s yttre förbindelser i en internationell miljö som kännetecknas av ökat ömsesidigt beroende, ekonomisk tillväxt och nya ekonomiska stormakter. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att betrakta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som ett prioriterat strategiskt mål i EU:s yttre förbindelser i en internationell miljö som kännetecknas av ökat ömsesidigt beroende, ekonomisk tillväxt och nya ekonomiska stormakter.

| w) | Rådet uppmanas att tillsammans med parlamentet uppmana kommissionen att brådskande göra en bedömning av konsekvenserna av ett handelsavtal med avseende på en hållbar utveckling, vilken bör vara ett första steg mot förhandlingar om ett handelsavtal, samt att uppmana kommissionen att informera parlamentet om vilka initiativ som tagits på detta område. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att tillsammans med parlamentet uppmana kommissionen att brådskande göra en bedömning av konsekvenserna av ett handelsavtal med avseende på en hållbar utveckling, vilken bör vara ett första steg mot förhandlingar om ett handelsavtal, samt att uppmana kommissionen att informera parlamentet om vilka initiativ som tagits på detta område.

| x) | Rådet uppmanas framför allt att inte införa något villkor som uttryckligen eller underförstått innebär att det framtida avtalet mellan EU och Centralamerika inte kan ingås förrän förhandlingarna inom ramen för WTO-rundan avslutats, vilket dock inte bör påverka möjligheten att i sinom tid i detta avtal införliva de resultat från Doha-arbetsprogrammet som är förenliga med det övergripande målet för partnerskapet mellan EU och Centralamerika. Allt detta bör uppfattas som ett tydligt och beslutsamt stöd för den centralamerikanska regionala integrationsprocessen. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas framför allt att inte införa något villkor som uttryckligen eller underförstått innebär att det framtida avtalet mellan EU och Centralamerika inte kan ingås förrän förhandlingarna inom ramen för WTO-rundan avslutats, vilket dock inte bör påverka möjligheten att i sinom tid i detta avtal införliva de resultat från Doha-arbetsprogrammet som är förenliga med det övergripande målet för partnerskapet mellan EU och Centralamerika. Allt detta bör uppfattas som ett tydligt och beslutsamt stöd för den centralamerikanska regionala integrationsprocessen.

| y) | Rådet uppmanas att förbinda sig till att upprätta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som föranleds av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, vilket sålunda bidrar till att stärka det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

y)

Rådet uppmanas att förbinda sig till att upprätta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som föranleds av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, vilket sålunda bidrar till att stärka det multilaterala handelssystemet.

| z) | Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter, och som under en övergångsperiod i enlighet med WTO:s krav upprättar ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter, och som under en övergångsperiod i enlighet med WTO:s krav upprättar ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet.

| aa) | Rådet uppmanas att, som ett mycket viktigt steg för att förhandlingarna skall utvecklas positivt, notera att de centralamerikanska länderna har bemödat sig om att uppfylla sina åtaganden, vilket bekräftades vid det ovannämnda toppmötet i Wien, att enligt planerna verkställa de beslut som fattades av de stats- och regeringscheferna i Panama, Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Dominikanska republiken den 9 mars 2006 i Panama och som syftar till att upprätta en effektiv tullunion samt att ratificera avtalet om investeringar och handel med tjänster mellan de centralamerikanska länderna och att utveckla en mekanism för att fastställa behörighet som kan garantera att den regionala ekonomiska lagstiftningen verkställs i hela regionen. |
| --- | --- |

aa)

Rådet uppmanas att, som ett mycket viktigt steg för att förhandlingarna skall utvecklas positivt, notera att de centralamerikanska länderna har bemödat sig om att uppfylla sina åtaganden, vilket bekräftades vid det ovannämnda toppmötet i Wien, att enligt planerna verkställa de beslut som fattades av de stats- och regeringscheferna i Panama, Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Dominikanska republiken den 9 mars 2006 i Panama och som syftar till att upprätta en effektiv tullunion samt att ratificera avtalet om investeringar och handel med tjänster mellan de centralamerikanska länderna och att utveckla en mekanism för att fastställa behörighet som kan garantera att den regionala ekonomiska lagstiftningen verkställs i hela regionen.

| ab) | Rådet uppmanas att noga beakta att det i EU:s och Centralamerikas gemensamma bedömning av den regionala ekonomiska integrationen i Centralamerika framhävs ett antal viktiga konkreta operativa slutsatser (på området för den institutionella ramen, den ekonomiska integrationen, tullunionen, tekniska handelshinder, bestämmelser avseende sanitära och fytosanitära åtgärder, den regionala avregleringen av tjänster och investeringar, offentlig upphandling, immateriella rättigheter och det geografiska informationssystemet (GIS), konkurrensen och det handelsskyddande instrumentet) i syfte att stärka, utveckla och komplettera den centralamerikanska tullunionen och den gemensamma inre marknaden, vilka är nödvändiga för förhandlingarna om och genomförandet av ett effektivt frihandelsområde mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att noga beakta att det i EU:s och Centralamerikas gemensamma bedömning av den regionala ekonomiska integrationen i Centralamerika framhävs ett antal viktiga konkreta operativa slutsatser (på området för den institutionella ramen, den ekonomiska integrationen, tullunionen, tekniska handelshinder, bestämmelser avseende sanitära och fytosanitära åtgärder, den regionala avregleringen av tjänster och investeringar, offentlig upphandling, immateriella rättigheter och det geografiska informationssystemet (GIS), konkurrensen och det handelsskyddande instrumentet) i syfte att stärka, utveckla och komplettera den centralamerikanska tullunionen och den gemensamma inre marknaden, vilka är nödvändiga för förhandlingarna om och genomförandet av ett effektivt frihandelsområde mellan de två regionerna.

| ac) | Rådet uppmanas att beakta att befästandet och stärkandet av den gemensamma centralamerikanska marknaden, huvudsakligen genom att fullborda tullunionen och utveckla den gemensamma marknaden, bland annat genom att skapa en yttre handelspolitik och en faktisk fri rörlighet för importerade varor, kommer att göra det möjligt att minska hindren för de ekonomiska aktörerna och uppmuntra handeln och investeringarna mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att beakta att befästandet och stärkandet av den gemensamma centralamerikanska marknaden, huvudsakligen genom att fullborda tullunionen och utveckla den gemensamma marknaden, bland annat genom att skapa en yttre handelspolitik och en faktisk fri rörlighet för importerade varor, kommer att göra det möjligt att minska hindren för de ekonomiska aktörerna och uppmuntra handeln och investeringarna mellan de två regionerna.

| ad) | Rådet uppmanas att erbjuda meningsfulla nya möjligheter till marknadstillträde på jordbruksområdet, vilket är en sektor av avgörande betydelse för Centralamerikas utveckling, oberoende av vilka framsteg som görs på andra områden, såsom marknadstillträde för icke jordbruksprodukter (NAMA) och tjänster samt jordbrukfrågor som omfattar annat än marknadstillträde. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att erbjuda meningsfulla nya möjligheter till marknadstillträde på jordbruksområdet, vilket är en sektor av avgörande betydelse för Centralamerikas utveckling, oberoende av vilka framsteg som görs på andra områden, såsom marknadstillträde för icke jordbruksprodukter (NAMA) och tjänster samt jordbrukfrågor som omfattar annat än marknadstillträde.

| ae) | Rådet uppmanas att se till att NAMA-förhandlingarna utmynnar i långtgående och välavvägda slutsatser som möjliggör nya och verkliga marknadstillträdesmöjligheter på handelsområdet, samtidigt som en lämplig grad av flexibilitet tillåts när det gäller tidsplanen för de centralamerikanska ländernas avskaffande av tullar, samt att även se till att verksamhet relaterad till fiske upprätthålls och utvecklas. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att se till att NAMA-förhandlingarna utmynnar i långtgående och välavvägda slutsatser som möjliggör nya och verkliga marknadstillträdesmöjligheter på handelsområdet, samtidigt som en lämplig grad av flexibilitet tillåts när det gäller tidsplanen för de centralamerikanska ländernas avskaffande av tullar, samt att även se till att verksamhet relaterad till fiske upprätthålls och utvecklas.

| af) | Rådet uppmanas att uppmärksamma att fiskeverksamheten är en mycket viktig och känslig sektor både för EU och Centralamerika, med hänsyn till fiskets bidrag till den ekonomiska utvecklingen och skapande av sysselsättning i det centralamerikanska området, samtidigt som ett hållbart resursbestånd måste upprätthållas genom ett ansvarsfullt fiske. |
| --- | --- |

af)

Rådet uppmanas att uppmärksamma att fiskeverksamheten är en mycket viktig och känslig sektor både för EU och Centralamerika, med hänsyn till fiskets bidrag till den ekonomiska utvecklingen och skapande av sysselsättning i det centralamerikanska området, samtidigt som ett hållbart resursbestånd måste upprätthållas genom ett ansvarsfullt fiske.

| ag) | Rådet uppmanas att ta hänsyn till vikten av att garantera allmän tillgång till grundläggande tjänster och tillåta nationella regleringsrättigheter, och att därför gå försiktigt till väga i förhandlingarna om avregleringen av handeln med tjänster, i enlighet med artikel V i GATS, för att verkliga förbättringar skall säkras i de avregleringsåtaganden som hittills ingåtts och uppfyllts samt när det gäller behovet av ett tydligt och förutsägbart regelverk. Rådet uppmanas att avstå från att lägga fram erbjudanden eller acceptera krav på området för folkhälsa och utbildning. |
| --- | --- |

ag)

Rådet uppmanas att ta hänsyn till vikten av att garantera allmän tillgång till grundläggande tjänster och tillåta nationella regleringsrättigheter, och att därför gå försiktigt till väga i förhandlingarna om avregleringen av handeln med tjänster, i enlighet med artikel V i GATS, för att verkliga förbättringar skall säkras i de avregleringsåtaganden som hittills ingåtts och uppfyllts samt när det gäller behovet av ett tydligt och förutsägbart regelverk. Rådet uppmanas att avstå från att lägga fram erbjudanden eller acceptera krav på området för folkhälsa och utbildning.

| ah) | Rådet uppmanas att beakta turistsektorns växande potential när det gäller investeringar och utveckling av de centralamerikanska ländernas ekonomi, samt vikten av att främja turismen mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

ah)

Rådet uppmanas att beakta turistsektorns växande potential när det gäller investeringar och utveckling av de centralamerikanska ländernas ekonomi, samt vikten av att främja turismen mellan de båda regionerna.

| ai) | Rådet uppmanas att som en allmän bestämmelse fastställa att EU och Centralamerika som en principfråga bör eftersträva eventuell konvergens mellan de olika avtal som är i kraft eller som håller på att förhandlas fram mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

ai)

Rådet uppmanas att som en allmän bestämmelse fastställa att EU och Centralamerika som en principfråga bör eftersträva eventuell konvergens mellan de olika avtal som är i kraft eller som håller på att förhandlas fram mellan de två regionerna.

| aj) | Rådet uppmanas att beakta att de tvistlösningsmekanismer som finns i motsvarande befintliga handelsavtal mellan gemenskapen och tredjeländer inte används effektivt, och därför kräva att kommissionen lägger fram nya förslag för att utveckla ett effektivare tvistlösningsinstrument för att avgöra tvister som uppstår inom de olika sektorer som omfattas av frihandelsområdet. |
| --- | --- |

aj)

Rådet uppmanas att beakta att de tvistlösningsmekanismer som finns i motsvarande befintliga handelsavtal mellan gemenskapen och tredjeländer inte används effektivt, och därför kräva att kommissionen lägger fram nya förslag för att utveckla ett effektivare tvistlösningsinstrument för att avgöra tvister som uppstår inom de olika sektorer som omfattas av frihandelsområdet.

| ak) | Rådet uppmanas att se till att kommissionen till fullo informerar parlamentet, vid behov på ett konfidentiellt sätt, om såväl förslagen till förhandlingsdirektiv som de förhandlingsdirektiv som slutligen antas. |
| --- | --- |

ak)

Rådet uppmanas att se till att kommissionen till fullo informerar parlamentet, vid behov på ett konfidentiellt sätt, om såväl förslagen till förhandlingsdirektiv som de förhandlingsdirektiv som slutligen antas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, och till regeringarna och parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater samt länderna i Centralamerika. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, och till regeringarna och parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater samt länderna i Centralamerika.

---

(1)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(2)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(3)  Rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169, 30.6.2005, s. 1).

P6_TA(2007)0080

Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Andinska gemenskapen

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Luis Yañez-Barnuevo García för PSEgruppen om förhandlingsdirektiven för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (B6-0374/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Luis Yañez-Barnuevo García för PSEgruppen om förhandlingsdirektiven för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (B6-0374/2006),

| — | med beaktande artikel 31 i Wienförklaringen, vilken inbegriper det beslut som fattades av Europeiska unionen och Andinska gemenskapen vid det fjärde toppmötet mellan EU, Latinamerika och Västindien den 12 maj 2006 i Wien, om att under 2006 inleda en process i syfte att förhandla fram ett associeringsavtal innefattande en politisk dialog, samarbetsprogram och ett handelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 31 i Wienförklaringen, vilken inbegriper det beslut som fattades av Europeiska unionen och Andinska gemenskapen vid det fjärde toppmötet mellan EU, Latinamerika och Västindien den 12 maj 2006 i Wien, om att under 2006 inleda en process i syfte att förhandla fram ett associeringsavtal innefattande en politisk dialog, samarbetsprogram och ett handelsavtal,

| — | med beaktande av avsnitt V i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avsnitt V i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 31 mars 2004 om undertecknande av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 31 mars 2004 om undertecknande av ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater Republiken Bolivia, Republiken Colombia, Republiken Ecuador, Republiken Peru och Republiken Venezuela, å andra sidan (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (3),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation om inledandet av förhandlingar för ingående av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen och dess medlemsstater (SEK(2006)1625), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation om inledandet av förhandlingar för ingående av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen och dess medlemsstater (SEK(2006)1625),

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 83.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 83.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0025/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0025/2007), och av följande skäl:

| A. | Respekt för demokrati, rättsstaten och alla människors rätt att till fullo utöva sina mänskliga rättigheter, samt fullständig respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna för medborgarna i de båda regionerna, utgör grundläggande villkor för utvecklingen av partnerskapet mellan parterna. |
| --- | --- |

A.

Respekt för demokrati, rättsstaten och alla människors rätt att till fullo utöva sina mänskliga rättigheter, samt fullständig respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna för medborgarna i de båda regionerna, utgör grundläggande villkor för utvecklingen av partnerskapet mellan parterna.

| B. | Garanterandet av att alla medborgare, särskilt mindre gynnade personer bland ursprungsbefolkningen, till fullo kan utöva sina grundläggande rättigheter, samt stärkandet av medborgarnas sociala och politiska deltagande, utgör grundläggande delar av avtalet. |
| --- | --- |

B.

Garanterandet av att alla medborgare, särskilt mindre gynnade personer bland ursprungsbefolkningen, till fullo kan utöva sina grundläggande rättigheter, samt stärkandet av medborgarnas sociala och politiska deltagande, utgör grundläggande delar av avtalet.

| C. | Andinska gemenskapen har gjort stora ansträngningar och varit tillmötesgående när det gäller ingåendet av ett associeringsavtal med EU trots de interna svårigheter som den har brottats med. |
| --- | --- |

C.

Andinska gemenskapen har gjort stora ansträngningar och varit tillmötesgående när det gäller ingåendet av ett associeringsavtal med EU trots de interna svårigheter som den har brottats med.

| D. | I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet måste det tydligt fastställas att det handlar om att ingå ett övergripande avtal mellan parterna, som inbegriper en politisk dialog med avseende på ett verkligt partnerskap, samarbetsprogram och inrättandet av ett frihandelsområde som gynnar samtliga medborgare i bägge regionerna. |
| --- | --- |

D.

I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet måste det tydligt fastställas att det handlar om att ingå ett övergripande avtal mellan parterna, som inbegriper en politisk dialog med avseende på ett verkligt partnerskap, samarbetsprogram och inrättandet av ett frihandelsområde som gynnar samtliga medborgare i bägge regionerna.

| E. | Den 13 juni 2006 träffades presidenterna i Bolivia, Columbia, Ecuador och Peru i Quito och ställde sig positiva till den begäran som framförts i Wienförklaringen. De beslutade då att befästa sin integrationsvilja och påbörja förfarandet för att inleda förhandlingarna om ett associationsavtal mellan den Andinska gemenskapen och EU. |
| --- | --- |

E.

Den 13 juni 2006 träffades presidenterna i Bolivia, Columbia, Ecuador och Peru i Quito och ställde sig positiva till den begäran som framförts i Wienförklaringen. De beslutade då att befästa sin integrationsvilja och påbörja förfarandet för att inleda förhandlingarna om ett associationsavtal mellan den Andinska gemenskapen och EU.

| F. | Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) har i stor utsträckning bidragit till att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika, särskilt mellan EU och Andinska gemenskapen, och denna församling kommer att vara ett permanent forum för politisk dialog mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

F.

Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) har i stor utsträckning bidragit till att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika, särskilt mellan EU och Andinska gemenskapen, och denna församling kommer att vara ett permanent forum för politisk dialog mellan de båda regionerna.

| G. | I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet får inte det allvarliga ekonomiska, politiska och sociala underskott som förekommer i de flesta länder i Andinska gemenskapen ignoreras. Hänsyn måste även tas till utvecklingsskillnaderna mellan bägge områdena och särdragen hos de ekonomiska förbindelserna i Andinska gemenskapen. |
| --- | --- |

G.

I förhandlingsdirektiven för det framtida avtalet får inte det allvarliga ekonomiska, politiska och sociala underskott som förekommer i de flesta länder i Andinska gemenskapen ignoreras. Hänsyn måste även tas till utvecklingsskillnaderna mellan bägge områdena och särdragen hos de ekonomiska förbindelserna i Andinska gemenskapen.

| H. | Det bör säkerställas att EU:s fleråriga instrument för ekonomisk planering är förenliga med strävan efter att uppnå millennieutvecklingsmålen i den andinska regionen. |
| --- | --- |

H.

Det bör säkerställas att EU:s fleråriga instrument för ekonomisk planering är förenliga med strävan efter att uppnå millennieutvecklingsmålen i den andinska regionen.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet uttryckligen inbegriper den rättsliga grund som förhandlingarna om det nya associeringsavtalet skall bygga på, nämligen artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet uttryckligen inbegriper den rättsliga grund som förhandlingarna om det nya associeringsavtalet skall bygga på, nämligen artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget.

| b) | Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att ett av syftena med associeringsavtalet mellan EU och Andinska gemenskapen bör vara att efterhand upprätta ett avancerat frihandelsområde, inleda en politisk dialog och samarbeta, främja en hållbar mänsklig utveckling och social sammanhållning, befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt främja respekten för de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna, utan att förbise de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet klargöra att ett av syftena med associeringsavtalet mellan EU och Andinska gemenskapen bör vara att efterhand upprätta ett avancerat frihandelsområde, inleda en politisk dialog och samarbeta, främja en hållbar mänsklig utveckling och social sammanhållning, befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt främja respekten för de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna, utan att förbise de kulturella och miljömässiga aspekterna av dessa rättigheter.

| c) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper tydliga signaler om stöd till de andinska parterna i deras insatser för att fördjupa den regionala integrationen på samtliga områden. Rådet uppmanas att främja ett avtal mellan de regionala blocken, vilket emellertid inte får utesluta den differentierade behandling som utvecklingen av integrationsprocessen inom Andinska gemenskapen kan komma att kräva. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper tydliga signaler om stöd till de andinska parterna i deras insatser för att fördjupa den regionala integrationen på samtliga områden. Rådet uppmanas att främja ett avtal mellan de regionala blocken, vilket emellertid inte får utesluta den differentierade behandling som utvecklingen av integrationsprocessen inom Andinska gemenskapen kan komma att kräva.

| d) | Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven tydligt fastställa de centrala frågor kring vilka dagordningen skall utarbetas och den politiska dialogen etableras, inbegripet aktualisering av mål och strategier i frågor såsom samhällsstyrning och demokratisk stabilisering, bekämpning av korruption, straffrihet och terrorism, särskilt narkoterrorism och dess koppling till den organiserade brottsligheten, upprätthållande av fred och säkerhet samt konflikthantering. Rådet uppmanas även att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper frågor såsom fattigdomsminskning, stöd till social sammanhållning samt migration och utbytesverksamhet. Förhandlingsdirektiven bör även inbegripa förslag om konkreta åtgärder på områden såsom antagande av gemensamma ståndpunkter i internationella forum och inom FN. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven tydligt fastställa de centrala frågor kring vilka dagordningen skall utarbetas och den politiska dialogen etableras, inbegripet aktualisering av mål och strategier i frågor såsom samhällsstyrning och demokratisk stabilisering, bekämpning av korruption, straffrihet och terrorism, särskilt narkoterrorism och dess koppling till den organiserade brottsligheten, upprätthållande av fred och säkerhet samt konflikthantering. Rådet uppmanas även att se till att förhandlingsdirektiven inbegriper frågor såsom fattigdomsminskning, stöd till social sammanhållning samt migration och utbytesverksamhet. Förhandlingsdirektiven bör även inbegripa förslag om konkreta åtgärder på områden såsom antagande av gemensamma ståndpunkter i internationella forum och inom FN.

