# Az Európai Unió C 216/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 216 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. szeptember 14. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 216

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. szeptember 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Számvevőszék |
| 2007/C 216/01 | 4/2007 sz. vélemény a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló EK bizottsági rendelettervezetről (SEC(2007) 492 végleges) | 1 |
| 2007/C 216/02 | 6/2007 sz. vélemény a tagállamok éves összefoglalóiról, nemzeti nyilatkozatairól és a nemzeti ellenőrző szervezetek uniós pénzeszközökkel kapcsolatos ellenőrzési munkájáról | 3 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Számvevőszék

2007/C 216/01

4/2007 sz. vélemény a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló EK bizottsági rendelettervezetről (SEC(2007) 492 végleges)

1

2007/C 216/02

6/2007 sz. vélemény a tagállamok éves összefoglalóiról, nemzeti nyilatkozatairól és a nemzeti ellenőrző szervezetek uniós pénzeszközökkel kapcsolatos ellenőrzési munkájáról

3

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Számvevőszék

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/1

---

4/2007 sz. VÉLEMÉNY

a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló EK bizottsági rendelettervezetről (SEC(2007) 492 végleges)

(2007/C 216/01)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (3),

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezeti javaslatra (4),

tekintettel a Bizottságnak a Számvevőszékhez e témában 2007. április 25-én benyújtott véleménykérésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

| 1. | A rendelettervezet célja, hogy a Tanács 2006. december 13-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló 1995/2006/EK, Euratom rendeletének módosítása miatt, valamint a fennálló végrehajtó hivatalokkal kapcsolatosan szerzett tapasztalatok fényében módosítsa a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló rendeletet (5) (a továbbiakban „pénzügyi rendelet”). |
| --- | --- |

1.

A rendelettervezet célja, hogy a Tanács 2006. december 13-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló 1995/2006/EK, Euratom rendeletének módosítása miatt, valamint a fennálló végrehajtó hivatalokkal kapcsolatosan szerzett tapasztalatok fényében módosítsa a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló rendeletet (5) (a továbbiakban „pénzügyi rendelet”).

| 2. | A rendelettervezet 20. cikke előírja, hogy a költségvetések és költségvetés-módosítások információs célból a költségvetési hatósághoz, a Számvevőszékhez és a Bizottsághoz való megküldésén, valamint az érintett hivatalok honlapján való közzétételen felül „a költségvetések és költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában”. A költségvetési átláthatóság alapelvére való tekintettel azonban pontosítani kellene a végrehajtó hivatalok által közzéteendő összefoglaló hatókörét és tartalmát. |
| --- | --- |

2.

A rendelettervezet 20. cikke előírja, hogy a költségvetések és költségvetés-módosítások információs célból a költségvetési hatósághoz, a Számvevőszékhez és a Bizottsághoz való megküldésén, valamint az érintett hivatalok honlapján való közzétételen felül „a költségvetések és költségvetés-módosítások összefoglalóját a jóváhagyástól számított három hónapon belül közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában”. A költségvetési átláthatóság alapelvére való tekintettel azonban pontosítani kellene a végrehajtó hivatalok által közzéteendő összefoglaló hatókörét és tartalmát.

| 3. | A 27. cikk első bekezdése előírja, hogy „minden pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos olyan, a költségvetés végrehajtására vonatkozó intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei a hivatal vagy a Közösségek érdekeivel szembekerülhetnek.” A bekezdésből törölni kellene a „költségvetés végrehajtása” kifejezést (lásd a költségvetési rendelet 52. cikkét), vagy újra kellene fogalmazni ezt a cikket, ugyanis a könyvvizsgálati vagy ellenőrzési munkát végző személyek nem tehetnek a költségvetés végrehajtására vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

A 27. cikk első bekezdése előírja, hogy „minden pénzügyi szereplőnek és a költségvetés végrehajtásában, pénzgazdálkodásban, könyvvizsgálatban vagy ellenőrzésben érintett minden személynek tilos olyan, a költségvetés végrehajtására vonatkozó intézkedést hoznia, amely révén saját érdekei a hivatal vagy a Közösségek érdekeivel szembekerülhetnek.” A bekezdésből törölni kellene a „költségvetés végrehajtása” kifejezést (lásd a költségvetési rendelet 52. cikkét), vagy újra kellene fogalmazni ezt a cikket, ugyanis a könyvvizsgálati vagy ellenőrzési munkát végző személyek nem tehetnek a költségvetés végrehajtására vonatkozó intézkedéseket.

| 4. | A pénzügyi rendelettervezet francia nyelvű változatának új 42a. cikke szerint a hivatal összeállítja azon követeléseknek („créances communautaires”) – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében kihirdetésüket követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés (6). A „créances communautaires” kifejezés túlságosan általános: pontosítani kellene, hogy itt kizárólag a végrehajtó hivatalok működési költségvetésében szereplő követelésekről van szó. |
| --- | --- |

4.