| e) | Rådet uppmanas att se till att ledamöterna i det gemensamma parlamentariska utskott EU-Andinska gemenskapen som kommer att inrättas genom det nya associeringsavtalet utses bland de ledamöter i Europaparlamentet och det andinska parlamentet som även deltar i EuroLat. Detta skall uppfattas som ett konkret uttryck för stödet till den regionala integrationsprocessen i den andinska regionen och det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien). |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att se till att ledamöterna i det gemensamma parlamentariska utskott EU-Andinska gemenskapen som kommer att inrättas genom det nya associeringsavtalet utses bland de ledamöter i Europaparlamentet och det andinska parlamentet som även deltar i EuroLat. Detta skall uppfattas som ett konkret uttryck för stödet till den regionala integrationsprocessen i den andinska regionen och det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien).

| f) | Rådet uppmanas att prioritera EU-åtgärder, särskilt när det gäller utbildning och hälsovård. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att prioritera EU-åtgärder, särskilt när det gäller utbildning och hälsovård.

| g) | Rådet uppmanas att främja ett strukturerat deltagande för sociala organisationer och det civila samhället på de områden som omfattas av associeringsavtalet och i själva förhandlingsprocessen, genom att fastställa samrådsmekanismer, säkerställa insyn och lämplig tillgång till information, föreslå att konferenser regelbundet anordnas med företrädare för sociala organisationer och för det civila samhället, både inom EU och inom Andinska gemenskapen, se till att dessa företrädare ges observatörsstatus vid ministermötena och underlätta deras aktiva deltagande i relevanta forum, utskott och tillhörande underutskott. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att främja ett strukturerat deltagande för sociala organisationer och det civila samhället på de områden som omfattas av associeringsavtalet och i själva förhandlingsprocessen, genom att fastställa samrådsmekanismer, säkerställa insyn och lämplig tillgång till information, föreslå att konferenser regelbundet anordnas med företrädare för sociala organisationer och för det civila samhället, både inom EU och inom Andinska gemenskapen, se till att dessa företrädare ges observatörsstatus vid ministermötena och underlätta deras aktiva deltagande i relevanta forum, utskott och tillhörande underutskott.

| h) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet framför allt inkluderar det samförstånd som föreligger mellan EU och Andinska gemenskapen om delat ansvar när det gäller kampen mot narkotikasmuggling genom stärkning av den politiska dialogen, särskilt när det gäller bekämpning av narkotika samt de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av tillämpningen av de föreslagna åtgärderna, särskilt åtgärder relaterade till främjande av och tillgång till marknaden för alternativ sysselsättning och alternativa odlingar och särskilda kontrollmekanismer som syftar till att bromsa och successivt minska de sammanhängande brotten penningtvätt och vapenhandel. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsmandatet framför allt inkluderar det samförstånd som föreligger mellan EU och Andinska gemenskapen om delat ansvar när det gäller kampen mot narkotikasmuggling genom stärkning av den politiska dialogen, särskilt när det gäller bekämpning av narkotika samt de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av tillämpningen av de föreslagna åtgärderna, särskilt åtgärder relaterade till främjande av och tillgång till marknaden för alternativ sysselsättning och alternativa odlingar och särskilda kontrollmekanismer som syftar till att bromsa och successivt minska de sammanhängande brotten penningtvätt och vapenhandel.

| i) | Rådet uppmanas att se till att det framtida associeringsavtalet inbegriper klausulen om demokrati och andra sociala klausuler (relaterade till de arbetstagarrättigheter som fastställs i ILO:s konventionerna, särskilt konventionen 169 om urbefolkningars och stamfolks rättigheter i självständiga länder, skydd av värdiga arbetsförhållanden, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden samt avskaffande av barnarbete) och miljöklausuler. Rådet uppmanas att uttryckligen beakta konkreta mekanismer för att säkerställa att dessa klausuler verkligen efterlevs, och särskilt säkerställa en fortsatt tillämpning och förbättring av systemet med incitament på arbetsmarknads- och miljöområdet inom ramen för det allmänna preferenssystemet (4) (GSP), inbegripet GSP plus, samt se till att Europaparlamentet föreläggs en årlig rapport om kommissionens uppföljning av dessa frågor. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att se till att det framtida associeringsavtalet inbegriper klausulen om demokrati och andra sociala klausuler (relaterade till de arbetstagarrättigheter som fastställs i ILO:s konventionerna, särskilt konventionen 169 om urbefolkningars och stamfolks rättigheter i självständiga länder, skydd av värdiga arbetsförhållanden, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden samt avskaffande av barnarbete) och miljöklausuler. Rådet uppmanas att uttryckligen beakta konkreta mekanismer för att säkerställa att dessa klausuler verkligen efterlevs, och särskilt säkerställa en fortsatt tillämpning och förbättring av systemet med incitament på arbetsmarknads- och miljöområdet inom ramen för det allmänna preferenssystemet (4) (GSP), inbegripet GSP plus, samt se till att Europaparlamentet föreläggs en årlig rapport om kommissionens uppföljning av dessa frågor.

| j) | När det gäller bestämmelserna om utvecklingssamarbete i det nya avtalet, vilka skall bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen, uppmanas rådet att i förhandlingsdirektiven uppmärksamma särdragen hos den andinska regionen och utgå ifrån principen om att utbildning för att öka humankapitalet måste prioriteras om fattigdomen i regionen skall kunna övervinnas, vilket innebär att särskild uppmärksamhet måste fästas vid utbildning, forskning, vetenskap och teknik samt kultur, samtidigt som man framför allt främjar ett ökat utbyte mellan dessa områden, skydd av folkhälsan samt skydd av ekosystemen och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

j)

När det gäller bestämmelserna om utvecklingssamarbete i det nya avtalet, vilka skall bidra till att uppnå millennieutvecklingsmålen, uppmanas rådet att i förhandlingsdirektiven uppmärksamma särdragen hos den andinska regionen och utgå ifrån principen om att utbildning för att öka humankapitalet måste prioriteras om fattigdomen i regionen skall kunna övervinnas, vilket innebär att särskild uppmärksamhet måste fästas vid utbildning, forskning, vetenskap och teknik samt kultur, samtidigt som man framför allt främjar ett ökat utbyte mellan dessa områden, skydd av folkhälsan samt skydd av ekosystemen och den biologiska mångfalden.

| k) | Rådet uppmanas att betona behovet att garantera konsekvens i utvecklingspolitiken, i enlighet med den princip som fastställs i artikel 178 i EG-fördraget samt i enlighet med den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik med titeln ”Europeisk samförstånd” (5) och rådets slutsatser om integrering av utvecklingsfrågor i rådets beslutsfattande (6). |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att betona behovet att garantera konsekvens i utvecklingspolitiken, i enlighet med den princip som fastställs i artikel 178 i EG-fördraget samt i enlighet med den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik med titeln ”Europeisk samförstånd” (5) och rådets slutsatser om integrering av utvecklingsfrågor i rådets beslutsfattande (6).

| l) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven till fullo beaktar det prioriterade målet att utrota fattigdom, bristande jämlikhet, social utslagning och alla former av diskriminering, särskilt diskriminering grundad på kön eller etniskt ursprung. Man bör även betona vikten av en allmän strategi för en integrerad utveckling och en politik som garanterar lika anställningsmöjligheter och bättre levnads- och arbetsvillkor för alla, inbegripet ekonomiska och kulturella rättigheter för ursprungsbefolkningarna, samt en hög prioritering av ökad tillgång till utbildning och hälsa. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven till fullo beaktar det prioriterade målet att utrota fattigdom, bristande jämlikhet, social utslagning och alla former av diskriminering, särskilt diskriminering grundad på kön eller etniskt ursprung. Man bör även betona vikten av en allmän strategi för en integrerad utveckling och en politik som garanterar lika anställningsmöjligheter och bättre levnads- och arbetsvillkor för alla, inbegripet ekonomiska och kulturella rättigheter för ursprungsbefolkningarna, samt en hög prioritering av ökad tillgång till utbildning och hälsa.

| m) | Rådet uppmanas att se till att de interna mekanismerna och gemensamma åtgärderna stärks inom ramen för partnerskapet för att utvecklingsstrategiernas potential skall kunna utnyttjas fullt ut. Detta bör ske genom att man främjar gemensamma utvecklingsprojekt, särskilt projekt som omfattar den invandrarbefolkning som är bosatt inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att se till att de interna mekanismerna och gemensamma åtgärderna stärks inom ramen för partnerskapet för att utvecklingsstrategiernas potential skall kunna utnyttjas fullt ut. Detta bör ske genom att man främjar gemensamma utvecklingsprojekt, särskilt projekt som omfattar den invandrarbefolkning som är bosatt inom Europeiska unionen.

| n) | Rådet uppmanas att betona att de utländska investeringarna är mycket viktiga för den ekonomiska utvecklingen i bägge regionerna och understryka att de europeiska företag som investerar i länder i Andinska gemenskapen bör förväntas tillämpa samma regler när det gäller arbetsvillkor och investeringar som tillämpas i Europeiska unionen. Investerarna bör även garanteras rättslig säkerhet på basis av den internationella privaträtten samtidigt som principen om nationell suveränitet över naturresurserna respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att betona att de utländska investeringarna är mycket viktiga för den ekonomiska utvecklingen i bägge regionerna och understryka att de europeiska företag som investerar i länder i Andinska gemenskapen bör förväntas tillämpa samma regler när det gäller arbetsvillkor och investeringar som tillämpas i Europeiska unionen. Investerarna bör även garanteras rättslig säkerhet på basis av den internationella privaträtten samtidigt som principen om nationell suveränitet över naturresurserna respekteras fullt ut.

| o) | Rådet uppmanas att se till att det framtida avtalet omfattar bestämmelser om migrationsfrågor som syftar till att stärka lagliga invandrares grundläggande, arbetsrättsliga och civila rättigheter, och särskilt deras sociala trygghet, oavsett var de befinner sig, samt fastställa mekanismer som gör penningtransaktioner lättare, billigare och ökar insynen och samtidigt ta itu med de underliggande orsakerna till migrationen. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att se till att det framtida avtalet omfattar bestämmelser om migrationsfrågor som syftar till att stärka lagliga invandrares grundläggande, arbetsrättsliga och civila rättigheter, och särskilt deras sociala trygghet, oavsett var de befinner sig, samt fastställa mekanismer som gör penningtransaktioner lättare, billigare och ökar insynen och samtidigt ta itu med de underliggande orsakerna till migrationen.

| p) | Rådet uppmanas att uppmärksamma målen att stödja den regionala integrationen inom Andinska gemenskapen - särskilt integration av fysisk infrastruktur samt infrastruktur för transporter, kommunikationer och energi - bland de mål som skall ingå i Europeiska investeringsbankens nästa mandat för verksamheten i Latinamerika och Asien, så att denna institutions verksamhet på ett effektivt sätt kompletterar det nya avtalet. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att uppmärksamma målen att stödja den regionala integrationen inom Andinska gemenskapen - särskilt integration av fysisk infrastruktur samt infrastruktur för transporter, kommunikationer och energi - bland de mål som skall ingå i Europeiska investeringsbankens nästa mandat för verksamheten i Latinamerika och Asien, så att denna institutions verksamhet på ett effektivt sätt kompletterar det nya avtalet.

| q) | Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven planera för ett förstärkt stöd från EU till den andinska integrationen samt till reformen och stärkandet av dess regelverk och institutioner, till förmån för ökad effektivitet, representativitet och legitimitet hos dessa institutioner, särskilt när det gäller avlägsnandet av handelshinder, den fria rörligheten för personer, den gemensamma politiken och harmoniseringen av lagstiftningen, samt att även uppmärksamma de europeiska erfarenheterna av struktur- och regionalfonderna och sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att i förhandlingsdirektiven planera för ett förstärkt stöd från EU till den andinska integrationen samt till reformen och stärkandet av dess regelverk och institutioner, till förmån för ökad effektivitet, representativitet och legitimitet hos dessa institutioner, särskilt när det gäller avlägsnandet av handelshinder, den fria rörligheten för personer, den gemensamma politiken och harmoniseringen av lagstiftningen, samt att även uppmärksamma de europeiska erfarenheterna av struktur- och regionalfonderna och sammanhållningsfonden.

| r) | Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet föreskriva att konsekvensanalysen avseende sociala frågor och miljön skall läggas fram i början av förhandlingarna och införas som ett referensdokument i förhandlingsagendan. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att i förhandlingsmandatet föreskriva att konsekvensanalysen avseende sociala frågor och miljön skall läggas fram i början av förhandlingarna och införas som ett referensdokument i förhandlingsagendan.

| s) | Rådet uppmanas att ingå ett omfattande och välavvägt associeringsavtal med Andinska gemenskapen, vilket skall omfatta tre pelare: ett politiskt och institutionellt kapitel för att stärka den demokratiska dialogen och det politiska samarbetet, ett kapitel om samarbete för att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling och ett kapitel om handel som till alla delar beaktar de specifika utvecklingsmålen för länderna inom Andinska gemenskapen. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att ingå ett omfattande och välavvägt associeringsavtal med Andinska gemenskapen, vilket skall omfatta tre pelare: ett politiskt och institutionellt kapitel för att stärka den demokratiska dialogen och det politiska samarbetet, ett kapitel om samarbete för att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling och ett kapitel om handel som till alla delar beaktar de specifika utvecklingsmålen för länderna inom Andinska gemenskapen.

| t) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet för att se till att det framtida avtalet minskar den för närvarande bristande symmetrin mellan EU och Andinska gemenskapen samt mellan länderna inom Andinska gemenskapen. Förhandlingsdirektiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som ingåtts inom ramen för den regionala integrationen och den förbättring av konkurrenskraften som de andinska länderna uppnått. Man måste i detta sammanhang ge ett starkt stöd till en ändring av produktionsstrukturen och till en förbättring av konkurrenskraften inom de andinska ekonomierna genom åtgärder inom ramen för utvecklingssamarbete, samt genom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör man mot denna bakgrund främja en stabil juridisk miljö som garanterar säkra investeringar och upprätthållande av ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar en stegvis och ömsesidig avreglering av handeln under rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga förhållanden som bygger på komplementaritet och solidaritet för att se till att det framtida avtalet minskar den för närvarande bristande symmetrin mellan EU och Andinska gemenskapen samt mellan länderna inom Andinska gemenskapen. Förhandlingsdirektiven bör därför föreskriva en särskild, differentierad och flexibel behandling när det gäller de frister man kommer överens om, med hänsyn till de åtaganden som ingåtts inom ramen för den regionala integrationen och den förbättring av konkurrenskraften som de andinska länderna uppnått. Man måste i detta sammanhang ge ett starkt stöd till en ändring av produktionsstrukturen och till en förbättring av konkurrenskraften inom de andinska ekonomierna genom åtgärder inom ramen för utvecklingssamarbete, samt genom tekniköverföring, inkludering av krav på nationellt innehåll i ursprungsreglerna och inrättande av program för samarbete och tekniskt stöd. Samtidigt bör man mot denna bakgrund främja en stabil juridisk miljö som garanterar säkra investeringar och upprätthållande av ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser mellan parterna.

| u) | Rådet uppmanas att betrakta förhandlingarna om ett frihandelsområde mellan EU och Andinska gemenskapen som mycket viktiga för att stärka EU:s roll som Latinamerikas handels- och investeringspartner och för att stärka integrationen mellan kontinenterna. Dessa förhandlingar måste föras mot bakgrund av det ökade antalet bilaterala avtal som Förenta staterna ingått samt Förenta staternas förslag om ett amerikanskt frihandelsområde. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att betrakta förhandlingarna om ett frihandelsområde mellan EU och Andinska gemenskapen som mycket viktiga för att stärka EU:s roll som Latinamerikas handels- och investeringspartner och för att stärka integrationen mellan kontinenterna. Dessa förhandlingar måste föras mot bakgrund av det ökade antalet bilaterala avtal som Förenta staterna ingått samt Förenta staternas förslag om ett amerikanskt frihandelsområde.

| v) | Rådet uppmanas att ta hänsyn till att fullbordandet av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen genom vilket ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika upprättas är ett prioriterat strategiskt mål inom ramen för EU:s externa förbindelser. Detta måste ses i ett internationellt sammanhang karaktäriserat av ökande beroenden, ekonomisk tillväxt, uppkomsten av nya ekonomiska stormakter samt en serie globala utmaningar som går utöver nationsgränserna, t.ex. säkerheten, det ekonomiska styret på global nivå, miljön och fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att ta hänsyn till att fullbordandet av ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen genom vilket ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika upprättas är ett prioriterat strategiskt mål inom ramen för EU:s externa förbindelser. Detta måste ses i ett internationellt sammanhang karaktäriserat av ökande beroenden, ekonomisk tillväxt, uppkomsten av nya ekonomiska stormakter samt en serie globala utmaningar som går utöver nationsgränserna, t.ex. säkerheten, det ekonomiska styret på global nivå, miljön och fattigdomsminskningen.

| w) | Rådet uppmanas att förbinda sig att upprätta ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som följer av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, för att på detta sätt bidra till att stärka det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att förbinda sig att upprätta ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika som till fullo överensstämmer med den nya WTO-mekanismen för öppenhet och de rättigheter och skyldigheter som följer av WTO-systemet, särskilt artikel XXIV i Allmänna tull och handelsavtalet GATT och artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet GATS, för att på detta sätt bidra till att stärka det multilaterala handelssystemet.

| x) | Rådet uppmanas att inte införa något villkor som uttryckligen eller underförstått innebär att det framtida avtalet mellan EU och Andinska gemenskapen inte kan ingås förrän förhandlingarna inom ramen för WTO-rundan avslutats, vilket dock inte bör påverka möjligheten att i sinom tid i detta avtal införliva de resultat från Doha-arbetsprogrammet som är förenliga med det övergripande målet för partnerskapet mellan EU och Andinska gemenskapen. Allt detta bör uppfattas som ett tydligt och beslutsamt töd för den andinska regionala integrationsprocessen. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas att inte införa något villkor som uttryckligen eller underförstått innebär att det framtida avtalet mellan EU och Andinska gemenskapen inte kan ingås förrän förhandlingarna inom ramen för WTO-rundan avslutats, vilket dock inte bör påverka möjligheten att i sinom tid i detta avtal införliva de resultat från Doha-arbetsprogrammet som är förenliga med det övergripande målet för partnerskapet mellan EU och Andinska gemenskapen. Allt detta bör uppfattas som ett tydligt och beslutsamt töd för den andinska regionala integrationsprocessen.

| y) | Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter och som efter en övergångsperiod i enlighet med WTO-bestämmelserna upprättar ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet. |
| --- | --- |

y)

Rådet uppmanas att förhandla fram ett enda sammanhängande handelsavtal som sträcker sig utöver förhandlingsparternas nuvarande och framtida WTO-skyldigheter och som efter en övergångsperiod i enlighet med WTO-bestämmelserna upprättar ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika inom vilket man utan att exkludera någon sektor, med minsta möjliga restriktioner, tar hänsyn till utvecklingsdimensionen och vissa produkters särskilda känslighet.

| z) | Rådet uppmanas att särskilt fästa uppmärksamhet vid EU:s och Andinska gemenskapens gemensamma bedömning av den regionala ekonomiska integrationen inom Andinska gemenskapen, i vilken ett antal viktiga konkreta slutsatser uppmärksammas i syfte att stärka, utveckla och fullborda den andinska tullunionen och den gemensamma interna marknaden, dvs. två frågor som är väsentliga i förhandlingarna om och upprättandet av ett verkligt frihandelsområde mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att särskilt fästa uppmärksamhet vid EU:s och Andinska gemenskapens gemensamma bedömning av den regionala ekonomiska integrationen inom Andinska gemenskapen, i vilken ett antal viktiga konkreta slutsatser uppmärksammas i syfte att stärka, utveckla och fullborda den andinska tullunionen och den gemensamma interna marknaden, dvs. två frågor som är väsentliga i förhandlingarna om och upprättandet av ett verkligt frihandelsområde mellan de två regionerna.

| aa) | Då det är ett mycket viktigt steg för en positiv utveckling av förhandlingarna, uppmanas rådet att fästa särskilt stor uppmärksamhet vid de initiativ som Andinska gemenskapen planerar med syfte att fördjupa den regionala ekonomiska integrationen, särskilt när det gäller tulltariffer som tillämpas för produkter med ursprung i EU, förenkling och harmonisering av tullbestämmelser samt när det gäller tjänster och gränsöverskridande vägransporter. |
| --- | --- |

aa)

Då det är ett mycket viktigt steg för en positiv utveckling av förhandlingarna, uppmanas rådet att fästa särskilt stor uppmärksamhet vid de initiativ som Andinska gemenskapen planerar med syfte att fördjupa den regionala ekonomiska integrationen, särskilt när det gäller tulltariffer som tillämpas för produkter med ursprung i EU, förenkling och harmonisering av tullbestämmelser samt när det gäller tjänster och gränsöverskridande vägransporter.

| ab) | Rådet uppmanas att erbjuda meningsfulla nya möjligheter till marknadstillträde på jordbruksområdet, vilket är en sektor av avgörande betydelse för Andinska gemenskapens utveckling, men att beakta att EU:s flexibilitet i jordbruksfrågor även bör vara beroende av vilka framsteg som görs på andra områden, såsom marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter och tjänster samt jordbrukfrågor som omfattar annat än marknadstillträde. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att erbjuda meningsfulla nya möjligheter till marknadstillträde på jordbruksområdet, vilket är en sektor av avgörande betydelse för Andinska gemenskapens utveckling, men att beakta att EU:s flexibilitet i jordbruksfrågor även bör vara beroende av vilka framsteg som görs på andra områden, såsom marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter och tjänster samt jordbrukfrågor som omfattar annat än marknadstillträde.

| ac) | Rådet uppmanas att ta hänsyn till vikten av att garantera en allmän tillgång till grundläggande tjänster samt en nationell rätt att lagstifta, och att därför gå försiktigt vidare med förhandlingarna om avregleringen av handeln med tjänster i enlighet med artikel V i GATS för att verkliga förbättringar skall uppnås i de avregleringsåtaganden som hittills ingåtts och uppfyllts samt när det gäller behovet av ett tydligt och förutsägbart regelverk. Rådet uppmanas också att avstå från att presentera eller acceptera erbjudanden avseende offentlig hälso- och sjukvård samt utbildning. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att ta hänsyn till vikten av att garantera en allmän tillgång till grundläggande tjänster samt en nationell rätt att lagstifta, och att därför gå försiktigt vidare med förhandlingarna om avregleringen av handeln med tjänster i enlighet med artikel V i GATS för att verkliga förbättringar skall uppnås i de avregleringsåtaganden som hittills ingåtts och uppfyllts samt när det gäller behovet av ett tydligt och förutsägbart regelverk. Rådet uppmanas också att avstå från att presentera eller acceptera erbjudanden avseende offentlig hälso- och sjukvård samt utbildning.

| ad) | Rådet uppmanas att, med hänsyn till att de tvistlösningsmekanismer som införts i liknande handelsavtal som gemenskapen redan ingått med tredje land inte utnyttjas effektivt, be kommissionen lägga fram förslag till nya idéer för att utveckla ett mer effektivt bilateralt tvistlösningsinstrument i syfte att underlätta tvistlösning inom de områden som omfattas av frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att, med hänsyn till att de tvistlösningsmekanismer som införts i liknande handelsavtal som gemenskapen redan ingått med tredje land inte utnyttjas effektivt, be kommissionen lägga fram förslag till nya idéer för att utveckla ett mer effektivt bilateralt tvistlösningsinstrument i syfte att underlätta tvistlösning inom de områden som omfattas av frihandelsavtalet.

| ae) | Rådet uppmanas att noggrant undersöka huruvida både EU och Latinamerika i princip bör sträva efter en eventuell harmonisering av olika gällande överenskommelser och överenskommelser som håller på att förhandlas fram mellan de två regionerna, för att förhindra att den allt större överlappningen av en mängd bilaterala, regionala och multilaterala avregleringsåtaganden och regelverk i Latinamerika leder till oönskade hinder för handel och investeringsströmmar. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att noggrant undersöka huruvida både EU och Latinamerika i princip bör sträva efter en eventuell harmonisering av olika gällande överenskommelser och överenskommelser som håller på att förhandlas fram mellan de två regionerna, för att förhindra att den allt större överlappningen av en mängd bilaterala, regionala och multilaterala avregleringsåtaganden och regelverk i Latinamerika leder till oönskade hinder för handel och investeringsströmmar.

| af) | Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar främjandet av ett system som bidrar till uppkomsten av små och medelstora företag som ett grundläggande element för den ekonomiska utvecklingen, sysselsättningsskapandet och den sociala välfärden. Rådet uppmanas att beakta utvecklingen av små och medelstora företag genom subventionerade lån som ett medel för att bekämpa arbetslösheten, och att utveckla program till stöd för företag inom området innovation. |
| --- | --- |

af)

Rådet uppmanas att se till att förhandlingsdirektiven omfattar främjandet av ett system som bidrar till uppkomsten av små och medelstora företag som ett grundläggande element för den ekonomiska utvecklingen, sysselsättningsskapandet och den sociala välfärden. Rådet uppmanas att beakta utvecklingen av små och medelstora företag genom subventionerade lån som ett medel för att bekämpa arbetslösheten, och att utveckla program till stöd för företag inom området innovation.

| ag) | Rådet uppmanas att se till att kommissionen till fullo informerar parlamentet, vid behov på ett konfidentiellt sätt, om såväl förslagen till förhandlingsdirektiv som de förhandlingsdirektiv som slutligen antas. |
| --- | --- |

ag)

Rådet uppmanas att se till att kommissionen till fullo informerar parlamentet, vid behov på ett konfidentiellt sätt, om såväl förslagen till förhandlingsdirektiv som de förhandlingsdirektiv som slutligen antas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Andiska gemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Andiska gemenskapen.

---

(1)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(2)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 543.

(3)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(4)  Rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169, 30.6.2005, s. 1).

(5)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(6)  Slutsatser från rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 16-17 oktober 2006. Dokument nr 13735/ 06.

P6_TA(2007)0081

Saknade personer i Cypern

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om saknade personer på Cypern

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 1995 (1) om de saknade efter den cypriotiska tragedin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 1995 (1) om de saknade efter den cypriotiska tragedin,

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd och generalförsamling om Cypern och de internationella initiativ som tagits för att utreda vad som har hänt med de saknade personerna på Cypern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd och generalförsamling om Cypern och de internationella initiativ som tagits för att utreda vad som har hänt med de saknade personerna på Cypern,

| — | med beaktande av avgörandet från Europadomstolen för mänskliga rättigheter (Europadomstolen) den 10 maj 2001 (2) beträffande saknade personer på Cypern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avgörandet från Europadomstolen för mänskliga rättigheter (Europadomstolen) den 10 maj 2001 (2) beträffande saknade personer på Cypern,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Problemet med de saknade personerna (grekcyprioter, turkcyprioter, greker, turkar och andra) är uteslutande ett humanitärt problem som är kopplat till de anhörigas rätt att få veta vad som har hänt dessa personer. |
| --- | --- |

A.

Problemet med de saknade personerna (grekcyprioter, turkcyprioter, greker, turkar och andra) är uteslutande ett humanitärt problem som är kopplat till de anhörigas rätt att få veta vad som har hänt dessa personer.

| B. | Den stora sorg och det lidande som de saknade personernas familjer har fått utstå till följd av ovissheten om deras öde i årtionden kan inte fortsätta, utan måste nu få ett slut. |
| --- | --- |

B.

Den stora sorg och det lidande som de saknade personernas familjer har fått utstå till följd av ovissheten om deras öde i årtionden kan inte fortsätta, utan måste nu få ett slut.

| C. | Cyperns kommitté för saknade personer har på nytt aktiverats under överinseende av FN:s generalsekreterare, och framsteg har gjorts, om än långsamma, på området för gravöppningar och identifiering av kvarlevor. |
| --- | --- |

C.

Cyperns kommitté för saknade personer har på nytt aktiverats under överinseende av FN:s generalsekreterare, och framsteg har gjorts, om än långsamma, på området för gravöppningar och identifiering av kvarlevor.

| D. | Det konstruktiva samarbetet mellan de grekcypriotiska och turkcypriotiska medlemmarna av kommittén för saknade personer är mycket glädjande. |
| --- | --- |

D.

Det konstruktiva samarbetet mellan de grekcypriotiska och turkcypriotiska medlemmarna av kommittén för saknade personer är mycket glädjande.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna att samarbeta på ett uppriktigt och ärligt sätt för att snabbt slutföra nödvändiga utredningar om vad som hänt de personer som saknas på Cypern, och att till fullo verkställa avgörandet från Europadomstolen den 10 maj 2001. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna att samarbeta på ett uppriktigt och ärligt sätt för att snabbt slutföra nödvändiga utredningar om vad som hänt de personer som saknas på Cypern, och att till fullo verkställa avgörandet från Europadomstolen den 10 maj 2001.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna och alla de som har eller kan få tillgång till uppgifter eller bevis från personlig kunskap, arkiv, rapporter från slagfält eller register från interneringsanläggningar, att utan ytterligare dröjsmål ställa dessa uppgifter till förfogande för kommittén för saknade personer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de berörda parterna och alla de som har eller kan få tillgång till uppgifter eller bevis från personlig kunskap, arkiv, rapporter från slagfält eller register från interneringsanläggningar, att utan ytterligare dröjsmål ställa dessa uppgifter till förfogande för kommittén för saknade personer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att lösa detta problem, genom att bland annat bevilja finansiellt stöd till kommittén för saknade personer och vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med FN:s generalsekreterare för att verkställa det ovannämnda avgörandet från Europadomstolen och relevanta resolutioner från FN och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att lösa detta problem, genom att bland annat bevilja finansiellt stöd till kommittén för saknade personer och vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med FN:s generalsekreterare för att verkställa det ovannämnda avgörandet från Europadomstolen och relevanta resolutioner från FN och Europaparlamentet.

| 4. | Europaparlamentet begär att problemet hänskjuts till det relevanta parlamentsutskottet för att detta i nära samarbete med kommissionen skall följa upp hur situationen utvecklas. Parlamentet anhåller om att utskottet skall anmodas att regelbundet avlägga periodiska rapporter, varav den första inom sex månader. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att problemet hänskjuts till det relevanta parlamentsutskottet för att detta i nära samarbete med kommissionen skall följa upp hur situationen utvecklas. Parlamentet anhåller om att utskottet skall anmodas att regelbundet avlägga periodiska rapporter, varav den första inom sex månader.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och till regeringarna i Cypern, Turkiet, Grekland och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och till regeringarna i Cypern, Turkiet, Grekland och Förenade kungariket.

---

(1)  EGT C 109, 1.5.1995, s. 166.

(2)  Cypern v. Turkiet [GC], nr 25781/94, ECHR 2001-IV.

P6_TA(2007)0082

Insulära, ekonomiska och naturliga begränsningar i samband med regionalpolitiken

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om öarna och naturliga och ekonomiska hinder inom ramen för regionalpolitiken (2006/2106(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de förordningar som reglerar strukturfonderna för perioden 2007-2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förordningar som reglerar strukturfonderna för perioden 2007-2013,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla den 21-22 juni 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Sevilla den 21-22 juni 2002,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 14-15 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 14-15 december 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 september 2003 om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 september 2003 om regioner med strukturella nackdelar (öar, bergsområden och glesbygder) inom ramen för sammanhållningspolitiken och de institutionella perspektiven (2),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 mars 2002 om öregionernas problem i Europeiska unionen i samband med utvidgningen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 mars 2002 om öregionernas problem i Europeiska unionen i samband med utvidgningen (3),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 juli 2005 om översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 juli 2005 om översynen av riktlinjerna för nationellt regionalstöd (4),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0044/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0044/2007), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen uppmärksammat den svåra situationen för de öar som är missgynnade på flera olika sätt, och har understrukit behovet av att hjälpa dem att ta sig igenom svårigheterna och minska de regionala skillnaderna. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen uppmärksammat den svåra situationen för de öar som är missgynnade på flera olika sätt, och har understrukit behovet av att hjälpa dem att ta sig igenom svårigheterna och minska de regionala skillnaderna.

| B. | Begreppen yttersta randområde och ökaraktär får inte blandas ihop, även om de yttersta randområdena ofta också är öar. Man måste göra skillnad mellan de särskilda bestämmelserna i artikel 299 i EGfördraget, som utgör en sund rättslig grund: för att vidta åtgärder för att effektivt kompensera och stödja de yttersta randområdena, och bestämmelserna i artikel 158 i EG-fördraget och förklaringen om öregioner i Amsterdamfördraget, som aldrig blivit föremål för genomförandebestämmelser, vilket har skapat obalans i den ekonomiska utvecklingen mellan unionens centrala delar å ena sidan och öarna i dess utkant å andra sidan. |
| --- | --- |

B.

Begreppen yttersta randområde och ökaraktär får inte blandas ihop, även om de yttersta randområdena ofta också är öar. Man måste göra skillnad mellan de särskilda bestämmelserna i artikel 299 i EGfördraget, som utgör en sund rättslig grund: för att vidta åtgärder för att effektivt kompensera och stödja de yttersta randområdena, och bestämmelserna i artikel 158 i EG-fördraget och förklaringen om öregioner i Amsterdamfördraget, som aldrig blivit föremål för genomförandebestämmelser, vilket har skapat obalans i den ekonomiska utvecklingen mellan unionens centrala delar å ena sidan och öarna i dess utkant å andra sidan.

| C. | Sammanhållningen är ett av EU:s huvudmål och vars syfte är att säkra en polycentrisk och harmonisk utveckling genom att minska regionala skillnader och undanröja hinder för utvecklingen, inklusive hinder som kan tillskrivas naturbetingade eller geografiska nackdelar. |
| --- | --- |

C.

Sammanhållningen är ett av EU:s huvudmål och vars syfte är att säkra en polycentrisk och harmonisk utveckling genom att minska regionala skillnader och undanröja hinder för utvecklingen, inklusive hinder som kan tillskrivas naturbetingade eller geografiska nackdelar.

| D. | Principen om territoriell sammanhållning har ytterligare konsoliderats i de förordningar som reglerar strukturfonderna 2007-2013. Denna princip utgör en integrerad del av sammanhållningspolitiken, som bör bevaras och förstärkas i framtiden, och syftar till en polycentrisk integration av EU:s territorium för att garantera alla regioner och deras befolkningar lika möjligheter. |
| --- | --- |

D.

Principen om territoriell sammanhållning har ytterligare konsoliderats i de förordningar som reglerar strukturfonderna 2007-2013. Denna princip utgör en integrerad del av sammanhållningspolitiken, som bör bevaras och förstärkas i framtiden, och syftar till en polycentrisk integration av EU:s territorium för att garantera alla regioner och deras befolkningar lika möjligheter.

| E. | Olaglig invandring sjövägen är ett av EU:s största problem och under det senaste året har migrationstrycket varit särskilt stort på EU:s yttre havsgränser, framför allt på öarna i Medelhavet, som tvingas bära en totalt oproportionerlig börda enbart på grund av deras geografiska läge. |
| --- | --- |

E.

Olaglig invandring sjövägen är ett av EU:s största problem och under det senaste året har migrationstrycket varit särskilt stort på EU:s yttre havsgränser, framför allt på öarna i Medelhavet, som tvingas bära en totalt oproportionerlig börda enbart på grund av deras geografiska läge.

| F. | Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 14-15 december 2006 framhölls att immigrationen måste hanteras på ett övergripande sätt och att de insatser som hittills gjorts bör fördubblas, särskilt i vissa öregioner, som utgör EU:s havsgräns och färdväg för immigration. |
| --- | --- |

F.

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 14-15 december 2006 framhölls att immigrationen måste hanteras på ett övergripande sätt och att de insatser som hittills gjorts bör fördubblas, särskilt i vissa öregioner, som utgör EU:s havsgräns och färdväg för immigration.

| 1. | Europaparlamentet anser att ökaraktären samtidigt utgör ett geografiskt och kulturellt särdrag, vilket potentiellt kan utnyttjas i en utvecklingsstrategi, och en permanent nackdel, som gör det ännu svårare för dessa regioner att bevara sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ökaraktären samtidigt utgör ett geografiskt och kulturellt särdrag, vilket potentiellt kan utnyttjas i en utvecklingsstrategi, och en permanent nackdel, som gör det ännu svårare för dessa regioner att bevara sin konkurrenskraft.

| 2. | Europaparlamentet noterar att ett antal konkreta bestämmelser till förmån för strukturellt missgynnade regioner har införlivats i de nya strukturfondsförordningarna 2007-2013. Det är emellertid beklagligt att rådet inte godtog andra viktiga förslag från parlamentet, såsom möjligheten att öka graden av samfinansiering för områden som påverkas av mer än en geografisk eller naturbetingad nackdel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att ett antal konkreta bestämmelser till förmån för strukturellt missgynnade regioner har införlivats i de nya strukturfondsförordningarna 2007-2013. Det är emellertid beklagligt att rådet inte godtog andra viktiga förslag från parlamentet, såsom möjligheten att öka graden av samfinansiering för områden som påverkas av mer än en geografisk eller naturbetingad nackdel.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för programperioden 2007-2013, i fråga om de operativa programmen för öregioner, inklusive de som ingår i mål 2, utnyttja alla medel för att ge öregioner möjlighet att vidta åtgärder för det mycket välbehövliga infrastrukturarbetet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för programperioden 2007-2013, i fråga om de operativa programmen för öregioner, inklusive de som ingår i mål 2, utnyttja alla medel för att ge öregioner möjlighet att vidta åtgärder för det mycket välbehövliga infrastrukturarbetet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som lagts vid sammanhållningspolitikens territoriella dimension i kommissionens nya strategiska riktlinjer för sammanhållningen 2007-2013. Parlamentet noterar särskilt att stöd för ekonomisk diversifiering i områden med naturbetingade nackdelar är en prioritering för nästa programperiod. Parlamentet uppmanar därför de berörda medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter att till fullo beakta denna prioritering när de utarbetar sina nationella strategiska referensramar och operativa program. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som lagts vid sammanhållningspolitikens territoriella dimension i kommissionens nya strategiska riktlinjer för sammanhållningen 2007-2013. Parlamentet noterar särskilt att stöd för ekonomisk diversifiering i områden med naturbetingade nackdelar är en prioritering för nästa programperiod. Parlamentet uppmanar därför de berörda medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter att till fullo beakta denna prioritering när de utarbetar sina nationella strategiska referensramar och operativa program.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den fjärde sammanhållningsrapporten fästa särskild uppmärksamhet vid öars och andra strukturellt missgynnade regioners situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den fjärde sammanhållningsrapporten fästa särskild uppmärksamhet vid öars och andra strukturellt missgynnade regioners situation.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma situationen i regioner, och speciellt på öar, med naturbetingade nackdelar i samband med arbetsprogrammet för ESPON (observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering). Parlamentet anser att korrekta och fullständiga kunskaper om situationen på öarna är en nödvändig förutsättning för att deras särdrag skall kunna hanteras på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att upprätta särskilda mekanismer för att kunna samla in relevanta uppgifter om öarna på lokal nivå och därefter vidarebefordra dessa uppgifter till ESPON. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma situationen i regioner, och speciellt på öar, med naturbetingade nackdelar i samband med arbetsprogrammet för ESPON (observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering). Parlamentet anser att korrekta och fullständiga kunskaper om situationen på öarna är en nödvändig förutsättning för att deras särdrag skall kunna hanteras på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att upprätta särskilda mekanismer för att kunna samla in relevanta uppgifter om öarna på lokal nivå och därefter vidarebefordra dessa uppgifter till ESPON.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera den statistiska informationen från de studier om öar som gjordes 2003. Parlamentet anser att det vidare arbetet bör inriktas på att definiera mer relevanta statistiska indikatorer för att ge en tydlig statistisk bild av utvecklingsnivån och möjliggöra en tillfredsställande förståelse för regioner med geografiska och naturbetingade nackdelar och framför allt ackumulerade svårigheter, såsom bergsområden, skärgårdar och öar med ”dubbla öegenskaper”. Parlamentet understryker att dessa indikatorer även bör möjliggöra en bättre utvärdering av skillnaderna mellan dessa regioner och resten av EU och av de olikheter som råder inom dessa regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet registrera och rapportera om dessa indikatorer tillsammans med exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera den statistiska informationen från de studier om öar som gjordes 2003. Parlamentet anser att det vidare arbetet bör inriktas på att definiera mer relevanta statistiska indikatorer för att ge en tydlig statistisk bild av utvecklingsnivån och möjliggöra en tillfredsställande förståelse för regioner med geografiska och naturbetingade nackdelar och framför allt ackumulerade svårigheter, såsom bergsområden, skärgårdar och öar med ”dubbla öegenskaper”. Parlamentet understryker att dessa indikatorer även bör möjliggöra en bättre utvärdering av skillnaderna mellan dessa regioner och resten av EU och av de olikheter som råder inom dessa regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet registrera och rapportera om dessa indikatorer tillsammans med exempel på bästa praxis.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kommissionen belyser den särskilda situationen för öar och randområden i riktlinjerna för nationellt regionalt stöd för 2007-2013 och i riktlinjerna om statligt stöd och riskkapital för små och medelstora företag. För att på ett mer tillfredställande sätt kunna hantera den permanenta nackdel som dessa regioner brottas med anser parlamentet emellertid att man bör öka flexibiliteten i genomförandet av befintlig och framtida politik på området för statligt stöd, utan att denna flexibilitet medför oacceptabla snedvridningar av marknaden inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över sin strategi och i större utsträckning ta hänsyn till öarnas behov av att få tillgång till den inre marknaden på samma villkor som fastlandsregionerna, och menar att förbättrade transportlänkar bör prioriteras på detta område, särskilt när det gäller hamnar och flygplatser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att kommissionen belyser den särskilda situationen för öar och randområden i riktlinjerna för nationellt regionalt stöd för 2007-2013 och i riktlinjerna om statligt stöd och riskkapital för små och medelstora företag. För att på ett mer tillfredställande sätt kunna hantera den permanenta nackdel som dessa regioner brottas med anser parlamentet emellertid att man bör öka flexibiliteten i genomförandet av befintlig och framtida politik på området för statligt stöd, utan att denna flexibilitet medför oacceptabla snedvridningar av marknaden inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över sin strategi och i större utsträckning ta hänsyn till öarnas behov av att få tillgång till den inre marknaden på samma villkor som fastlandsregionerna, och menar att förbättrade transportlänkar bör prioriteras på detta område, särskilt när det gäller hamnar och flygplatser.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillåta statligt stöd till öregioner där bränsle- och energikostnaderna helt klart har en negativ inverkan på ösamhällenas konkurrenskraft. Parlamentet noterar framför allt att de betydande fluktuationerna i bränslekostnaderna kan göra transporter mellan öregioner och det europeiska fastlandet till en betydligt större börda. Parlamentet anser att ett system som möjliggör operativt stöd i de kommande riktlinjerna om statligt stöd bör utvidgas till att omfatta alla öregioner som inte är östater eller inre öar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att tillåta statligt stöd till öregioner där bränsle- och energikostnaderna helt klart har en negativ inverkan på ösamhällenas konkurrenskraft. Parlamentet noterar framför allt att de betydande fluktuationerna i bränslekostnaderna kan göra transporter mellan öregioner och det europeiska fastlandet till en betydligt större börda. Parlamentet anser att ett system som möjliggör operativt stöd i de kommande riktlinjerna om statligt stöd bör utvidgas till att omfatta alla öregioner som inte är östater eller inre öar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet genomföra och förelägga parlamentet en ”bedömning av särskilda behov” i öregionerna, där man beaktar frågor av särskild vikt för öar och föreslår åtgärder för att behandla dessa frågor. Parlamentet menar att man vid en sådan bedömning särskilt bör fokusera på hur genomförandet av regionalpolitiken inverkar på öarna, bland annat investeringsnivåer, spridningen av den ekonomiska verksamheten, arbetslösheten, transportinfrastrukturen (särskilt hamnar och flygplatser), belastningen på miljön och öarnas generella nivå av ekonomisk och social integration inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet genomföra och förelägga parlamentet en ”bedömning av särskilda behov” i öregionerna, där man beaktar frågor av särskild vikt för öar och föreslår åtgärder för att behandla dessa frågor. Parlamentet menar att man vid en sådan bedömning särskilt bör fokusera på hur genomförandet av regionalpolitiken inverkar på öarna, bland annat investeringsnivåer, spridningen av den ekonomiska verksamheten, arbetslösheten, transportinfrastrukturen (särskilt hamnar och flygplatser), belastningen på miljön och öarnas generella nivå av ekonomisk och social integration inom den inre marknaden.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att öregionernas miljömässiga, kulturella och sociala särdrag effektivt skyddas genom åtgärder såsom utarbetande av lämpliga markanvändningsprojekt och kontroll av byggnader och byggverksamhet, och att i samarbete med kommissionen utarbeta integrerade program till skydd för kultur- och miljöarvet och dess skatter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att öregionernas miljömässiga, kulturella och sociala särdrag effektivt skyddas genom åtgärder såsom utarbetande av lämpliga markanvändningsprojekt och kontroll av byggnader och byggverksamhet, och att i samarbete med kommissionen utarbeta integrerade program till skydd för kultur- och miljöarvet och dess skatter.