A pénzügyi rendelettervezet francia nyelvű változatának új 42a. cikke szerint a hivatal összeállítja azon követeléseknek („créances communautaires”) – az adósok nevét és a kötelezettség összegét tartalmazó – jegyzékét, amelyek esetében az adóst jogerős bírósági határozat kötelezi fizetésre, és amelyek esetében kihirdetésüket követő egy éven belül egyáltalán nem történt kifizetés, vagy nem történt jelentősebb kifizetés (6). A „créances communautaires” kifejezés túlságosan általános: pontosítani kellene, hogy itt kizárólag a végrehajtó hivatalok működési költségvetésében szereplő követelésekről van szó.

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2007. július 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

1

(2)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

2

(3)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

3

(4)  SEC(2007) 492 végleges, 2007. április 25.

4

(5)  1653/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 297., 2004.9.22., 6. o.).

5

(6)  Az általános költségvetési rendelet végrehajtási szabályaiban található egy hasonló rendelkezés (lásd a végrehajtási szabályok 81. cikk (4) bekezdését).

6

---

| 14.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 216/3

---

6/2007 sz. VÉLEMÉNY

a tagállamok éves összefoglalóiról, „nemzeti nyilatkozatairól” és a nemzeti ellenőrző szervezetek uniós pénzeszközökkel kapcsolatos ellenőrzési munkájáról

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)

(2007/C 216/02)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 248. cikke (4) bekezdésére és 279. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 160c. cikke (4) bekezdésére és 183. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek Számvevőszékének az „egységes ellenőrzési modellről” (és a közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló 2/2004 sz. véleményére (1),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

tekintettel az integrált belsőkontroll-keretrendszer kialakítására irányuló bizottsági cselekvési tervre (3) és különösen annak 5., 6. és 8. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament mentesítésről szóló határozatára (2005 – III. Szakasz – Bizottság) (4) és különösen annak 19–30. pontjára,

tekintettel az Európai Unió legfelsőbb ellenőrzési intézményeinek kapcsolattartó bizottsága 2006. december 11-i, az Unió legfelsőbb ellenőrzési intézményei közötti együttműködésnek a közösségi pénzeszközök elszámoltathatóságának javítása érdekében történő megerősítéséről és megkönnyítéséről szóló állásfoglalására (5) és különösen annak 9. pontjára,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

| I. | A vélemény három különböző, de egymással összefüggő témakört tárgyal. Az első a felülvizsgált költségvetési rendelet által bevezetett új követelmény az ágazati rendeletek által előírt (pl. a mezőgazdasági kifizető ügynökségekről szóló, illetve a strukturális alapok esetében az ellenőrzési szervek által kibocsátott) ellenőrzések és vélemények éves összefoglalóira vonatkozóan. A második a nemzeti parlamentek felé való elszámoltathatóság jegyében önkéntesen kezdeményezett, és az egyes nemzeti ellenőrzési szervek által ellenőrzött, a tagállami hatóságok által kibocsátott nemzeti nyilatkozatok. A harmadik pedig a nemzeti ellenőrzési szervek önkéntes jelentései és igazolásai tagállamuk uniós pénzeszközeinek kezeléséről. |
| --- | --- |

I.

A vélemény három különböző, de egymással összefüggő témakört tárgyal. Az első a felülvizsgált költségvetési rendelet által bevezetett új követelmény az ágazati rendeletek által előírt (pl. a mezőgazdasági kifizető ügynökségekről szóló, illetve a strukturális alapok esetében az ellenőrzési szervek által kibocsátott) ellenőrzések és vélemények éves összefoglalóira vonatkozóan. A második a nemzeti parlamentek felé való elszámoltathatóság jegyében önkéntesen kezdeményezett, és az egyes nemzeti ellenőrzési szervek által ellenőrzött, a tagállami hatóságok által kibocsátott nemzeti nyilatkozatok. A harmadik pedig a nemzeti ellenőrzési szervek önkéntes jelentései és igazolásai tagállamuk uniós pénzeszközeinek kezeléséről.

Éves összefoglalók

| II. | A felülvizsgált költségvetési rendelet által bevezetett, az ágazati ellenőrzéseket és a megbízhatósági nyilatkozatokat (véleményeket) tartalmazó éves összefoglalók további kapcsolatot jelentenek a Bizottság és a tagállamok között a láncalapú modellen belül. Az első, 2007-re vonatkozó éves összefoglalók 2008. február 15-ig esedékesek. |
| --- | --- |

II.