| 12. | Europaparlamentet instämmer i den sektorövergripande strategin i genomförandet av gemenskapens politik på det sätt som återspeglas i kommissionens grönbok med titeln ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven”, och insisterar på att denna strategi huvudsakligen skall tillämpas på öar som utgör ett centralt inslag i Europas maritima dimension. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga den sektorsövergripande strategin till att även omfatta andra gemenskapspolitiska områden, så att de tar hänsyn till de speciella förutsättningarna i öregionerna och på så vis främjar deras kapacitet att bli fullt integrerade och ta del av de fördelar som den inre marknaden och Lissabonstrategin för med sig. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet instämmer i den sektorövergripande strategin i genomförandet av gemenskapens politik på det sätt som återspeglas i kommissionens grönbok med titeln ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven”, och insisterar på att denna strategi huvudsakligen skall tillämpas på öar som utgör ett centralt inslag i Europas maritima dimension. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga den sektorsövergripande strategin till att även omfatta andra gemenskapspolitiska områden, så att de tar hänsyn till de speciella förutsättningarna i öregionerna och på så vis främjar deras kapacitet att bli fullt integrerade och ta del av de fördelar som den inre marknaden och Lissabonstrategin för med sig.

| 13. | Europaparlamentet vill fästa särskild uppmärksamhet vid öar som ligger långt från större befolkningscentrum och som därför har problem med svårtillgänglighet och med att tillhandahålla tjänster och som har högre kostnader, särskilt när det gäller transporter, vilket ger dem en konkurrensnackdel. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vill fästa särskild uppmärksamhet vid öar som ligger långt från större befolkningscentrum och som därför har problem med svårtillgänglighet och med att tillhandahålla tjänster och som har högre kostnader, särskilt när det gäller transporter, vilket ger dem en konkurrensnackdel.

| 14. | Europaparlamentet stöder de insatser som gjorts för att skapa en övergripande sjöfartspolitik för gemenskapen, som skall gå utöver EU:s officiella gränser, och som därför med stöd av gemenskapsöarnas fördelaktiga geopolitiska läge kommer att skapa starka kommersiella, ekonomiska och politiska förbindelser och ett tekniskt samarbete (utbyte av kunskap och erfarenhet) med angränsande länder baserat på internationell sjöfartslagstiftning och ömsesidig respekt och nytta. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder de insatser som gjorts för att skapa en övergripande sjöfartspolitik för gemenskapen, som skall gå utöver EU:s officiella gränser, och som därför med stöd av gemenskapsöarnas fördelaktiga geopolitiska läge kommer att skapa starka kommersiella, ekonomiska och politiska förbindelser och ett tekniskt samarbete (utbyte av kunskap och erfarenhet) med angränsande länder baserat på internationell sjöfartslagstiftning och ömsesidig respekt och nytta.

| 15. | Europaparlamentet anser att öarnas kostnader per capita för transport och miljöinfrastruktur samt för deras energibehov är högre än genomsnittet, och att de ofta har problem med att genomföra vissa delar av gemenskapens regelverk, där deras särdrag kanske inte till fullo har tagits i beaktande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en mer flexibel inställning till öarna i samband med utformningen av politik och lagstiftning, vars genomförande kan vara särskilt betungande för öregionerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att öarnas kostnader per capita för transport och miljöinfrastruktur samt för deras energibehov är högre än genomsnittet, och att de ofta har problem med att genomföra vissa delar av gemenskapens regelverk, där deras särdrag kanske inte till fullo har tagits i beaktande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en mer flexibel inställning till öarna i samband med utformningen av politik och lagstiftning, vars genomförande kan vara särskilt betungande för öregionerna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom generaldirektoratet för regionalpolitik inrätta en administrativ enhet för öar baserad på den befintliga administrativa enheten för de yttersta randområdena, för att garantera att man systematiskt tar hänsyn till öarnas och deras bofasta eller tillfälliga befolkningars behov och särdrag i förbindelse med utformningen av åtgärder som syftar till att uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och i förbindelse med genomförandeåtgärder, framför allt på området för transport, energi, tryggad vattenförsörjning, övervakning av regionala gränsområden samt skydd av öarnas känsliga miljö. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom generaldirektoratet för regionalpolitik inrätta en administrativ enhet för öar baserad på den befintliga administrativa enheten för de yttersta randområdena, för att garantera att man systematiskt tar hänsyn till öarnas och deras bofasta eller tillfälliga befolkningars behov och särdrag i förbindelse med utformningen av åtgärder som syftar till att uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och i förbindelse med genomförandeåtgärder, framför allt på området för transport, energi, tryggad vattenförsörjning, övervakning av regionala gränsområden samt skydd av öarnas känsliga miljö.

| 17. | Europaparlamentet önskar att kommissionen i högre grad utnyttjar den möjlighet som EG-fördraget ger för att anpassa sådan gemenskapspolitik som kan få negativa återverkningar på dessa regioners ekonomiska, sociala och territoriella utveckling, i syfte att i största möjliga utsträckning avhjälpa de allvarliga problem som enskilda öregioner eller grupper av öar konfronteras med. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet önskar att kommissionen i högre grad utnyttjar den möjlighet som EG-fördraget ger för att anpassa sådan gemenskapspolitik som kan få negativa återverkningar på dessa regioners ekonomiska, sociala och territoriella utveckling, i syfte att i största möjliga utsträckning avhjälpa de allvarliga problem som enskilda öregioner eller grupper av öar konfronteras med.

| 18. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ges åt de ekonomiska verksamhetsområden som är vanligare på öar, särskilt jordbruk, fiske, turism och hantverk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att den i sina politiska initiativ tar större hänsyn till de specifika behoven för öar i dessa områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ges åt de ekonomiska verksamhetsområden som är vanligare på öar, särskilt jordbruk, fiske, turism och hantverk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att den i sina politiska initiativ tar större hänsyn till de specifika behoven för öar i dessa områden.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga på vilket sätt kriteriet för en investerare som verkar i en marknadsekonomi (market investor test) när det gäller statligt stöd måste justeras för att spegla den verkliga situationen på öar och i andra avlägsna regioner, där det kan vara omöjligt att finna eller utvärdera en marknadsinvesterare eftersom det kanske inte finns någon i regionen. Det är heller inte troligt att de genomsnittliga avkastningarna för en viss sektor uppnås på grund av marknadernas ringa storlek och avlägsna läge, vilket gör detta kriterium omöjligt att uppfylla för avlägsna öar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga på vilket sätt kriteriet för en investerare som verkar i en marknadsekonomi (market investor test) när det gäller statligt stöd måste justeras för att spegla den verkliga situationen på öar och i andra avlägsna regioner, där det kan vara omöjligt att finna eller utvärdera en marknadsinvesterare eftersom det kanske inte finns någon i regionen. Det är heller inte troligt att de genomsnittliga avkastningarna för en viss sektor uppnås på grund av marknadernas ringa storlek och avlägsna läge, vilket gör detta kriterium omöjligt att uppfylla för avlägsna öar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka hur klimatförändringarna inverkar på öregionerna, framför allt förvärrandet av befintliga problem såsom torka, och att i samarbete med medlemsstaterna främja utvecklingen och användningen av lämplig teknik och andra medel för att komma till rätta med dessa problem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka hur klimatförändringarna inverkar på öregionerna, framför allt förvärrandet av befintliga problem såsom torka, och att i samarbete med medlemsstaterna främja utvecklingen och användningen av lämplig teknik och andra medel för att komma till rätta med dessa problem.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åter se över regelverket för offentliga upphandlingar på transportområdet för att avlägsna eventuella hinder i fråga om skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster och på så vis underlätta öregionernas trafikförbindelser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åter se över regelverket för offentliga upphandlingar på transportområdet för att avlägsna eventuella hinder i fråga om skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster och på så vis underlätta öregionernas trafikförbindelser.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera öarnas energiförsörjning och finansieringen av utveckling och genomförande av projekt för energiproduktion med hjälp av ny teknik och förnybara energikällor samt att främja energieffektivitet, varvid miljöskyddet och bevarandet av naturvärdena skall respekteras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera öarnas energiförsörjning och finansieringen av utveckling och genomförande av projekt för energiproduktion med hjälp av ny teknik och förnybara energikällor samt att främja energieffektivitet, varvid miljöskyddet och bevarandet av naturvärdena skall respekteras.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar ösamhällena att utnyttja Euroregions eller liknande ekonomiska nätverk för att hantera det interregionala samarbetet och utbytet av bästa praxis samt för att utveckla gränsöverskridande projekt och en bättre integrering av ösamhällena i deras närliggande ekonomiska områden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar ösamhällena att utnyttja Euroregions eller liknande ekonomiska nätverk för att hantera det interregionala samarbetet och utbytet av bästa praxis samt för att utveckla gränsöverskridande projekt och en bättre integrering av ösamhällena i deras närliggande ekonomiska områden.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar ösamhällena att använda de finansiella och förvaltningsmässiga medlen inom ramen för programmen Jaspers (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna) och Jeremie (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag) för att utnyttja tillgängliga regionala utvecklingsresurser och stimulera tillväxten av mikroföretag och små och medelstora företag i syfte att samtidigt stödja diversifieringen av öarnas ekonomier och främja den grundläggande tillväxten genom hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar också tillämpningen på lokal, regional, nationell och EUnivå av initiativet för ”bättre lagstiftning” i syfte att bland annat förenkla administrativa krav, särskilt när det gäller inlämnande och utvärdering av ansökningar om ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar ösamhällena att använda de finansiella och förvaltningsmässiga medlen inom ramen för programmen Jaspers (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna) och Jeremie (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag) för att utnyttja tillgängliga regionala utvecklingsresurser och stimulera tillväxten av mikroföretag och små och medelstora företag i syfte att samtidigt stödja diversifieringen av öarnas ekonomier och främja den grundläggande tillväxten genom hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar också tillämpningen på lokal, regional, nationell och EUnivå av initiativet för ”bättre lagstiftning” i syfte att bland annat förenkla administrativa krav, särskilt när det gäller inlämnande och utvärdering av ansökningar om ekonomiskt stöd.

| 25. | Europaparlamentet bekräftar det positiva resultat som uppnåtts med det första insättandet av europeiska resurser för gränskontroll, och välkomnar kommissionens nyligen framlagda förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för upprättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna (KOM(2006)0401) i syfte att snabbt ge teknisk och operativ hjälp till medlemsstater som anhåller om det. Parlamentet anser dock att dessa grupper endast kan arbeta effektivt om deras behörighetsområde fastställs med vederbörlig hänsyn till behörighetsområdet för EU:s byrå för gemensam operativ förvaltning av de yttre gränserna, Frontex. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda behovet av att inrätta en europeisk kustbevakningstjänst för att parallellt stödja dessa regioner och medlemsstaterna i övervakningen av EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet bekräftar det positiva resultat som uppnåtts med det första insättandet av europeiska resurser för gränskontroll, och välkomnar kommissionens nyligen framlagda förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för upprättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna (KOM(2006)0401) i syfte att snabbt ge teknisk och operativ hjälp till medlemsstater som anhåller om det. Parlamentet anser dock att dessa grupper endast kan arbeta effektivt om deras behörighetsområde fastställs med vederbörlig hänsyn till behörighetsområdet för EU:s byrå för gemensam operativ förvaltning av de yttre gränserna, Frontex. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda behovet av att inrätta en europeisk kustbevakningstjänst för att parallellt stödja dessa regioner och medlemsstaterna i övervakningen av EU:s yttre gränser.

| 26. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till de initiativ och den verksamhet som har inletts av Frontex, och begär att Frontex kontinuerligt övervakar den olagliga invandringens effekter på ösamhällena. Parlamentet uppmanar kommissionen och Frontex att snarast vidta stödåtgärder för öarna i syfte att mildra den omedelbara påfrestning som det innebär att hantera detta problem, samtidigt som man ser till att de mänskliga rättigheterna respekteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkra att nödvändiga medel ställs till förfogande för snabba och effektiva åtgärder. Parlamentet understryker också betydelsen av att förstärka och förbättra samordningen och samarbetet mellan öarna liksom behovet av en starkare involvering från dessa regioners sida i kampen mot den olagliga invandringen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till de initiativ och den verksamhet som har inletts av Frontex, och begär att Frontex kontinuerligt övervakar den olagliga invandringens effekter på ösamhällena. Parlamentet uppmanar kommissionen och Frontex att snarast vidta stödåtgärder för öarna i syfte att mildra den omedelbara påfrestning som det innebär att hantera detta problem, samtidigt som man ser till att de mänskliga rättigheterna respekteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkra att nödvändiga medel ställs till förfogande för snabba och effektiva åtgärder. Parlamentet understryker också betydelsen av att förstärka och förbättra samordningen och samarbetet mellan öarna liksom behovet av en starkare involvering från dessa regioners sida i kampen mot den olagliga invandringen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga särskild vikt vid utvecklingen av bredband och att främja insatser för att lösa de särskilda svårigheterna med att tillhandahålla tjänster i öregioner, exempelvis hälso- och sjukvårdstjänster och telemedicin, e-förvaltning och medborgarservice. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga särskild vikt vid utvecklingen av bredband och att främja insatser för att lösa de särskilda svårigheterna med att tillhandahålla tjänster i öregioner, exempelvis hälso- och sjukvårdstjänster och telemedicin, e-förvaltning och medborgarservice.

| 28. | Europaparlamentet anser att turismen är en av de främsta källorna för att skapa välstånd för de flesta öarna. Turismen inverkar direkt på tillväxten inom andra sektorer (jordbruk, handel, tjänster, fiske) och det är därför nödvändigt att utforma en helhetspolitik som kan säkra öturismens hållbarhet. Parlamentet anser att denna politik måste åtföljas av en välorganiserad europeisk informationskampanj riktad mot EU-medborgarna, och att en kvalitets- och ursprungsmärkning måste införas för öarna samt att andra verksamhetssektorer på öarna ytterligare måste utvecklas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utföra en sektorsövergripande analys där man särskilt uppmärksammar möjligheterna att stödja hållbar turism inom de regionala strategierna för öar som ligger långt ifrån större befolkningscentrum. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att turismen är en av de främsta källorna för att skapa välstånd för de flesta öarna. Turismen inverkar direkt på tillväxten inom andra sektorer (jordbruk, handel, tjänster, fiske) och det är därför nödvändigt att utforma en helhetspolitik som kan säkra öturismens hållbarhet. Parlamentet anser att denna politik måste åtföljas av en välorganiserad europeisk informationskampanj riktad mot EU-medborgarna, och att en kvalitets- och ursprungsmärkning måste införas för öarna samt att andra verksamhetssektorer på öarna ytterligare måste utvecklas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utföra en sektorsövergripande analys där man särskilt uppmärksammar möjligheterna att stödja hållbar turism inom de regionala strategierna för öar som ligger långt ifrån större befolkningscentrum.

| 29. | Europaparlamentet föreslår för kommissionen och de andra institutionerna att man utser år 2010 till Europeiska året för öarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet föreslår för kommissionen och de andra institutionerna att man utser år 2010 till Europeiska året för öarna.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(2)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 111.

(3)  EGT C 192, 12.8.2002, s. 42.

(4)  EUT C 31, 7.2.2006, s. 25.

P6_TA(2007)0083

Lokala myndigheter och utvecklingssamarbete

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2006/2235(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 179 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 179 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (1) av den 20 december 2005, i vilken det fastställs att egenansvar och partnerskap skall vara de främsta gemensamma principerna och att decentralisering och gott styre skall stödjas samt att lokala myndigheter skall uppmuntras att delta i högre grad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (1) av den 20 december 2005, i vilken det fastställs att egenansvar och partnerskap skall vara de främsta gemensamma principerna och att decentralisering och gott styre skall stödjas samt att lokala myndigheter skall uppmuntras att delta i högre grad,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (2),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3), ändrat genom avtalet om ändring av partnerskapsavtalet, undertecknat i Luxemburg den 25 juni 2005 (4) (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 4, 28, 30.2, 43.4 och 58.2 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3), ändrat genom avtalet om ändring av partnerskapsavtalet, undertecknat i Luxemburg den 25 juni 2005 (4) (”Cotonouavtalet”), särskilt artiklarna 4, 28, 30.2, 43.4 och 58.2 i detta,

| — | med beaktande av stadgan för Europarådets kommunalkongress, som antogs av Europarådets ministerkommitté den 14 januari 1994 vid det 506:e sammanträdet mellan ministrarnas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Europarådets kommunalkongress, som antogs av Europarådets ministerkommitté den 14 januari 1994 vid det 506:e sammanträdet mellan ministrarnas företrädare,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 januari 2006 om det tematiska programmet ”Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen”, i vilket det bekräftas att de lokala myndigheterna är fullvärdiga aktörer i utvecklingsprocessen och föreslås att de skall göras ”delaktiga i utvecklingsprocessen, bl.a. genom dialog och ekonomiskt stöd” (KOM(2006)0019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 januari 2006 om det tematiska programmet ”Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen”, i vilket det bekräftas att de lokala myndigheterna är fullvärdiga aktörer i utvecklingsprocessen och föreslås att de skall göras ”delaktiga i utvecklingsprocessen, bl.a. genom dialog och ekonomiskt stöd” (KOM(2006)0019),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 oktober 2005”EU:s strategi för Afrika - En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling”(strategin antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005), och i vilket kommissionen förbinder sig att stödja decentralisering och förstärkning av de lokala myndigheternas kapacitet, med betoning på den strategiska betydelsen av partnerskapet och av partnersamverkan mellan städer och kommuner i Europa och Afrika, för att stödja uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och främja de förutsättningar som krävs för att de skall kunna nås (KOM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 12 oktober 2005”EU:s strategi för Afrika - En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling”(strategin antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005), och i vilket kommissionen förbinder sig att stödja decentralisering och förstärkning av de lokala myndigheternas kapacitet, med betoning på den strategiska betydelsen av partnerskapet och av partnersamverkan mellan städer och kommuner i Europa och Afrika, för att stödja uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och främja de förutsättningar som krävs för att de skall kunna nås (KOM(2005)0489),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 oktober 2003 om styre och utveckling, där gott styre anges som ett prioriterat område för EU:s samarbete (KOM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 oktober 2003 om styre och utveckling, där gott styre anges som ett prioriterat område för EU:s samarbete (KOM(2003)0615),

| — | med beaktande av den orienterande noten från kommissionen till GD Bistånd och till delegationerna i AVS-länderna, länderna i Asien och Latinamerika, Medelhavsområdet och Central- och Östeuropa av den 23 december 1999 (DEV/1424/2000), i vilken man förespråkar ett tidigt deltagande från decentraliserade aktörers sida i samband med utarbetandet av strategier och program, och i vilken man föreslår en operativ vägledning för samtliga utvecklingsländers delegationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den orienterande noten från kommissionen till GD Bistånd och till delegationerna i AVS-länderna, länderna i Asien och Latinamerika, Medelhavsområdet och Central- och Östeuropa av den 23 december 1999 (DEV/1424/2000), i vilken man förespråkar ett tidigt deltagande från decentraliserade aktörers sida i samband med utarbetandet av strategier och program, och i vilken man föreslår en operativ vägledning för samtliga utvecklingsländers delegationer,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete (5),

| — | med beaktande av budgetpost B7-6002 för decentraliserat samarbete, som är avsedd att främja denna strategi i samtliga utvecklingsländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetpost B7-6002 för decentraliserat samarbete, som är avsedd att främja denna strategi i samtliga utvecklingsländer,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 november 2005 om decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik (CdR 224/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 november 2005 om decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik (CdR 224/2005),

| — | med beaktande av stats- och regeringschefernas slutförklaring om millennieutvecklingsmålen vid FN:s generalförsamlings 60:e session i september 2005, där de lokala myndigheternas viktiga roll i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen betonas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stats- och regeringschefernas slutförklaring om millennieutvecklingsmålen vid FN:s generalförsamlings 60:e session i september 2005, där de lokala myndigheternas viktiga roll i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen betonas,

| — | med beaktande av rapport A/59/354 från FN:s generalsekreterare, som lades fram vid FN:s generalförsamlings 59:e session den 13 september 2004, där de lokala myndigheterna och de globala nätverken av lokala myndigheter, framför allt det internationella kommunförbundet UCLG (United Cities and Local Governments), vars myndigheter och nätverk erkänns som FN:s främsta partner i utvecklingsfrågor och humanitära frågor på lokal nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapport A/59/354 från FN:s generalsekreterare, som lades fram vid FN:s generalförsamlings 59:e session den 13 september 2004, där de lokala myndigheterna och de globala nätverken av lokala myndigheter, framför allt det internationella kommunförbundet UCLG (United Cities and Local Governments), vars myndigheter och nätverk erkänns som FN:s främsta partner i utvecklingsfrågor och humanitära frågor på lokal nivå,

| — | med beaktande av ministrarnas och regeringsföreträdarnas slutförklaring vid det fjärde världsforumet för vatten (Mexiko den 16-22 mars 2006), där ett effektivt samarbete med de lokala myndigheterna framhålls som en nyckelfaktor för att man skall kunna möta utmaningarna och uppnå millennieutvecklingsmålen i fråga om vatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministrarnas och regeringsföreträdarnas slutförklaring vid det fjärde världsforumet för vatten (Mexiko den 16-22 mars 2006), där ett effektivt samarbete med de lokala myndigheterna framhålls som en nyckelfaktor för att man skall kunna möta utmaningarna och uppnå millennieutvecklingsmålen i fråga om vatten,

| — | med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg den 26 augusti till den 4 september 2002), där en förstärkning av de lokala myndigheternas roll och kapacitet ses som avgörande för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg den 26 augusti till den 4 september 2002), där en förstärkning av de lokala myndigheternas roll och kapacitet ses som avgörande för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av slutförklaringen från FN:s andra konferens om boende- och bebyggelsefrågor Habitat II (Istanbul den 3-15 (juni 1996), där de lokala myndigheterna erkänns som staternas närmaste partner när det gäller att genomföra FN:s program för boende- och bebyggelsefrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från FN:s andra konferens om boende- och bebyggelsefrågor Habitat II (Istanbul den 3-15 (juni 1996), där de lokala myndigheterna erkänns som staternas närmaste partner när det gäller att genomföra FN:s program för boende- och bebyggelsefrågor,

| — | med beaktande av förklaringen från Världsmiljökonferensen i Rio de Janeiro (den 3-14 juni 1992), som understryker de lokala myndigheternas avgörande roll i genomförandet av Agenda 21, som antagits av denna förklarings signatärer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Världsmiljökonferensen i Rio de Janeiro (den 3-14 juni 1992), som understryker de lokala myndigheternas avgörande roll i genomförandet av Agenda 21, som antagits av denna förklarings signatärer,

| — | med beaktande av förklaringen från UCLG:s konstituerande kongress (Paris den 2-5 maj 2004), genom vilken 3 000 borgmästare och lokalt valda företrädare för de lokala myndigheterna i världen förbinder sig att förverkliga millennieutvecklingsmålen på lokal nivå och arbeta för förstärkt lokal självständighet och demokrati och för utvecklingssamarbete mellan städerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från UCLG:s konstituerande kongress (Paris den 2-5 maj 2004), genom vilken 3 000 borgmästare och lokalt valda företrädare för de lokala myndigheterna i världen förbinder sig att förverkliga millennieutvecklingsmålen på lokal nivå och arbeta för förstärkt lokal självständighet och demokrati och för utvecklingssamarbete mellan städerna,

| — | med beaktande av slutförklaringen från CEMR:s (Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter) generalförsamling, som hölls i Innsbruck den 10-12 maj 2006, och kapitlet ”Från lokalt till globalt”, där Europas och de lokala myndigheternas roll i världen betonas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från CEMR:s (Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter) generalförsamling, som hölls i Innsbruck den 10-12 maj 2006, och kapitlet ”Från lokalt till globalt”, där Europas och de lokala myndigheternas roll i världen betonas,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0039/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0039/2007), och av följande skäl:

De lokala myndigheternas sakkunskap och mervärde för utvecklingssamarbetet

| A. | Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen är en av EU:s prioriteringar, och de lokala myndigheternas avgörande roll i detta sammanhang har erkänts av FN, framför allt av dess generalsekreterare, som vid millennietoppmötet 2005 ställde frågan hur millennieutvecklingsmålen skulle kunna nås utan framsteg på områden som utbildning, kampen mot svälten, hälsa, tillgång till vatten, hygieniska förhållanden och jämställdhet mellan kvinnor och män. Han framhöll att städer och kommuner har en avgörande roll att spela på alla dessa områden och menade att den största effektiviteten kan nås på lokal nivå, även om målen är globala. |
| --- | --- |

A.

Uppnåendet av millennieutvecklingsmålen är en av EU:s prioriteringar, och de lokala myndigheternas avgörande roll i detta sammanhang har erkänts av FN, framför allt av dess generalsekreterare, som vid millennietoppmötet 2005 ställde frågan hur millennieutvecklingsmålen skulle kunna nås utan framsteg på områden som utbildning, kampen mot svälten, hälsa, tillgång till vatten, hygieniska förhållanden och jämställdhet mellan kvinnor och män. Han framhöll att städer och kommuner har en avgörande roll att spela på alla dessa områden och menade att den största effektiviteten kan nås på lokal nivå, även om målen är globala.

| B. | I dagsläget skulle det ta 110 år att nå de millennieutvecklingsmål som fastställts för 2015, och de lokala myndigheternas erfarenhet på en rad utvecklingsområden, t.ex. vattenförvaltning, bekämpning av aids, jämställdhetspolitik, avfallshantering, social sammanhållning och lokal ekonomisk utveckling bör erkännas av EU som ett nödvändigt bidrag för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås. |
| --- | --- |

B.

I dagsläget skulle det ta 110 år att nå de millennieutvecklingsmål som fastställts för 2015, och de lokala myndigheternas erfarenhet på en rad utvecklingsområden, t.ex. vattenförvaltning, bekämpning av aids, jämställdhetspolitik, avfallshantering, social sammanhållning och lokal ekonomisk utveckling bör erkännas av EU som ett nödvändigt bidrag för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås.

| C. | Alla barn har rätt att registreras på ett registreringskontor vid födseln, och de lokala myndigheterna spelar en nyckelroll i detta sammanhang. Det finns ett direkt samband mellan denna praxis och tillämpningen av relevanta människorättsstandarder som skyddar barn mot exploatering genom arbete. |
| --- | --- |

C.

Alla barn har rätt att registreras på ett registreringskontor vid födseln, och de lokala myndigheterna spelar en nyckelroll i detta sammanhang. Det finns ett direkt samband mellan denna praxis och tillämpningen av relevanta människorättsstandarder som skyddar barn mot exploatering genom arbete.

| D. | Gott styre är ett annat mål som prioriteras av EU. Lokal demokrati och decentralisering utgör enligt det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling själva kärnan i ett demokratiskt styre. |
| --- | --- |

D.

Gott styre är ett annat mål som prioriteras av EU. Lokal demokrati och decentralisering utgör enligt det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling själva kärnan i ett demokratiskt styre.

| E. | Om 20 år kommer 60 procent av världens befolkning att bo i städer, och dessa kommer alltså att spela en viktig roll för att förbättra levnadsvillkoren för de fattigaste befolkningarna. |
| --- | --- |

E.

Om 20 år kommer 60 procent av världens befolkning att bo i städer, och dessa kommer alltså att spela en viktig roll för att förbättra levnadsvillkoren för de fattigaste befolkningarna.

| F. | De lokala myndigheterna i världen samlar erfarenheter genom






  — | projekt myndigheter emellan som finansieras eller främjas av de europeiska lokala myndigheterna själva, i partnerskap med myndigheterna i syd, sedan mer än 30 år tillbaka, |
| --- | --- | --- |

F.

De lokala myndigheterna i världen samlar erfarenheter genom

—

projekt myndigheter emellan som finansieras eller främjas av de europeiska lokala myndigheterna själva, i partnerskap med myndigheterna i syd, sedan mer än 30 år tillbaka,

| — | projekt myndigheter emellan som finansieras av EU inom ramen för programmen URB-AL (Latinamerika), Asia URBS (Asien) och, i mindre utsträckning, Meda (södra Medelhavsområdet), Access (Central- och Östeuropa), Tacis (Östeuropa och Centralasien) och Cards (Balkan) samt de fleråriga mikroprojekten (PPMR) i AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

projekt myndigheter emellan som finansieras av EU inom ramen för programmen URB-AL (Latinamerika), Asia URBS (Asien) och, i mindre utsträckning, Meda (södra Medelhavsområdet), Access (Central- och Östeuropa), Tacis (Östeuropa och Centralasien) och Cards (Balkan) samt de fleråriga mikroprojekten (PPMR) i AVS-länderna,

| — | nationella eller regionala samarbetsprogram till stöd för decentralisering eller lokal utveckling, där de lokala myndigheterna och deras sammanslutningar deltar som aktörer, med stöd från EU och andra givare (FN, bilaterala organ, Världsbanken eller regionala utvecklingsbanker osv.). |
| --- | --- |

—

nationella eller regionala samarbetsprogram till stöd för decentralisering eller lokal utveckling, där de lokala myndigheterna och deras sammanslutningar deltar som aktörer, med stöd från EU och andra givare (FN, bilaterala organ, Världsbanken eller regionala utvecklingsbanker osv.).

| G. | De lokala myndigheterna har den politiska legitimitet, kompetens och erfarenhet av att hantera lokala frågor som krävs, samt möjlighet att gå samman med andra lokala aktörer. |
| --- | --- |

G.

De lokala myndigheterna har den politiska legitimitet, kompetens och erfarenhet av att hantera lokala frågor som krävs, samt möjlighet att gå samman med andra lokala aktörer.

| H. | Trots att vikten av de lokala myndigheternas deltagande i samarbetsprocessen erkänns i Cotonouavtalet och i det europeiska samförståndet om utveckling, har ännu ingen permanent mekanism införts för att säkra dessa aktörers deltagande i dialogen med kommissionen i Europa och i utvecklingsländerna. En sådan mekanism finns dock för de icke-statliga aktörerna. |
| --- | --- |

H.

Trots att vikten av de lokala myndigheternas deltagande i samarbetsprocessen erkänns i Cotonouavtalet och i det europeiska samförståndet om utveckling, har ännu ingen permanent mekanism införts för att säkra dessa aktörers deltagande i dialogen med kommissionen i Europa och i utvecklingsländerna. En sådan mekanism finns dock för de icke-statliga aktörerna.

I Europa

| I. | De lokala myndigheterna är redan i dag kompetenta aktörer som sedan länge är aktiva på utvecklingsbiståndets område. De är sakkunniga inom alla delar av stads- och landsbygdsutvecklingen sedan mer än 30 år, och verksamheten blir alltmer omfattande och varierad, vilket innebär att de utgör ett solidaritetsnätverk som sträcker sig över hela världen. Det är i dag mycket ofta de olika staterna som stöder och finansierar denna verksamhet. |
| --- | --- |

I.

De lokala myndigheterna är redan i dag kompetenta aktörer som sedan länge är aktiva på utvecklingsbiståndets område. De är sakkunniga inom alla delar av stads- och landsbygdsutvecklingen sedan mer än 30 år, och verksamheten blir alltmer omfattande och varierad, vilket innebär att de utgör ett solidaritetsnätverk som sträcker sig över hela världen. Det är i dag mycket ofta de olika staterna som stöder och finansierar denna verksamhet.

| J. | De nationella och regionala sammanslutningarna av europeiska lokala myndigheter spelar en allt viktigare roll när det gäller information, kapacitetsuppbyggnad och dialog och kan därmed bli en av EU:s och övriga utvecklingspartners ”prioriterade kanaler” när det gäller att se till att de lokala myndigheter som de företräder deltar i dialogen med kommissionen i Europa. |
| --- | --- |

J.

De nationella och regionala sammanslutningarna av europeiska lokala myndigheter spelar en allt viktigare roll när det gäller information, kapacitetsuppbyggnad och dialog och kan därmed bli en av EU:s och övriga utvecklingspartners ”prioriterade kanaler” när det gäller att se till att de lokala myndigheter som de företräder deltar i dialogen med kommissionen i Europa.

| K. | De europeiska lokala förvaltningarna och deras sammanslutningar spelar en avgörande roll när det gäller att informera, mobilisera och öka kunskapen hos allmänheten lokalt inom EU med direkt medverkan från medborgarnas sida. Detta bidrar till att främja värden såsom solidaritet och en positiv inställning till utvecklingsbistånd, vilket framgår av UCLG:s kampanj ”Millennium Towns and Cities”, som inleddes av UCLG i juli 2005 med stöd från FN. I detta sammanhang mobiliserar UCLG:s europeiska avdelning, Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR), sedan april 2006 de europeiska städerna för att främja och uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

K.

De europeiska lokala förvaltningarna och deras sammanslutningar spelar en avgörande roll när det gäller att informera, mobilisera och öka kunskapen hos allmänheten lokalt inom EU med direkt medverkan från medborgarnas sida. Detta bidrar till att främja värden såsom solidaritet och en positiv inställning till utvecklingsbistånd, vilket framgår av UCLG:s kampanj ”Millennium Towns and Cities”, som inleddes av UCLG i juli 2005 med stöd från FN. I detta sammanhang mobiliserar UCLG:s europeiska avdelning, Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR), sedan april 2006 de europeiska städerna för att främja och uppnå millennieutvecklingsmålen.

| L. | De lokala planer och program för att öka kunskapen om utvecklingen som inletts i allt fler kommuner och regioner begränsar sig inte till punktinsatser utan bildar i stället ett övergripande program förutbildning och information till befolkningen på lokal nivå. |
| --- | --- |

L.

De lokala planer och program för att öka kunskapen om utvecklingen som inletts i allt fler kommuner och regioner begränsar sig inte till punktinsatser utan bildar i stället ett övergripande program förutbildning och information till befolkningen på lokal nivå.

| M. | De lokala myndigheterna spelar stor roll för utvecklingen och bidrar till att stimulera och samordna de ekonomiska och sociala aktörerna på lokal nivå. |
| --- | --- |

M.

De lokala myndigheterna spelar stor roll för utvecklingen och bidrar till att stimulera och samordna de ekonomiska och sociala aktörerna på lokal nivå.

| N. | Den partnersamverkan som försiggår mellan europeiska städer och städer i syd får för närvarande inget ekonomiskt stöd från EU, trots att samarbetsinitiativen från de europeiska städernas sida gentemot motparterna i de sydliga länderna blir allt fler. |
| --- | --- |

N.

Den partnersamverkan som försiggår mellan europeiska städer och städer i syd får för närvarande inget ekonomiskt stöd från EU, trots att samarbetsinitiativen från de europeiska städernas sida gentemot motparterna i de sydliga länderna blir allt fler.

| O. | Invandrare i Europa spelar en viktig roll för utvecklingssamarbetet eftersom de tillför ett mervärde när det gäller deras potentiella bidrag samt deras kompetens och närhet till hemlandet. I detta sammanhang utgör det decentraliserade samarbetet ett prioriterat insatsområde som lämpar sig för de internationella solidaritetsorganisationerna för invandrare med avseende på verksamhet som inleds i hemländerna och projekt för utbildning och ökad kunskap som drivs i mottagarlandet. |
| --- | --- |

O.

Invandrare i Europa spelar en viktig roll för utvecklingssamarbetet eftersom de tillför ett mervärde när det gäller deras potentiella bidrag samt deras kompetens och närhet till hemlandet. I detta sammanhang utgör det decentraliserade samarbetet ett prioriterat insatsområde som lämpar sig för de internationella solidaritetsorganisationerna för invandrare med avseende på verksamhet som inleds i hemländerna och projekt för utbildning och ökad kunskap som drivs i mottagarlandet.

I utvecklingsländerna

| P. | Det decentraliserade samarbetet, såsom det definieras av EU sedan den fjärde Lomékonventionen, undertecknad den 15 december 1989, är ett uttryck för viljan att inte längre besluta om biståndet till utvecklingsländerna enbart tillsammans med tredjeländerna utan att göra de lokala myndigheterna delaktiga i både de politiska valen och genomförandet av biståndet, för att öka dess effektivitet och livskraft. Det gäller att på ett hållbart sätt förändra metoderna för det europeiska utvecklingssamarbetet, med utgångspunkt i befolkningens förväntningar, så att projekten bättre svarar mot de verkliga behoven. |
| --- | --- |

P.

Det decentraliserade samarbetet, såsom det definieras av EU sedan den fjärde Lomékonventionen, undertecknad den 15 december 1989, är ett uttryck för viljan att inte längre besluta om biståndet till utvecklingsländerna enbart tillsammans med tredjeländerna utan att göra de lokala myndigheterna delaktiga i både de politiska valen och genomförandet av biståndet, för att öka dess effektivitet och livskraft. Det gäller att på ett hållbart sätt förändra metoderna för det europeiska utvecklingssamarbetet, med utgångspunkt i befolkningens förväntningar, så att projekten bättre svarar mot de verkliga behoven.

| Q. | Deltagande i och egenansvar för utvecklingspolitiken är prioriterade principer för EU och kan åstadkommas genom medverkan av de lokala myndigheterna, eftersom deras spridning över hela territoriet ger dem möjlighet att säkra närhet i politiken och att förmedla de förväntningar invånarna har i sin vardag, särskilt i de mest avsides belägna områdena. |
| --- | --- |

Q.

Deltagande i och egenansvar för utvecklingspolitiken är prioriterade principer för EU och kan åstadkommas genom medverkan av de lokala myndigheterna, eftersom deras spridning över hela territoriet ger dem möjlighet att säkra närhet i politiken och att förmedla de förväntningar invånarna har i sin vardag, särskilt i de mest avsides belägna områdena.

| R. | De lokala myndigheterna har praktisk erfarenhet i samtliga utvecklingsländer inom så skilda sektorer som renhållning, utbildning, hälsa, bostäder, främjande av kvinnors deltagande i lokala beslutsinstanser, system för narkotikainformation, turismförvaltning, bevarande av det historiska arvet i städer, utveckling av lokal hälso- och sjukvård, vattenförvaltning och allmänna transporter. |
| --- | --- |

R.

De lokala myndigheterna har praktisk erfarenhet i samtliga utvecklingsländer inom så skilda sektorer som renhållning, utbildning, hälsa, bostäder, främjande av kvinnors deltagande i lokala beslutsinstanser, system för narkotikainformation, turismförvaltning, bevarande av det historiska arvet i städer, utveckling av lokal hälso- och sjukvård, vattenförvaltning och allmänna transporter.

| S. | Den decentralisering och de statliga reformer som pågår i de flesta regioner i världen innebär att de lokala myndigheterna befäster sin ställning som en både separat och representativ del av styret, med nya ansvarsområden inom vitt skilda politikområden som är väsentliga för kampen mot fattigdom och för att nå millennieutvecklingsmålen, t.ex. primärvård, vatten, renhållning, tillgång till utbildning, miljöskydd, lokal ekonomisk utveckling, förebyggande av hiv/aids och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

S.

Den decentralisering och de statliga reformer som pågår i de flesta regioner i världen innebär att de lokala myndigheterna befäster sin ställning som en både separat och representativ del av styret, med nya ansvarsområden inom vitt skilda politikområden som är väsentliga för kampen mot fattigdom och för att nå millennieutvecklingsmålen, t.ex. primärvård, vatten, renhållning, tillgång till utbildning, miljöskydd, lokal ekonomisk utveckling, förebyggande av hiv/aids och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| T. | De lokala myndigheternas medverkan kan bidra till att förstärka den lokala demokratin och demokratisera förvaltningen av biståndet på lokal nivå. I detta sammanhang kan de nationella sammanslutningarna av lokala myndigheter i de sydliga länderna spela en viktig roll. |
| --- | --- |

T.

De lokala myndigheternas medverkan kan bidra till att förstärka den lokala demokratin och demokratisera förvaltningen av biståndet på lokal nivå. I detta sammanhang kan de nationella sammanslutningarna av lokala myndigheter i de sydliga länderna spela en viktig roll.

| U. | I de fall de lokala myndigheterna har väljarlegitimitet gör deras strategiska placering, mellan den nationella regeringen och det civila samhället, dem till en idealisk mellanhand för att underlätta samråd mellan olika utvecklingspartner, vilket krävs för ett effektivt och samordnat bistånd. |
| --- | --- |

U.