A felülvizsgált költségvetési rendelet által bevezetett, az ágazati ellenőrzéseket és a megbízhatósági nyilatkozatokat (véleményeket) tartalmazó éves összefoglalók további kapcsolatot jelentenek a Bizottság és a tagállamok között a láncalapú modellen belül. Az első, 2007-re vonatkozó éves összefoglalók 2008. február 15-ig esedékesek.

| III. | A Bizottságnak át kellene vennie az éves összefoglalók – melyek minőségét az alapul szolgáló nyilatkozatok minősége határozza meg – megfelelő felügyeletét annak érdekében, hogy megbizonyosodjon azok következetességéről, összevethetőségéről és hasznosságáról. Míg a jogszabályok értelmében az éves összefoglalók egyszerű ágazatspecifikus összefoglalókra korlátozódnak, a Bizottság a közös problémák, lehetséges megoldások és a bevált gyakorlatok felismerése révén növelhetné a folyamat értékét. |
| --- | --- |

III.

A Bizottságnak át kellene vennie az éves összefoglalók – melyek minőségét az alapul szolgáló nyilatkozatok minősége határozza meg – megfelelő felügyeletét annak érdekében, hogy megbizonyosodjon azok következetességéről, összevethetőségéről és hasznosságáról. Míg a jogszabályok értelmében az éves összefoglalók egyszerű ágazatspecifikus összefoglalókra korlátozódnak, a Bizottság a közös problémák, lehetséges megoldások és a bevált gyakorlatok felismerése révén növelhetné a folyamat értékét.

| IV. | Az éves összefoglalók a belső kontroll kiegészítő elemei, melyek az erős és gyenge pontok kiemelésével elősegíthetik az uniós pénzeszközök felett gyakorolt kontroll hatékonyabbá tételét a megosztott irányítású területeken. |
| --- | --- |

IV.

Az éves összefoglalók a belső kontroll kiegészítő elemei, melyek az erős és gyenge pontok kiemelésével elősegíthetik az uniós pénzeszközök felett gyakorolt kontroll hatékonyabbá tételét a megosztott irányítású területeken.

Nemzeti nyilatkozatok

| V. | A nemzeti nyilatkozatok egyes tagállamok önkéntes kezdeményezései, melyeket legfelsőbb szinten állítanak ki, és a nemzeti parlamenteknek szólnak. Az, hogy a nemzeti nyilatkozatok alkalmasak-e hasznos kiegészítő információk nyújtására, az azok alapjául szolgáló munka hatókörétől és minőségétől függ. |
| --- | --- |

V.

A nemzeti nyilatkozatok egyes tagállamok önkéntes kezdeményezései, melyeket legfelsőbb szinten állítanak ki, és a nemzeti parlamenteknek szólnak. Az, hogy a nemzeti nyilatkozatok alkalmasak-e hasznos kiegészítő információk nyújtására, az azok alapjául szolgáló munka hatókörétől és minőségétől függ.

| VI. | A nemzeti nyilatkozatok, az uniós pénzeszközök megosztott irányításakor a nemzeti elszámoltathatóságot hangsúlyozva és előtérbe helyezve segítik elő a hatékonyabb irányítást. A nemzeti nyilatkozatok a belső kontroll új elemeinek tekinthetők, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek is ekként kell rájuk tekintenie. |
| --- | --- |

VI.

A nemzeti nyilatkozatok, az uniós pénzeszközök megosztott irányításakor a nemzeti elszámoltathatóságot hangsúlyozva és előtérbe helyezve segítik elő a hatékonyabb irányítást. A nemzeti nyilatkozatok a belső kontroll új elemeinek tekinthetők, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek is ekként kell rájuk tekintenie.

Nemzeti ellenőrzési munka

| VII. | Egyes nemzeti ellenőrzési szervek saját kezdeményezésükre, a nemzeti hatóságoknak történő jelentéstétel céljából ellenőrzik az uniós pénzeszközöket. Egy esetben a nemzeti ellenőrzési szerv véleményt bocsát ki az ügyletek jog- és szabályszerűségéről, illetve arról, hogy a rendszerek mennyiben felelnek meg a rendelet előírásainak. |
| --- | --- |

VII.

Egyes nemzeti ellenőrzési szervek saját kezdeményezésükre, a nemzeti hatóságoknak történő jelentéstétel céljából ellenőrzik az uniós pénzeszközöket. Egy esetben a nemzeti ellenőrzési szerv véleményt bocsát ki az ügyletek jog- és szabályszerűségéről, illetve arról, hogy a rendszerek mennyiben felelnek meg a rendelet előírásainak.