I de fall de lokala myndigheterna har väljarlegitimitet gör deras strategiska placering, mellan den nationella regeringen och det civila samhället, dem till en idealisk mellanhand för att underlätta samråd mellan olika utvecklingspartner, vilket krävs för ett effektivt och samordnat bistånd.

| V. | Eftersom de lokala myndigheterna befinner sig närmare medborgarna än centralmakten eller de internationella givarna tillför de ett särskilt mervärde och kan bättre urskilja effekterna på lokal nivå av nationella och internationella utvecklingsstrategier. De kan därför ge ett bistånd som är bättre anpassat till de specifika förhållandena inom de territorier som de förvaltar. |
| --- | --- |

V.

Eftersom de lokala myndigheterna befinner sig närmare medborgarna än centralmakten eller de internationella givarna tillför de ett särskilt mervärde och kan bättre urskilja effekterna på lokal nivå av nationella och internationella utvecklingsstrategier. De kan därför ge ett bistånd som är bättre anpassat till de specifika förhållandena inom de territorier som de förvaltar.

| W. | De lokala myndigheterna skulle, med tillräckliga medel, kunna utgöra en stabil ram inom vilken nya aktörer kan uttrycka sig, organisera sig och utvecklas med hänsyn till de krav som partnerskapet med EU innebär. |
| --- | --- |

W.

De lokala myndigheterna skulle, med tillräckliga medel, kunna utgöra en stabil ram inom vilken nya aktörer kan uttrycka sig, organisera sig och utvecklas med hänsyn till de krav som partnerskapet med EU innebär.

| X. | De lokala myndigheternas specifika kunskap om det territorium som de förvaltar gör dem till ett viktigt verktyg i kampen mot fattigdom och orättvisor. |
| --- | --- |

X.

De lokala myndigheternas specifika kunskap om det territorium som de förvaltar gör dem till ett viktigt verktyg i kampen mot fattigdom och orättvisor.

| Y. | I exempelvis Latinamerika går urbaniseringen mycket snabbt, vilket lett till att stadspolitiken blivit ett av de främsta områdena för utveckling. Sålunda betraktar regeringarna städer och tätorter som privilegierade samtalspartner när det gäller hanteringen av de största sociala problemen (problem relaterade till invandring, ungdomar, fattigdom, sysselsättning). |
| --- | --- |

Y.

I exempelvis Latinamerika går urbaniseringen mycket snabbt, vilket lett till att stadspolitiken blivit ett av de främsta områdena för utveckling. Sålunda betraktar regeringarna städer och tätorter som privilegierade samtalspartner när det gäller hanteringen av de största sociala problemen (problem relaterade till invandring, ungdomar, fattigdom, sysselsättning).

| Z. | Det är också nödvändigt att främja en dialog mellan lokala myndigheter och icke-statliga aktörer, i samband med utveckling och genomförande av lokala utvecklingsinsatser som finansieras av EU. |
| --- | --- |

Z.

Det är också nödvändigt att främja en dialog mellan lokala myndigheter och icke-statliga aktörer, i samband med utveckling och genomförande av lokala utvecklingsinsatser som finansieras av EU.

| AA. | Deltagandet av de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna kräver en process för egenansvar för utvecklingssamarbetsstrategierna, vilket bland annat kräver en förstärkning av deras tillgång till information, deras organisationsresurser och representationsmekanismer, deras förmåga till dialog och deras initiativförmåga på utvecklingspolitikens område, deras förmåga till medverkan i nationella, regionala och internationella organ för dialog och samråd. |
| --- | --- |

AA.

Deltagandet av de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna kräver en process för egenansvar för utvecklingssamarbetsstrategierna, vilket bland annat kräver en förstärkning av deras tillgång till information, deras organisationsresurser och representationsmekanismer, deras förmåga till dialog och deras initiativförmåga på utvecklingspolitikens område, deras förmåga till medverkan i nationella, regionala och internationella organ för dialog och samråd.

| AB. | UCLG innehar en viktig roll när det gäller att strukturera och presentera behoven hos de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AB.

UCLG innehar en viktig roll när det gäller att strukturera och presentera behoven hos de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna.

| AC. | Trots att de lokala myndigheterna har sakkunskap på utvecklingsområdet har deras roll på detta område hittills varit underskattad och underutnyttjad. |
| --- | --- |

AC.

Trots att de lokala myndigheterna har sakkunskap på utvecklingsområdet har deras roll på detta område hittills varit underskattad och underutnyttjad.

Ge de lokala myndigheterna resurser för att kunna bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen sedan länge strävar efter att ge de lokala myndigheterna en roll som fullvärdiga partner i utvecklingsbiståndet. De senaste åtagandena utgörs för AVS-ländernas del av Cotonouavtalet och för samtliga utvecklingsländers del av de moraliska principer som det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling från 2005 vilar på. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen sedan länge strävar efter att ge de lokala myndigheterna en roll som fullvärdiga partner i utvecklingsbiståndet. De senaste åtagandena utgörs för AVS-ländernas del av Cotonouavtalet och för samtliga utvecklingsländers del av de moraliska principer som det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling från 2005 vilar på.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att de lokala myndigheternas delaktighet i utvecklingspolitiken är nödvändig för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås och för att säkra ett gott styre. Parlamentet anser att egenansvaret för utvecklingspolitiken är ett viktigt steg mot större öppenhet och demokrati i utvecklingsbiståndet och gör det möjligt att utgå från stödmottagarnas verkliga behov och därmed utarbeta effektivare och livskraftigare projekt och program. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att de lokala myndigheternas delaktighet i utvecklingspolitiken är nödvändig för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås och för att säkra ett gott styre. Parlamentet anser att egenansvaret för utvecklingspolitiken är ett viktigt steg mot större öppenhet och demokrati i utvecklingsbiståndet och gör det möjligt att utgå från stödmottagarnas verkliga behov och därmed utarbeta effektivare och livskraftigare projekt och program.

| 3. | Europaparlamentet framhåller vikten av nord-sydliga och syd-sydliga partnerskap mellan lokala myndigheter och de sammanslutningar som företräder dem, för att bidra till ett bättre styre och till att millennieutvecklingsmålen nås. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller vikten av nord-sydliga och syd-sydliga partnerskap mellan lokala myndigheter och de sammanslutningar som företräder dem, för att bidra till ett bättre styre och till att millennieutvecklingsmålen nås.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och förstärka det direkta samarbetet mellan de europeiska lokala myndigheterna och deras internationella partner. Parlamentet efterlyser framför allt åtgärder för att garantera kontinuitet, även i ekonomiskt hänseende, inom de solidaritetsnätverk som inrättats genom program som URB-AL, Asia URBS och andra, som löper ut senast 2007, och som utgör stora åtaganden gentemot befolkningarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och förstärka det direkta samarbetet mellan de europeiska lokala myndigheterna och deras internationella partner. Parlamentet efterlyser framför allt åtgärder för att garantera kontinuitet, även i ekonomiskt hänseende, inom de solidaritetsnätverk som inrättats genom program som URB-AL, Asia URBS och andra, som löper ut senast 2007, och som utgör stora åtaganden gentemot befolkningarna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att principerna om egenansvar, deltagande och gott styre kräver att ett flertal aktörer medverkar, och att de olika utvecklingspartnerna - tredjeländer, lokala myndigheter eller icke-statliga aktörer - agerar konsekvent och kompletterar varandra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att principerna om egenansvar, deltagande och gott styre kräver att ett flertal aktörer medverkar, och att de olika utvecklingspartnerna - tredjeländer, lokala myndigheter eller icke-statliga aktörer - agerar konsekvent och kompletterar varandra.

| 6. | Europaparlamentet understryker att de lokala förvaltningarna bör gå samman med övriga lokala aktörer (universitet, sociala aktörer, icke-statliga organisationer på utvecklingsområdet, företag osv.) och främja medborgarnas deltagande i det offentliga livet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att de lokala förvaltningarna bör gå samman med övriga lokala aktörer (universitet, sociala aktörer, icke-statliga organisationer på utvecklingsområdet, företag osv.) och främja medborgarnas deltagande i det offentliga livet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att samarbeta med internationella organisationer för att övervaka industrin och jordbruket i syfte att förhindra barnarbete samt delta i uppbyggnaden och driften av adekvata skolor med utbildad undervisningspersonal samt fri transport och fria måltider, så att alla barn kan gå i skola. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att samarbeta med internationella organisationer för att övervaka industrin och jordbruket i syfte att förhindra barnarbete samt delta i uppbyggnaden och driften av adekvata skolor med utbildad undervisningspersonal samt fri transport och fria måltider, så att alla barn kan gå i skola.

| 8. | Europaparlamentet anser dock att det är viktigt att skilja de lokala myndigheterna från de ”icke-statliga aktörerna”, eftersom de förra har en särskild ställning när det gäller behörighetsområde, demokratisk legitimitet och kontroll, erfarenhet av hantering av lokala frågor och delaktighet i genomförandet av den offentliga politiken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser dock att det är viktigt att skilja de lokala myndigheterna från de ”icke-statliga aktörerna”, eftersom de förra har en särskild ställning när det gäller behörighetsområde, demokratisk legitimitet och kontroll, erfarenhet av hantering av lokala frågor och delaktighet i genomförandet av den offentliga politiken.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det politiska erkännande och de särskilda medel som de lokala myndigheterna åtnjuter genom det ovannämnda instrumentet för utvecklingssamarbete: a) de lokala myndigheterna blir tidigt delaktiga i fastställandet av utvecklingsländernas samarbetsstrategier, i utarbetandet av geografiska och tematiska program och i genomförandet och utvärderingen av programmen; b) upp till 15 procent av de tematiska programmen för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter kan direkt avsättas för de lokala myndigheterna; c) de lokala myndigheterna i EU kommer att medverka i en strukturerad politisk dialog med EU-institutionerna och övriga utvecklingsaktörer i nord. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det politiska erkännande och de särskilda medel som de lokala myndigheterna åtnjuter genom det ovannämnda instrumentet för utvecklingssamarbete: a) de lokala myndigheterna blir tidigt delaktiga i fastställandet av utvecklingsländernas samarbetsstrategier, i utarbetandet av geografiska och tematiska program och i genomförandet och utvärderingen av programmen; b) upp till 15 procent av de tematiska programmen för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter kan direkt avsättas för de lokala myndigheterna; c) de lokala myndigheterna i EU kommer att medverka i en strukturerad politisk dialog med EU-institutionerna och övriga utvecklingsaktörer i nord.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida instrument för finansiering av utvecklingssamarbetet och i kommande rättsakter hänvisa till de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem som ”politiska partner” och garantera deras deltagande i samtliga faser av samarbetsprocessen samt direkt tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida instrument för finansiering av utvecklingssamarbetet och i kommande rättsakter hänvisa till de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem som ”politiska partner” och garantera deras deltagande i samtliga faser av samarbetsprocessen samt direkt tillgång till EU-finansiering.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de nationella strategidokumenten specificera förfaranden och mekanismer för att göra de lokala myndigheterna och de organisationer som företräder dem samt parterna i det civila samhället mer delaktiga i alla faser av samarbetsprocessen (dialoger och utarbetande av strategidokument, programplanering, genomförande, granskning, utvärdering) och att underrätta kommissionens delegationer om dessa för att säkra genomförandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de nationella strategidokumenten specificera förfaranden och mekanismer för att göra de lokala myndigheterna och de organisationer som företräder dem samt parterna i det civila samhället mer delaktiga i alla faser av samarbetsprocessen (dialoger och utarbetande av strategidokument, programplanering, genomförande, granskning, utvärdering) och att underrätta kommissionens delegationer om dessa för att säkra genomförandet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att erkänna de sydliga lokala myndigheternas sammanslutningar som effektiva gränssnitt mellan å ena sidan de lokala myndigheterna, och å andra sidan medlemsstaternas regeringar och EU, i samband med fastställande av strategier och genomförande av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att erkänna de sydliga lokala myndigheternas sammanslutningar som effektiva gränssnitt mellan å ena sidan de lokala myndigheterna, och å andra sidan medlemsstaternas regeringar och EU, i samband med fastställande av strategier och genomförande av utvecklingspolitiken.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna hittills endast varit delaktiga i genomförandet av projekten och inte i utarbetandet av utvecklingspolitiken, något som gäller även AVS-länderna trots översynen av Cotonouavtalet, som medfört att den politiska dialogen med de lokala myndigheterna satts i centrum för partnerskapet. Parlamentet förbinder sig därför att, tillsammans med de folkvalda sammanslutningarna, göra en tydlig politisk uppföljning av genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, både i EU och i utvecklingsländerna, bl.a. genom en granskning av de nationella strategidokumenten, och att informera de lokala myndigheterna om deras nya möjligheter och, om de lokala myndigheterna möter praktiska svårigheter, vidarebefordra informationen till kommissionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna hittills endast varit delaktiga i genomförandet av projekten och inte i utarbetandet av utvecklingspolitiken, något som gäller även AVS-länderna trots översynen av Cotonouavtalet, som medfört att den politiska dialogen med de lokala myndigheterna satts i centrum för partnerskapet. Parlamentet förbinder sig därför att, tillsammans med de folkvalda sammanslutningarna, göra en tydlig politisk uppföljning av genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, både i EU och i utvecklingsländerna, bl.a. genom en granskning av de nationella strategidokumenten, och att informera de lokala myndigheterna om deras nya möjligheter och, om de lokala myndigheterna möter praktiska svårigheter, vidarebefordra informationen till kommissionen.

| 14. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen i den ovannämnda orienterande noten av den 23 december 1999 föreslår en operativ vägledning för samtliga utvecklingsländers delegationer, där det tydligt förklaras hur de lokala myndigheterna och icke-statliga aktörerna kan göras delaktiga i varje fas av samarbetsprocessen. I noten rekommenderas det att decentraliserade aktörer i ett tidigt skede deltar i utarbetandet av strategier och i programplaneringen, Denna not kan fortfarande ge värdefull vägledning om genomförandet av de nya utvecklingsinstrumenten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen i den ovannämnda orienterande noten av den 23 december 1999 föreslår en operativ vägledning för samtliga utvecklingsländers delegationer, där det tydligt förklaras hur de lokala myndigheterna och icke-statliga aktörerna kan göras delaktiga i varje fas av samarbetsprocessen. I noten rekommenderas det att decentraliserade aktörer i ett tidigt skede deltar i utarbetandet av strategier och i programplaneringen, Denna not kan fortfarande ge värdefull vägledning om genomförandet av de nya utvecklingsinstrumenten.

| 15. | Europaparlamentet gläder sig åt att kommissionen, i sitt ovannämnda meddelande av den 25 januari 2006, bekräftar att de lokala myndigheterna är fullvärdiga aktörer i utvecklingsprocessen och föreslår att icke-statliga aktörer och lokala myndigheter skall göras ”delaktiga i utvecklingsprocessen, bl.a. genom dialog och ekonomiskt stöd”. Parlamentet understryker att detta, i enlighet med de nya bestämmelserna om instrumentet för utvecklingssamarbete, innefattar deras deltagande i utarbetandet av nationella strategier och geografiska program, eftersom det är i det sammanhanget som de politiska riktlinjerna för samarbetet med EU dras upp. Parlamentet beklagar därför att Europeiska kommissionen i samma meddelande begränsar de lokala myndigheternas möjlighet till deltagande och framställer det som sekundärt, enligt subsidiaritetsprincipen, i samband med de geografiska programmen. Parlamentet anser därför att samarbete mellan lokala myndigheter och centralregeringen skulle effektivisera utvecklingsbiståndet och göra det möjligt att utnyttja de finansiella anslagen effektivare samt få biståndet att nå ut till dem som behöver det mest. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig åt att kommissionen, i sitt ovannämnda meddelande av den 25 januari 2006, bekräftar att de lokala myndigheterna är fullvärdiga aktörer i utvecklingsprocessen och föreslår att icke-statliga aktörer och lokala myndigheter skall göras ”delaktiga i utvecklingsprocessen, bl.a. genom dialog och ekonomiskt stöd”. Parlamentet understryker att detta, i enlighet med de nya bestämmelserna om instrumentet för utvecklingssamarbete, innefattar deras deltagande i utarbetandet av nationella strategier och geografiska program, eftersom det är i det sammanhanget som de politiska riktlinjerna för samarbetet med EU dras upp. Parlamentet beklagar därför att Europeiska kommissionen i samma meddelande begränsar de lokala myndigheternas möjlighet till deltagande och framställer det som sekundärt, enligt subsidiaritetsprincipen, i samband med de geografiska programmen. Parlamentet anser därför att samarbete mellan lokala myndigheter och centralregeringen skulle effektivisera utvecklingsbiståndet och göra det möjligt att utnyttja de finansiella anslagen effektivare samt få biståndet att nå ut till dem som behöver det mest.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en fortlöpande dialog och ett permanent samråd på alla nivåer - nationell, regional och global - mellan EU och de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem, framför allt genom att de får delta som observatörer i olika forum för dialog mellan EU och partnerländerna, t.ex. den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen och AVS-EU-ministerrådet, på samma sätt som företrädarna för icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en fortlöpande dialog och ett permanent samråd på alla nivåer - nationell, regional och global - mellan EU och de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem, framför allt genom att de får delta som observatörer i olika forum för dialog mellan EU och partnerländerna, t.ex. den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen och AVS-EU-ministerrådet, på samma sätt som företrädarna för icke-statliga aktörer.

| 17. | Europaparlamentet kräver att de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem skall kunna få direkt och tillräcklig finansiering a) via instrumentet för utvecklingssamarbete inom ramen för de geografiska programmen, med hänsyn till deras roll i det lokala styret och betydelsen av deras deltagande för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, b) inom det tematiska programmet för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, eftersom förstärkningen av deras förmåga till dialog och deltagande i samarbetsprocessen (organisation och representation, inrättande av mekanismer för samråd, dialog och lobbyverksamhet) både i EU och i utvecklingsländerna kräver ett ekonomiskt stöd som är bättre anpassat till deras nya ansvarsområden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att de lokala myndigheterna och de sammanslutningar som företräder dem skall kunna få direkt och tillräcklig finansiering a) via instrumentet för utvecklingssamarbete inom ramen för de geografiska programmen, med hänsyn till deras roll i det lokala styret och betydelsen av deras deltagande för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, b) inom det tematiska programmet för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, eftersom förstärkningen av deras förmåga till dialog och deltagande i samarbetsprocessen (organisation och representation, inrättande av mekanismer för samråd, dialog och lobbyverksamhet) både i EU och i utvecklingsländerna kräver ett ekonomiskt stöd som är bättre anpassat till deras nya ansvarsområden.

| 18. | Europaparlamentet kräver därför att kommissionen vid översynen av de framtida utvecklingsinstrumenten 2008/2009






  — | prioriterar decentraliseringen och de lokala myndigheternas verksamhet när det gäller gemenskapsbistånd till utvecklingsländerna, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver därför att kommissionen vid översynen av de framtida utvecklingsinstrumenten 2008/2009

—

prioriterar decentraliseringen och de lokala myndigheternas verksamhet när det gäller gemenskapsbistånd till utvecklingsländerna,

| — | avsätter en betydande del av EU:s budget för bistånd till geografiska program i utvecklingsländerna direkt för de lokala myndigheterna, i samråd med centralregeringarna, i syfte att förbättra förvaltningen av biståndet i utvecklingsländerna, stärka lokal demokrati och förbättra tillgång till gemenskapsmedlen för invånarna, i enlighet med principerna i det europeiska samförståndet om utveckling, |
| --- | --- |

—

avsätter en betydande del av EU:s budget för bistånd till geografiska program i utvecklingsländerna direkt för de lokala myndigheterna, i samråd med centralregeringarna, i syfte att förbättra förvaltningen av biståndet i utvecklingsländerna, stärka lokal demokrati och förbättra tillgång till gemenskapsmedlen för invånarna, i enlighet med principerna i det europeiska samförståndet om utveckling,

| — | utökar budgetposten för det tematiska programmet ”Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter”, med beaktande av deras viktiga roll i samband med millennieutvecklingsmålen, särskilt de lokala myndigheternas roll för tillhandahållandet av offentliga tjänster på lokal nivå, |
| --- | --- |

—

utökar budgetposten för det tematiska programmet ”Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter”, med beaktande av deras viktiga roll i samband med millennieutvecklingsmålen, särskilt de lokala myndigheternas roll för tillhandahållandet av offentliga tjänster på lokal nivå,

| — | utökar stödet för att bygga upp kapaciteten i AVS-ländernas lokala regeringar och utbyta information inom ramen för Cotonouavtalet, i synnerhet genom AVS-plattformen för lokala regeringar och dess medlemmar, inbegripet ett snabbt genomförande av det finansieringsbeslut som AVS-ambassadörskommittén tillstyrkte i oktober 2003, |
| --- | --- |

—

utökar stödet för att bygga upp kapaciteten i AVS-ländernas lokala regeringar och utbyta information inom ramen för Cotonouavtalet, i synnerhet genom AVS-plattformen för lokala regeringar och dess medlemmar, inbegripet ett snabbt genomförande av det finansieringsbeslut som AVS-ambassadörskommittén tillstyrkte i oktober 2003,

| — | i de fall där decentraliseringen inte prioriteras stöder de lokala myndigheternas verksamhet genom stöd till landets decentraliseringspolitik, när det gäller kapacitet, tillgång till medel, budgetstöd, lagstiftningsmässigt stöd eller stöd i någon annan form, |
| --- | --- |