A lehetséges bizonyosság felhasználásának feltételei és korlátai

| VIII. | A Számvevőszék elismeri, hogy amennyiben betartásra kerülnek a nemzetközi ellenőrzési standardok, elképzelhető az ellenőrzött nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzések által nyújtott lehetséges bizonyosság felhasználása. A lehetséges bizonyosság felhasználásának előfeltétele, hogy a nemzeti nyilatkozatok, illetve a nemzeti ellenőrzési munka megfelelő hatókörben, megközelítéssel és időzítéssel, a nemzetközi standardokat betartva készüljön. |
| --- | --- |

VIII.

A Számvevőszék elismeri, hogy amennyiben betartásra kerülnek a nemzetközi ellenőrzési standardok, elképzelhető az ellenőrzött nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzések által nyújtott lehetséges bizonyosság felhasználása. A lehetséges bizonyosság felhasználásának előfeltétele, hogy a nemzeti nyilatkozatok, illetve a nemzeti ellenőrzési munka megfelelő hatókörben, megközelítéssel és időzítéssel, a nemzetközi standardokat betartva készüljön.

| IX. | A nemzetközi ellenőrzési standardok betartása során felmerül egy alapvető követelmény: a külső ellenőrnek, amenyiben mások munkáját vagy véleményét kívánja felhasználni, illetve arra kíván támaszkodni, mindig közvetlen bizonyítékot kell szereznie arra nézve, hogy az adott munka megfelelően megalapozott. A Számvevőszék ilyen bizonyítékok beszerzésére fordított idejét össze kell vetni az ellenőrzési területen végzendő kevesebb közvetlen vizsgálat (vagy más eljárás) révén megspórolt idővel. |
| --- | --- |

IX.

A nemzetközi ellenőrzési standardok betartása során felmerül egy alapvető követelmény: a külső ellenőrnek, amenyiben mások munkáját vagy véleményét kívánja felhasználni, illetve arra kíván támaszkodni, mindig közvetlen bizonyítékot kell szereznie arra nézve, hogy az adott munka megfelelően megalapozott. A Számvevőszék ilyen bizonyítékok beszerzésére fordított idejét össze kell vetni az ellenőrzési területen végzendő kevesebb közvetlen vizsgálat (vagy más eljárás) révén megspórolt idővel.

| X. | A nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka „nemzeti” jellege ellentétes a számvevőszéki munka jelenlegi horizontális megközelítésével, amely nem az egyes tagállamok szerint, hanem költségvetési területek szerint szerveződik. Ahhoz, hogy a nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka potenciális hatással legyen a Számvevőszék munkájára, azoknak megfelelő és összevethető hatókörrel, megközelítéssel és időzítéssel kell rendelkezniük. A Számvevőszék, függetlenül attól, hogy mennyiben tudja azokat felhasználni a munkája során, elismeri, hogy a nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka hatást gyakorolhatnak arra, hogy a tagállamokon belül növekedjen az uniós pénzeszközökre vonatkozó belső kontroll jelentősége. |
| --- | --- |

X.

A nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka „nemzeti” jellege ellentétes a számvevőszéki munka jelenlegi horizontális megközelítésével, amely nem az egyes tagállamok szerint, hanem költségvetési területek szerint szerveződik. Ahhoz, hogy a nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka potenciális hatással legyen a Számvevőszék munkájára, azoknak megfelelő és összevethető hatókörrel, megközelítéssel és időzítéssel kell rendelkezniük. A Számvevőszék, függetlenül attól, hogy mennyiben tudja azokat felhasználni a munkája során, elismeri, hogy a nemzeti nyilatkozatok és a nemzeti ellenőrzési munka hatást gyakorolhatnak arra, hogy a tagállamokon belül növekedjen az uniós pénzeszközökre vonatkozó belső kontroll jelentősége.

| XI. | Az ágazati véleményeknek (melyek az éves összefoglalók alátámasztásául szolgálnak) és a különböző nemzeti nyilatkozatoknak és ellenőrzési tevékenységeknek a közös vonása, hogy rendszereket vizsgálnak, és következtetéseket vonnak le azokkal kapcsolatban. A nemzeti nyilatkozatok az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan is tartalmazhatnak külön véleményeket. A tapasztalatok azt sugallják, hogy utóbbival kapcsolatban a fő kockázatot nem az információk tagállamok vagy Bizottság általi feldolgozása, hanem a kedvezményezettek által az uniós pénzeszközök igénylésekor szolgáltatott információk megbízhatósága jelenti. Az arra vonatkozó nyilatkozatok, hogy a rendszerek az uniós szabályoknak megfelelően működnek, önmagukban még nem jelentenek bizonyosságot a szóban forgó ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve. |
| --- | --- |

XI.