—

i de fall där decentraliseringen inte prioriteras stöder de lokala myndigheternas verksamhet genom stöd till landets decentraliseringspolitik, när det gäller kapacitet, tillgång till medel, budgetstöd, lagstiftningsmässigt stöd eller stöd i någon annan form,

| — | inför mekanismer för att regionalisera sektorsstödet så att de lokala myndigheterna kan spela den roll de ges i decentraliseringslagarna, eftersom de lokala myndigheterna tillför ett mervärde i samband med genomförandet av sektorsprogrammen, särskilt när det gäller hälsa, utbildning och grundläggande offentliga tjänster, men är i dagsläget ofta uteslutna från dessa program. |
| --- | --- |

—

inför mekanismer för att regionalisera sektorsstödet så att de lokala myndigheterna kan spela den roll de ges i decentraliseringslagarna, eftersom de lokala myndigheterna tillför ett mervärde i samband med genomförandet av sektorsprogrammen, särskilt när det gäller hälsa, utbildning och grundläggande offentliga tjänster, men är i dagsläget ofta uteslutna från dessa program.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av en strukturerad dialog mellan de europeiska lokala myndigheterna och EU-institutionerna, i enlighet med instrumentet för utvecklingssamarbete, för att kunna ge de europeiska lokala myndigheterna en ram inom vilken de på ett effektivt sätt kan samarbeta och föra en dialog med institutioner och andra aktörer på området för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av en strukturerad dialog mellan de europeiska lokala myndigheterna och EU-institutionerna, i enlighet med instrumentet för utvecklingssamarbete, för att kunna ge de europeiska lokala myndigheterna en ram inom vilken de på ett effektivt sätt kan samarbeta och föra en dialog med institutioner och andra aktörer på området för utvecklingssamarbete.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett partnerskap med en plattform av organisationer som företräder lokala myndigheter verksamma inom utvecklingssamarbetet, i enlighet med de europeiska icke-statliga organisationernas förbund CONCORD, i syfte att underlätta dialogen och samarbetet med EU:s institutioner, samordna samarbetet mellan lokala myndigheter och hjälpa de lokala myndigheterna att genomföra utvecklingspolitiken och i synnerhet stärka kapaciteten hos deras medlemmar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett partnerskap med en plattform av organisationer som företräder lokala myndigheter verksamma inom utvecklingssamarbetet, i enlighet med de europeiska icke-statliga organisationernas förbund CONCORD, i syfte att underlätta dialogen och samarbetet med EU:s institutioner, samordna samarbetet mellan lokala myndigheter och hjälpa de lokala myndigheterna att genomföra utvecklingspolitiken och i synnerhet stärka kapaciteten hos deras medlemmar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de lokala myndigheternas organisationer inrätta ett globalt observationsorgan för lokal demokrati och decentralisering, för att






  — | övervaka de lokala myndigheternas medverkan i samarbetsprocessen med EU (politisk dialog, utarbetande av utvecklingsstrategier, programplanering, genomförande, utvärdering) och uppmärksamma institutionerna på de svårigheter man möter i praktiken, |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de lokala myndigheternas organisationer inrätta ett globalt observationsorgan för lokal demokrati och decentralisering, för att

—

övervaka de lokala myndigheternas medverkan i samarbetsprocessen med EU (politisk dialog, utarbetande av utvecklingsstrategier, programplanering, genomförande, utvärdering) och uppmärksamma institutionerna på de svårigheter man möter i praktiken,

| — | göra en global kartläggning av det lokala styret med en översikt över projekt, aktörer och de budgetar som de lokala myndigheterna i världen förfogar över för att underlätta samordning, sammanhållning och synergieffekter mellan det lokala styrets olika aktörer, |
| --- | --- |

—

göra en global kartläggning av det lokala styret med en översikt över projekt, aktörer och de budgetar som de lokala myndigheterna i världen förfogar över för att underlätta samordning, sammanhållning och synergieffekter mellan det lokala styrets olika aktörer,

| — | utarbeta verktyg för information och för att stödja de lokala myndigheternas deltagande i den europeiska utvecklingssamarbetsprocessen; det kan handla om uppdaterad information om de lokala myndigheternas nya möjligheter till följd av reformeringen av biståndet, tekniskt bistånd i samband med anbudsförfaranden och förslagsinfordringar osv. |
| --- | --- |

—

utarbeta verktyg för information och för att stödja de lokala myndigheternas deltagande i den europeiska utvecklingssamarbetsprocessen; det kan handla om uppdaterad information om de lokala myndigheternas nya möjligheter till följd av reformeringen av biståndet, tekniskt bistånd i samband med anbudsförfaranden och förslagsinfordringar osv.

| — | övervaka och analysera efterlevnaden av standarder som hänför sig till demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet de standarder som särskilt avser lokal demokrati och god förvaltning i enlighet med relevanta gemenskapstexter och andra standarder som avtalats på internationell nivå, t.ex. inom FN, Afrikanska unionen och Brittiska samväldet. |
| --- | --- |

—

övervaka och analysera efterlevnaden av standarder som hänför sig till demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet de standarder som särskilt avser lokal demokrati och god förvaltning i enlighet med relevanta gemenskapstexter och andra standarder som avtalats på internationell nivå, t.ex. inom FN, Afrikanska unionen och Brittiska samväldet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja åtgärder av strukturell karaktär för att uppmuntra och stödja decentralisering och förstärkning av den lokala kapaciteten i partnerländerna, åtföljda av en större demokratisering och ett ökat deltagande från medborgarnas sida. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja åtgärder av strukturell karaktär för att uppmuntra och stödja decentralisering och förstärkning av den lokala kapaciteten i partnerländerna, åtföljda av en större demokratisering och ett ökat deltagande från medborgarnas sida.

| 23. | Europaparlamentet föreslår att mekanismerna för översyn av samarbetsstrategierna, även inom ramen för Cotonouavtalet, används för att kontrollera de lokala myndigheternas framsteg när det gäller deltagandet i samarbetsprocesserna och för att undanröja juridiska, politiska och organisatoriska hinder för de lokala myndigheternas deltagande i samarbetsprocessen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet föreslår att mekanismerna för översyn av samarbetsstrategierna, även inom ramen för Cotonouavtalet, används för att kontrollera de lokala myndigheternas framsteg när det gäller deltagandet i samarbetsprocesserna och för att undanröja juridiska, politiska och organisatoriska hinder för de lokala myndigheternas deltagande i samarbetsprocessen.

*

- *

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3. Avtalet senast ändrat genom ministerrådets beslut nr 1/2006 ACP-CE (EUT L 247, 9.9.2006, s. 22).

(4)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

(5)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 6. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 625/2004 (EUT L 99, 3.4.2004, s. 1).

P6_TA(2007)0084

Guatemala

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Guatemala

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guatemala, särskilt resolutionerna av den 18 maj 2000 (1), 14 juni 2001 (2), 11 april 2002 (3), 10 april 2003 (4), 7 juli 2005 (5) och 26 oktober 2006 om rättegången mot Rios Montt (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guatemala, särskilt resolutionerna av den 18 maj 2000 (1), 14 juni 2001 (2), 11 april 2002 (3), 10 april 2003 (4), 7 juli 2005 (5) och 26 oktober 2006 om rättegången mot Rios Montt (6),

| — | med beaktande av den överenskommelse mellan Guatemalas regering och FN för att inrätta en internationell undersökningskommission för att bekämpa straffrihet i Guatemala (CICIG), som antogs den 12 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse mellan Guatemalas regering och FN för att inrätta en internationell undersökningskommission för att bekämpa straffrihet i Guatemala (CICIG), som antogs den 12 december 2006,

| — | med beaktande av sitt fasta och stående engagemang för att garantera att fredsavtalen och de mänskliga rättigheterna i Guatemala respekteras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt fasta och stående engagemang för att garantera att fredsavtalen och de mänskliga rättigheterna i Guatemala respekteras,

| — | med beaktande av ramavtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Panama, å andra sidan, som undertecknades den 15 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republikerna Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua och Panama, å andra sidan, som undertecknades den 15 december 2003,

| — | med beaktande av det centralamerikanska parlamentets (Parlacen) ståndpunkt i samband med mordet på tre ledamöter av det centralamerikanska parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det centralamerikanska parlamentets (Parlacen) ståndpunkt i samband med mordet på tre ledamöter av det centralamerikanska parlamentet,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 19 februari 2007 mördades brutalt tre salvadoranska ledamöter av det centralamerikanska parlamentet, Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez och José Ramón González Rivas, och deras chaufför, Gerardo Napoleón Ramírez, när de var på väg till plenarsammanträdet i Parlacen. Kropparna brändes och övergavs utanför Guatemala City. |
| --- | --- |

A.

Den 19 februari 2007 mördades brutalt tre salvadoranska ledamöter av det centralamerikanska parlamentet, Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez och José Ramón González Rivas, och deras chaufför, Gerardo Napoleón Ramírez, när de var på väg till plenarsammanträdet i Parlacen. Kropparna brändes och övergavs utanför Guatemala City.

| B. | De påstådda förövarna av dessa brott (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez och Marvin Escobar Méndez), som hade ansvarsfulla befattningar vid brottsutredningsenheten inom Guatemalas polisväsen, dödades därefter under mystiska omständigheter, som fortfarande inte har utretts, i det starkt bevakade fängelse där de hölls fängslade. |
| --- | --- |

B.

De påstådda förövarna av dessa brott (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez och Marvin Escobar Méndez), som hade ansvarsfulla befattningar vid brottsutredningsenheten inom Guatemalas polisväsen, dödades därefter under mystiska omständigheter, som fortfarande inte har utretts, i det starkt bevakade fängelse där de hölls fängslade.

| C. | Man misstänker att morden var ett försök att hindra den utredning som skall visa vem som står bakom morden på ledamöterna av det centralamerikanska parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Man misstänker att morden var ett försök att hindra den utredning som skall visa vem som står bakom morden på ledamöterna av det centralamerikanska parlamentet.

| D. | De TV-journalister som följde mordet på de fyra poliserna hotades till livet efter sändningen av deras reportage. |
| --- | --- |

D.

De TV-journalister som följde mordet på de fyra poliserna hotades till livet efter sändningen av deras reportage.

| E. | Enligt olika människorättsexperter begås flera tusen mord varje år i Guatemala, men endast två procent av fallen leder till gripanden. Fackföreningsledare (såsom Pedro Zamora i Puerto Quetzal), bondeledare och deras familjer har också mördats tidigare under 2007. Hot, inbrott och stölder har drabbat vittnena till de fall av folkmord som håller på att utredas, liksom de rättsliga företrädarna för offren för folkmord och olika människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

E.

Enligt olika människorättsexperter begås flera tusen mord varje år i Guatemala, men endast två procent av fallen leder till gripanden. Fackföreningsledare (såsom Pedro Zamora i Puerto Quetzal), bondeledare och deras familjer har också mördats tidigare under 2007. Hot, inbrott och stölder har drabbat vittnena till de fall av folkmord som håller på att utredas, liksom de rättsliga företrädarna för offren för folkmord och olika människorättsorganisationer.

| F. | Vice president Eduardo Stein har erkänt att det är mycket svårt att bekämpa organiserad brottslighet som är djupt förankrad även inom de offentliga institutionerna. Denna situation visar dessutom i vilken grad den organiserade brottsligheten har spridit sig inom det guatemalanska polisväsendet, hur straffriheten ökar och hur säkerheten för allmänheten har försämrats. Detta visar att politiskt ansvar måste tas. |
| --- | --- |

F.

Vice president Eduardo Stein har erkänt att det är mycket svårt att bekämpa organiserad brottslighet som är djupt förankrad även inom de offentliga institutionerna. Denna situation visar dessutom i vilken grad den organiserade brottsligheten har spridit sig inom det guatemalanska polisväsendet, hur straffriheten ökar och hur säkerheten för allmänheten har försämrats. Detta visar att politiskt ansvar måste tas.

| 1. | Europaparlamentet tar starkt avstånd från dessa mord och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar starkt avstånd från dessa mord och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer.

| 2. | Europaparlamentet förväntar sig att Guatemalas regering fullt ut garanterar det guatemalanska rättsväsendets oberoende, frihet och säkerhet i samband med utredningen av dessa brott. Guatemalas och El Salvadors politiska, rättsliga och polisiära myndigheter uppmanas att till fullo samarbeta i utredningen av dessa händelser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förväntar sig att Guatemalas regering fullt ut garanterar det guatemalanska rättsväsendets oberoende, frihet och säkerhet i samband med utredningen av dessa brott. Guatemalas och El Salvadors politiska, rättsliga och polisiära myndigheter uppmanas att till fullo samarbeta i utredningen av dessa händelser.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Guatemalas parlament att ratificera CICIG-överenskommelsen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Guatemalas parlament att ratificera CICIG-överenskommelsen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och Guatemalas regering att sammankalla den rådgivande gruppen om Guatemala tillsammans med givarländerna för att stödja genomförandet av CKIGöverenskommelsen och främja en nationell dialog om straffrihet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och Guatemalas regering att sammankalla den rådgivande gruppen om Guatemala tillsammans med givarländerna för att stödja genomförandet av CKIGöverenskommelsen och främja en nationell dialog om straffrihet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Guatemalas parlament att ratificera den internationella brottmålsdomstolens Romstadga som antogs den 17 juli 1998 och att anpassa den nationella lagstiftningen till skyldigheterna inom ramen för Romstadgan och annan relevant internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Guatemalas parlament att ratificera den internationella brottmålsdomstolens Romstadga som antogs den 17 juli 1998 och att anpassa den nationella lagstiftningen till skyldigheterna inom ramen för Romstadgan och annan relevant internationell lagstiftning.

| 6. | Europaparlamentet ber Guatemalas regering att vidta åtgärder till skydd för de rättsliga aktörerna, de personer som fallit offer för brott mot mänskligheten och som vill att rättvisa skipas, människorättsaktivisterna och de vittnen som kan bidra till rättegångarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ber Guatemalas regering att vidta åtgärder till skydd för de rättsliga aktörerna, de personer som fallit offer för brott mot mänskligheten och som vill att rättvisa skipas, människorättsaktivisterna och de vittnen som kan bidra till rättegångarna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den omstrukturering och utrensning av säkerhetsstyrkorna som inletts av regeringen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den omstrukturering och utrensning av säkerhetsstyrkorna som inletts av regeringen.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det guatemalanska folket och landets myndigheter i arbetet med att upprätthålla de rättsstatliga principerna och främja ekonomisk, social och politisk utveckling, vilket kommer att bidra till fred och nationell försoning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det guatemalanska folket och landets myndigheter i arbetet med att upprätthålla de rättsstatliga principerna och främja ekonomisk, social och politisk utveckling, vilket kommer att bidra till fred och nationell försoning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inom ramen för samarbetsstrategin med Guatemala i större grad främja de rättsstatliga principerna, kampen mot straffrihet, full respekt för mänskliga rättigheter och stöd till regeringens uppbyggnad av säkerhetsstyrkornas kapacitet på grundval av kriterier för att skydda mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inom ramen för samarbetsstrategin med Guatemala i större grad främja de rättsstatliga principerna, kampen mot straffrihet, full respekt för mänskliga rättigheter och stöd till regeringens uppbyggnad av säkerhetsstyrkornas kapacitet på grundval av kriterier för att skydda mänskliga rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att myndigheterna i det land där det centralamerikanska parlamentet har sitt säte garanterar säkerheten och den fysiska integriteten för ledamöterna av Parlacen och dess sammanträden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att myndigheterna i det land där det centralamerikanska parlamentet har sitt säte garanterar säkerheten och den fysiska integriteten för ledamöterna av Parlacen och dess sammanträden.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Guatemala och övriga centralamerikanska länder och det centralamerikanska parlamentet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Guatemala och övriga centralamerikanska länder och det centralamerikanska parlamentet.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 286.

(2)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s. 403.

(3)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 688.

(4)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 609.

(5)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 494.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0466.

P6_TA(2007)0085

Kambodja

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2007 om Kambodja

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 januari 2005 (1), 10 mars 2005 (2) och 19 januari 2006 (3) om Kambodja samt sin resolution av den 1 december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, Laos och Vietnam (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 januari 2005 (1), 10 mars 2005 (2) och 19 januari 2006 (3) om Kambodja samt sin resolution av den 1 december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, Laos och Vietnam (4),

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja (5), som godkändes den 4 oktober 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja (5), som godkändes den 4 oktober 1999,

| — | med beaktande av FN:s deklaration om människorättsförsvarare, som antogs den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om människorättsförsvarare, som antogs den 9 december 1998,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som antogs av rådet den 14 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som antogs av rådet den 14 juni 2004,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter - båda antagna den 16 december 1966, som Kambodja har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter - båda antagna den 16 december 1966, som Kambodja har anslutit sig till,

| — | med beaktande av avtalet av den 6 juni 2003 mellan FN och Kambodjas regering om åtal enligt kambodjansk lag för brott som begicks under Demokratiska Kampucheas existens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 6 juni 2003 mellan FN och Kambodjas regering om åtal enligt kambodjansk lag för brott som begicks under Demokratiska Kampucheas existens,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Hy Vuthy, ordförande för den oberoende kambodjanska fackorganisationen FTUWKC vid klädesfabriken Suntex, sköts den 24 februari 2007 ihjäl efter att ha avslutat sitt nattskift vid fabriken i stadsdelen Dangkao i Phnom Penh. |
| --- | --- |

A.

Hy Vuthy, ordförande för den oberoende kambodjanska fackorganisationen FTUWKC vid klädesfabriken Suntex, sköts den 24 februari 2007 ihjäl efter att ha avslutat sitt nattskift vid fabriken i stadsdelen Dangkao i Phnom Penh.

| B. | Chea Vichea, ordförande för FTUWKC, sköts ihjäl den 22 januari 2004 och Ros Sovannareth, organisationens ordförande vid fabriken Trinunggal Komara, mördades den 7 maj 2004. Samtidigt har andra fackföreningsledare i Kambodja utsatts för allvarliga trakasserier, hot och fysiska angrepp under det gångna året. |
| --- | --- |

B.

Chea Vichea, ordförande för FTUWKC, sköts ihjäl den 22 januari 2004 och Ros Sovannareth, organisationens ordförande vid fabriken Trinunggal Komara, mördades den 7 maj 2004. Samtidigt har andra fackföreningsledare i Kambodja utsatts för allvarliga trakasserier, hot och fysiska angrepp under det gångna året.

| C. | Mordet på Chea Vichea är fortfarande inte uppklarat. Den 28 januari 2004 greps Born Sammang och Sok Sam Oeun misstänkta för mordet på Chea Vichea och dömdes senare till 20 års fängelse trots att det inte fanns några trovärdiga bevis mot dem. |
| --- | --- |

C.

Mordet på Chea Vichea är fortfarande inte uppklarat. Den 28 januari 2004 greps Born Sammang och Sok Sam Oeun misstänkta för mordet på Chea Vichea och dömdes senare till 20 års fängelse trots att det inte fanns några trovärdiga bevis mot dem.

| D. | Kambodja har anslutit sig till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Enligt dessa har alla människor rätt att bilda fackföreningar och gå med i vilken fackförening de vill och alla fackföreningar här rätt att verka fritt. |
| --- | --- |

D.

Kambodja har anslutit sig till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Enligt dessa har alla människor rätt att bilda fackföreningar och gå med i vilken fackförening de vill och alla fackföreningar här rätt att verka fritt.

| E. | I FN:s deklaration om människorättsförsvarare fastställs rätten att både individuellt och i förening med andra främja och verka för skyddet och förverkligandet av de mänskliga rättigheterna (artikel 1). |
| --- | --- |

E.

I FN:s deklaration om människorättsförsvarare fastställs rätten att både individuellt och i förening med andra främja och verka för skyddet och förverkligandet av de mänskliga rättigheterna (artikel 1).

| F. | De ovannämnda fallen är djupt oroande och visar att det fortfarande inte finns några garantier för rättsväsendets oberoende och opartiskhet eller för dess förmåga att utan politisk inblandning genomföra rättegångarna mot Röda khmerernas ledare i den specialdomstol som inrättats. |
| --- | --- |

F.

De ovannämnda fallen är djupt oroande och visar att det fortfarande inte finns några garantier för rättsväsendets oberoende och opartiskhet eller för dess förmåga att utan politisk inblandning genomföra rättegångarna mot Röda khmerernas ledare i den specialdomstol som inrättats.

| G. | Förhandlingarna i specialdomstolen ECCC har ännu inte inletts på grund av de många meningsskiljaktigheterna mellan de kambodjanska och internationella domstolsjuristerna angående domstolens preliminära arbetsordning. |
| --- | --- |

G.

Förhandlingarna i specialdomstolen ECCC har ännu inte inletts på grund av de många meningsskiljaktigheterna mellan de kambodjanska och internationella domstolsjuristerna angående domstolens preliminära arbetsordning.

| H. | Den rättsliga ställningen i Kambodja för flyktingarna från bergsområdena i Vietnam, de så kallade montagnards, är mycket oroväckande. |
| --- | --- |

H.

Den rättsliga ställningen i Kambodja för flyktingarna från bergsområdena i Vietnam, de så kallade montagnards, är mycket oroväckande.

| 1. | Europaparlamentet fördömer mordet på Hy Vuthy och alla andra våldsdåd mot fackföreningsledare och uppmanar med kraft de kambodjanska myndigheterna att inleda en omedelbar, opartisk och grundlig undersökning av morden på Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith och Yim Ry, att offentliggöra resultaten och att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omgående bevilja Born Sammang och Sok Sam Oeum en ny rättegång som är förenlig med internationella normer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer mordet på Hy Vuthy och alla andra våldsdåd mot fackföreningsledare och uppmanar med kraft de kambodjanska myndigheterna att inleda en omedelbar, opartisk och grundlig undersökning av morden på Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith och Yim Ry, att offentliggöra resultaten och att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omgående bevilja Born Sammang och Sok Sam Oeum en ny rättegång som är förenlig med internationella normer.

| 2. | Europaparlamentet vidhåller att Kambodjas regering måste få ett slut på det rådande klimatet av straffrihet och fullt ut tillämpa lagstiftningen på dem som kränker de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vidhåller att Kambodjas regering måste få ett slut på det rådande klimatet av straffrihet och fullt ut tillämpa lagstiftningen på dem som kränker de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna.

| 3. | Europaparlamentet erinrar Kambodjas regering om att den måste fullgöra sina skyldigheter och åtaganden avseende de demokratiska principerna och grundläggande mänskliga rättigheterna, som är en central del i samarbetsavtalet med Europeiska gemenskapen i enlighet med artikel 1 i detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar Kambodjas regering om att den måste fullgöra sina skyldigheter och åtaganden avseende de demokratiska principerna och grundläggande mänskliga rättigheterna, som är en central del i samarbetsavtalet med Europeiska gemenskapen i enlighet med artikel 1 i detta.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att genomföra politiska och institutionella reformer för att bygga upp en demokratisk stat baserad på rättssäkerhet och respekt för de grundläggande friheterna och att i alla situationer respektera de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, i enlighet med internationella människorättsnormer och internationella konventioner som Kambodja ratificerat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de kambodjanska myndigheterna att genomföra politiska och institutionella reformer för att bygga upp en demokratisk stat baserad på rättssäkerhet och respekt för de grundläggande friheterna och att i alla situationer respektera de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, i enlighet med internationella människorättsnormer och internationella konventioner som Kambodja ratificerat.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kambodjas regering att låta tribunalen för Röda khmererna inleda sin verksamhet utan vidare dröjsmål, i enlighet med de internationella normer för juridiskt oberoende, rättvisa rättegångar och korrekta rättsliga förfaranden som FN enades om i juni 2003. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Kambodjas regering att låta tribunalen för Röda khmererna inleda sin verksamhet utan vidare dröjsmål, i enlighet med de internationella normer för juridiskt oberoende, rättvisa rättegångar och korrekta rättsliga förfaranden som FN enades om i juni 2003.

| 6. | Europaparlamentet stöder de insatser som kommittén för översynen av ECCC:s arbetsordning gjort för att minska skiljaktigheterna i en rad frågor och därmed påskynda åtalen och rättegångarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder de insatser som kommittén för översynen av ECCC:s arbetsordning gjort för att minska skiljaktigheterna i en rad frågor och därmed påskynda åtalen och rättegångarna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge uttryck för sin oro över de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten i Kambodja i sina kontakter med den kambodjanska regeringen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge uttryck för sin oro över de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten i Kambodja i sina kontakter med den kambodjanska regeringen.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Kambodjas regering och nationalförsamling, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterares särskilde representant för de mänskliga rättigheterna i Kambodja samt regeringarna i ASEAN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Kambodjas regering och nationalförsamling, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterares särskilde representant för de mänskliga rättigheterna i Kambodja samt regeringarna i ASEAN:s medlemsstater.

---

(1)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 161.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 280.

(3)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 334.

(4)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 129.

(5)  EGT L 269, 19.10.1999, s. 18.

P6_TA(2007)0086

Nigeria

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Nigeria

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Nigeria,

| — | med beaktande av de internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna, vilka ratificerats av Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna, vilka ratificerats av Nigeria,

| — | med beaktande av artikel 115 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De senaste åren har Nigerias regering gjort ansträngningar för att värna de mänskliga rättigheterna och stävja korruptionen och respekten för medborgerliga och politiska rättigheter har i viss mån förbättrats. Ändå återstår ett antal akuta och grundläggande frågor att lösa inom området mänskliga rättigheter och nu som förr är korruption, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, avrättningar utan dom och rättegång samt politiskt våld en skamfläck för landet. |
| --- | --- |

A.

De senaste åren har Nigerias regering gjort ansträngningar för att värna de mänskliga rättigheterna och stävja korruptionen och respekten för medborgerliga och politiska rättigheter har i viss mån förbättrats. Ändå återstår ett antal akuta och grundläggande frågor att lösa inom området mänskliga rättigheter och nu som förr är korruption, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, avrättningar utan dom och rättegång samt politiskt våld en skamfläck för landet.

| B. | Söndringen mellan olika folkgrupper och religioner är tillsammans med den utbredda fattigdomen viktiga orsaker till det ständiga våldet inom samhället. |
| --- | --- |

B.

Söndringen mellan olika folkgrupper och religioner är tillsammans med den utbredda fattigdomen viktiga orsaker till det ständiga våldet inom samhället.

| C. | I tolv av Nigerias 36 delstater har de islamiska shariadomstolarna domsrätt i brottmål. Dessa domstolar fortsätter att döma människor till döden, liksom också till kroppsstraff och amputering - fastän kroppsstraffen och amputeringarna visserligen inte längre verkställs - och rättegångarna inför dem motsvarar inte heller internationella normer beträffande rätten till advokat och information till åtalade om deras rättigheter och där finns också en tendens att diskriminera av kvinnor. |
| --- | --- |

C.

I tolv av Nigerias 36 delstater har de islamiska shariadomstolarna domsrätt i brottmål. Dessa domstolar fortsätter att döma människor till döden, liksom också till kroppsstraff och amputering - fastän kroppsstraffen och amputeringarna visserligen inte längre verkställs - och rättegångarna inför dem motsvarar inte heller internationella normer beträffande rätten till advokat och information till åtalade om deras rättigheter och där finns också en tendens att diskriminera av kvinnor.

| D. | Det verkar snarare regel än undantag att förbrytare går straffria, eftersom ytterst få av dem som begått våldsdåd och brott mot de mänskliga rättigheterna görs till föremål för undersökning och lagförs. Här har vi redan ett av de svåraste hindren för att man skall kunna åtgärda och få slut på våldet och brotten mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

Det verkar snarare regel än undantag att förbrytare går straffria, eftersom ytterst få av dem som begått våldsdåd och brott mot de mänskliga rättigheterna görs till föremål för undersökning och lagförs. Här har vi redan ett av de svåraste hindren för att man skall kunna åtgärda och få slut på våldet och brotten mot de mänskliga rättigheterna.

| E. | Polisen i Nigeria har inte tillräckligt med kapacitet och resurser för adekvat brottsutredning. Detta leder också till många fall av långa häktningstider i avvaktan på rättegång, vilket strider mot de häktades rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Polisen i Nigeria har inte tillräckligt med kapacitet och resurser för adekvat brottsutredning. Detta leder också till många fall av långa häktningstider i avvaktan på rättegång, vilket strider mot de häktades rättigheter.

| F. | Polisen och säkerhetsstyrkorna har ofta varit inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna, bland dem också avrättningar utan dom och rättegång, godtyckliga frihetsberövanden och tortyr. |
| --- | --- |

F.

Polisen och säkerhetsstyrkorna har ofta varit inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna, bland dem också avrättningar utan dom och rättegång, godtyckliga frihetsberövanden och tortyr.

| G. | Barnarbetet och handeln med barn florerar fortfarande. |
| --- | --- |

G.

Barnarbetet och handeln med barn florerar fortfarande.

| H. | Yttrandefriheten är fortfarande begränsad till följd av att journalister och politiskt aktiva ständigt trakasseras. |
| --- | --- |

H.

Yttrandefriheten är fortfarande begränsad till följd av att journalister och politiskt aktiva ständigt trakasseras.

| I. | Nigerias parlament behandlar för närvarande ett lagförslag med titeln ”Lagen om (förbud mot) samkönade äktenskap”, enligt vilket den som ”förrättar, bevittnar eller medverkar till vigsel mellan makar av samma kön” straffas med fängelse i fem år, vilket också gäller den som offentligen eller privat såsom fördelaktigt beskriver eller förespråkar förhållanden mellan personer av samma kön. |
| --- | --- |

I.

Nigerias parlament behandlar för närvarande ett lagförslag med titeln ”Lagen om (förbud mot) samkönade äktenskap”, enligt vilket den som ”förrättar, bevittnar eller medverkar till vigsel mellan makar av samma kön” straffas med fängelse i fem år, vilket också gäller den som offentligen eller privat såsom fördelaktigt beskriver eller förespråkar förhållanden mellan personer av samma kön.

| J. | Delstatsvalen och de nationella valen under 1999 och 2003 kan till följd av det utbredda valfusket och våldet inte anses som fria och rättvisa. |
| --- | --- |

J.

Delstatsvalen och de nationella valen under 1999 och 2003 kan till följd av det utbredda valfusket och våldet inte anses som fria och rättvisa.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att omedelbart vidta effektiva åtgärder för att skydda medborgarna, få slut på våldet och den utbredda korruptionen, se till att de som begår brott mot de mänskliga rättigheterna inte längre får gå ostraffade samt aktivt verka för respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att omedelbart vidta effektiva åtgärder för att skydda medborgarna, få slut på våldet och den utbredda korruptionen, se till att de som begår brott mot de mänskliga rättigheterna inte längre får gå ostraffade samt aktivt verka för respekten för de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att avskaffa dödsstraffet och ingripa i fall där enskilda personer stått åtalade enligt sharialagen och dömts till döden, amputering, kroppsstraff eller andra former av omänsklig och förnedrande behandling, som innebär ett brott både mot Nigerias statsförfattning och mot folkrätten om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att avskaffa dödsstraffet och ingripa i fall där enskilda personer stått åtalade enligt sharialagen och dömts till döden, amputering, kroppsstraff eller andra former av omänsklig och förnedrande behandling, som innebär ett brott både mot Nigerias statsförfattning och mot folkrätten om de mänskliga rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det multilaterala avtalet mot handel med kvinnor och barn, vilket ingåtts mellan 26 länder i Väst- och Centralafrika, tillsammans med de andra insatser Nigerias myndigheter gjort på detta område. Parlamentet uppmanar dock Nigerias regering till ytterligare åtgärder på området samt också att gripa sig an problemet med att barn utnyttjas genom barnarbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det multilaterala avtalet mot handel med kvinnor och barn, vilket ingåtts mellan 26 länder i Väst- och Centralafrika, tillsammans med de andra insatser Nigerias myndigheter gjort på detta område. Parlamentet uppmanar dock Nigerias regering till ytterligare åtgärder på området samt också att gripa sig an problemet med att barn utnyttjas genom barnarbete.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter vid de kommande nationella valen i april att offentligen avge en bindande viljeyttring om att få slut på det politiska våldet, fallen där människor dödas, skrämseltaktiken och andra brott mot de mänskliga rättigheterna samt straffriheten för sådana brott. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter vid de kommande nationella valen i april att offentligen avge en bindande viljeyttring om att få slut på det politiska våldet, fallen där människor dödas, skrämseltaktiken och andra brott mot de mänskliga rättigheterna samt straffriheten för sådana brott.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bemöta de farhågor som yppats under valrörelsen i fråga om begränsningar av friheten för den oberoende nationella valkommissionen (Independent National Electoral Commission, INEC) samt i fråga om maktmissbruk och trakasserier från säkerhetsstyrkornas sida och alla övriga hinder för yttrande- och åsiktsfriheten samt för andra grundläggande förutsättningar för fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bemöta de farhågor som yppats under valrörelsen i fråga om begränsningar av friheten för den oberoende nationella valkommissionen (Independent National Electoral Commission, INEC) samt i fråga om maktmissbruk och trakasserier från säkerhetsstyrkornas sida och alla övriga hinder för yttrande- och åsiktsfriheten samt för andra grundläggande förutsättningar för fria och rättvisa val.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias parlament att inte anta lagen om (förbud mot) samkönade äktenskap i dess aktuella form, eftersom den inkräktar på de grundläggande mänskliga rättigheterna till yttrande- och åsiktsfrihet i sina stadganden om fängelse i fem år för den som offentligen eller privat såsom fördelaktigt beskriver eller förespråkar förhållanden mellan personer av samma kön. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Nigerias parlament att inte anta lagen om (förbud mot) samkönade äktenskap i dess aktuella form, eftersom den inkräktar på de grundläggande mänskliga rättigheterna till yttrande- och åsiktsfrihet i sina stadganden om fängelse i fem år för den som offentligen eller privat såsom fördelaktigt beskriver eller förespråkar förhållanden mellan personer av samma kön.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Nigerias regering och parlament. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Nigerias regering och parlament.

P6_TA(2007)0087

Överfallet på Galina Kozlova

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2007 om Galina Kozlova

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin tidigare resolution av den 12 maj 2005 om kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska republiken Mari El (1), sina övriga resolutioner om Ryssland, framför allt resolutionen av den 13 december 2006 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006 (2) och resolutionen av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (3), samt med beaktande av betänkandet av den 26 maj 2005 om förbindelserna mellan EU och Ryssland (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin tidigare resolution av den 12 maj 2005 om kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska republiken Mari El (1), sina övriga resolutioner om Ryssland, framför allt resolutionen av den 13 december 2006 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006 (2) och resolutionen av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (3), samt med beaktande av betänkandet av den 26 maj 2005 om förbindelserna mellan EU och Ryssland (4),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och ryska federationen, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 december 1997 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och ryska federationen, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 december 1997 (5),

| — | med beaktande av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och särskilt artikel 10 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och särskilt artikel 10 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk som undertecknades av Ryssland den 10 maj 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk som undertecknades av Ryssland den 10 maj 2001,

| — | med beaktande av republiken Mari Els konstitution, i vilken man erkänner att mariska är ett av de officiella språken, och med hänsyn till 1995 års lag om språkfrågor, i vilken det fastställs att Mari El är en multietnisk republik och genom vilken alla medborgare oavsett etnisk tillhörighet ges rätt att bevara och utveckla sitt modersmål och sin kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av republiken Mari Els konstitution, i vilken man erkänner att mariska är ett av de officiella språken, och med hänsyn till 1995 års lag om språkfrågor, i vilken det fastställs att Mari El är en multietnisk republik och genom vilken alla medborgare oavsett etnisk tillhörighet ges rätt att bevara och utveckla sitt modersmål och sin kultur,

| — | med beaktande av de trovärdiga rapporter som lämnats av ryska och internationella frivilligorganisationer om de fortsatta kränkningarna av mänskliga rättigheter och om oegentligheterna i Mari El, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de trovärdiga rapporter som lämnats av ryska och internationella frivilligorganisationer om de fortsatta kränkningarna av mänskliga rättigheter och om oegentligheterna i Mari El,

| — | med beaktande av det pågående samrådet mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, minoriteter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående samrådet mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, minoriteter och grundläggande friheter,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 25 januari 2007 utsattes Galina Kozlova - ledamot av styrelsen för den nationella Mari-organisationen Mari Ušem och redaktör för den litterära tidskriften Ontšõko samt hustru till Mari-rådets ordförande Vladimir Kozlov - för ett brutalt överfall som resulterade i hjärnskakning och ledde till svår huvudvärk, yrsel och synproblem. |
| --- | --- |

A.

Den 25 januari 2007 utsattes Galina Kozlova - ledamot av styrelsen för den nationella Mari-organisationen Mari Ušem och redaktör för den litterära tidskriften Ontšõko samt hustru till Mari-rådets ordförande Vladimir Kozlov - för ett brutalt överfall som resulterade i hjärnskakning och ledde till svår huvudvärk, yrsel och synproblem.

| B. | Enligt Mari Ušem kan angreppet inte ha varit ett vanligt rånförsök. |
| --- | --- |

B.

Enligt Mari Ušem kan angreppet inte ha varit ett vanligt rånförsök.

| C. | Överfallet mot Kozlova hade föregåtts av en rad attacker mot aktivister och journalister i Mari El. Bland annat dödades tre journalister 2001, Vladimir Kozlov misshandlades den 4 februari 2005 och Mariorganisationens före detta ledare Nina Maksimova har attackerats. |
| --- | --- |

C.

Överfallet mot Kozlova hade föregåtts av en rad attacker mot aktivister och journalister i Mari El. Bland annat dödades tre journalister 2001, Vladimir Kozlov misshandlades den 4 februari 2005 och Mariorganisationens före detta ledare Nina Maksimova har attackerats.

| D. | I oktober 2006 såg Vladimir Kozlov optimistiskt på sin organisations framtidsutsikter och konstaterade då att ingen marisk folkrättsaktivist hade angripits på över ett år. Denna förment mindre fientliga attityd gentemot Mari Ušem har på ett brutalt sätt nu vederlagts. |
| --- | --- |

D.

I oktober 2006 såg Vladimir Kozlov optimistiskt på sin organisations framtidsutsikter och konstaterade då att ingen marisk folkrättsaktivist hade angripits på över ett år. Denna förment mindre fientliga attityd gentemot Mari Ušem har på ett brutalt sätt nu vederlagts.

| E. | Varken den lokala eller den federala regeringen har vidtagit lämpliga åtgärder för att ställa förövarna inför rätta och garantera journalisternas säkerhet och mediernas oberoende. |
| --- | --- |

E.

Varken den lokala eller den federala regeringen har vidtagit lämpliga åtgärder för att ställa förövarna inför rätta och garantera journalisternas säkerhet och mediernas oberoende.

| F. | Oppositionens möjligheter att använda medier och ge ut nyhetsblad är starkt kringskurna. Flera oppositionstidningar måste exempelvis tryckas utanför Mari El. |
| --- | --- |

F.

Oppositionens möjligheter att använda medier och ge ut nyhetsblad är starkt kringskurna. Flera oppositionstidningar måste exempelvis tryckas utanför Mari El.

| G. | Det är mycket svårt för personer som tillhör den mariska minoriteten att få utbildning på sitt modersmål eftersom det inte längre finns någon gymnasial eller högre utbildning på mariska. |
| --- | --- |

G.

Det är mycket svårt för personer som tillhör den mariska minoriteten att få utbildning på sitt modersmål eftersom det inte längre finns någon gymnasial eller högre utbildning på mariska.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt överfallet mot Galina Kozlova, som hittills inte lett till några fällande domar eller ens gripanden, och de fortsatta trakasserierna och angreppen mot aktivister, ledande kulturpersonligheter och oberoende journalister i Mari El. De federala och lokala myndigheterna uppmanas att ställa förövarna inför rätta och säkerställa att yttrandefriheten respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt överfallet mot Galina Kozlova, som hittills inte lett till några fällande domar eller ens gripanden, och de fortsatta trakasserierna och angreppen mot aktivister, ledande kulturpersonligheter och oberoende journalister i Mari El. De federala och lokala myndigheterna uppmanas att ställa förövarna inför rätta och säkerställa att yttrandefriheten respekteras.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att Rysslands multietniska karaktär i stor utsträckning bidrar till den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och att det är ett fenomen som alla medborgare i Ryssland med rätta är stolta över och som bör bevaras till förmån för alla européer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att Rysslands multietniska karaktär i stor utsträckning bidrar till den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och att det är ett fenomen som alla medborgare i Ryssland med rätta är stolta över och som bör bevaras till förmån för alla européer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de federala och lokala rättsliga myndigheterna att omgående genomföra en omfattande och oberoende undersökning av överfallet mot Galina Kozlova och andra liknande händelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de federala och lokala rättsliga myndigheterna att omgående genomföra en omfattande och oberoende undersökning av överfallet mot Galina Kozlova och andra liknande händelser.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Mari El att omedelbart sätta stopp för de politiska påtryckningarna och hoten mot tjänstemän med avvikande åsikter och att avstå från all otillbörlig politisk inblandning i de utbildningsmässiga och kulturella institutionernas arbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Mari El att omedelbart sätta stopp för de politiska påtryckningarna och hoten mot tjänstemän med avvikande åsikter och att avstå från all otillbörlig politisk inblandning i de utbildningsmässiga och kulturella institutionernas arbete.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de lokala och federala myndigheterna att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell lagstiftning och att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta det praktiska genomförandet av bestämmelserna i konstitutionen och annan lagstiftning om att bevara och utveckla minoritetsspråk och minoritetskulturer. Det är särskilt viktigt att tillhandahålla högkvalitativ utbildning på alla nivåer på invånarnas modersmål och därmed säkerställa att mariska och ryska förblir jämställda språk i hela republiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de lokala och federala myndigheterna att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell lagstiftning och att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta det praktiska genomförandet av bestämmelserna i konstitutionen och annan lagstiftning om att bevara och utveckla minoritetsspråk och minoritetskulturer. Det är särskilt viktigt att tillhandahålla högkvalitativ utbildning på alla nivåer på invånarnas modersmål och därmed säkerställa att mariska och ryska förblir jämställda språk i hela republiken.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp frågan om finsk-ugriska minoriteter i Ryssland och oron över situationen i Mari El inom ramen för dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland och vid det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp frågan om finsk-ugriska minoriteter i Ryssland och oron över situationen i Mari El inom ramen för dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland och vid det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera program som riktar sig till finsk-ugriska och andra minoritetsgrupper i EU:s och Rysslands samarbete på kultur- och utbildningsområdet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera program som riktar sig till finsk-ugriska och andra minoritetsgrupper i EU:s och Rysslands samarbete på kultur- och utbildningsområdet.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt Rysslands och Republiken Mari Els regeringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt Rysslands och Republiken Mari Els regeringar.

---

(1)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 409.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0566.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0448.

(4)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 235.

(5)  EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.

---