Az ágazati véleményeknek (melyek az éves összefoglalók alátámasztásául szolgálnak) és a különböző nemzeti nyilatkozatoknak és ellenőrzési tevékenységeknek a közös vonása, hogy rendszereket vizsgálnak, és következtetéseket vonnak le azokkal kapcsolatban. A nemzeti nyilatkozatok az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan is tartalmazhatnak külön véleményeket. A tapasztalatok azt sugallják, hogy utóbbival kapcsolatban a fő kockázatot nem az információk tagállamok vagy Bizottság általi feldolgozása, hanem a kedvezményezettek által az uniós pénzeszközök igénylésekor szolgáltatott információk megbízhatósága jelenti. Az arra vonatkozó nyilatkozatok, hogy a rendszerek az uniós szabályoknak megfelelően működnek, önmagukban még nem jelentenek bizonyosságot a szóban forgó ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve.

Ellenőrzési megközelítés

| XII. | Az éves összefoglalók a belsőkontroll-rendszer szerves részét képezik, azaz a Számvevőszék beépíti azokat a standard ellenőrzési eljárásaiba. Ennek keretében sor kerülhet annak értékelésére, hogy az éves összefoglalók mennyiben járulnak hozzá a belső kontroll egészéhez, és a Bizottság, felügyeleti szerepkörében, hogyan irányítja az eljárást és mennyiben használja fel a nyert információkat. |
| --- | --- |

XII.

Az éves összefoglalók a belsőkontroll-rendszer szerves részét képezik, azaz a Számvevőszék beépíti azokat a standard ellenőrzési eljárásaiba. Ennek keretében sor kerülhet annak értékelésére, hogy az éves összefoglalók mennyiben járulnak hozzá a belső kontroll egészéhez, és a Bizottság, felügyeleti szerepkörében, hogyan irányítja az eljárást és mennyiben használja fel a nyert információkat.

| XIII. | A Számvevőszék nemzeti nyilatkozatokkal és nemzeti ellenőrzési munkával kapcsolatos megközelítésének fő eleme szükségszerűen az, hogy azok milyen hatással bírnak, illetve mennyiben használhatók az elsődleges ellenőrzött fél – azaz a Bizottság – számára. Ennek keretében értékelésre kerülhet, hogy a Bizottság milyen iránymutatásokat ad, mennyire veszi figyelembe az észrevételeket, hogyan győződik meg azok megbízhatóságáról, és következésképpen hogyan használja fel azokat saját kontrolltevékenységéhez. |
| --- | --- |

XIII.

A Számvevőszék nemzeti nyilatkozatokkal és nemzeti ellenőrzési munkával kapcsolatos megközelítésének fő eleme szükségszerűen az, hogy azok milyen hatással bírnak, illetve mennyiben használhatók az elsődleges ellenőrzött fél – azaz a Bizottság – számára. Ennek keretében értékelésre kerülhet, hogy a Bizottság milyen iránymutatásokat ad, mennyire veszi figyelembe az észrevételeket, hogyan győződik meg azok megbízhatóságáról, és következésképpen hogyan használja fel azokat saját kontrolltevékenységéhez.

| XIV. | Ami a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatát illeti, meg kell különböztetni a nemzeti nyilatkozatokat és a nemzeti ellenőrző szervek által ellenőrzött nemzeti nyilatkozatokat. A nemzeti nyilatkozatok részben az ellenőrzött szervezet vezetőinek közléseihez hasonlóak: értékes információkat tartalmazhatnak az uniós költségvetés végrehajtásáról, de önmagukban nem képeznek döntő erejű ellenőrzési bizonyítékot. Nem is a Számvevőszék feladata a megbízhatóságuk ellenőrzése, hacsak fel nem kívánja használni a tartalmukat. |
| --- | --- |

XIV.

Ami a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatát illeti, meg kell különböztetni a nemzeti nyilatkozatokat és a nemzeti ellenőrző szervek által ellenőrzött nemzeti nyilatkozatokat. A nemzeti nyilatkozatok részben az ellenőrzött szervezet vezetőinek közléseihez hasonlóak: értékes információkat tartalmazhatnak az uniós költségvetés végrehajtásáról, de önmagukban nem képeznek döntő erejű ellenőrzési bizonyítékot. Nem is a Számvevőszék feladata a megbízhatóságuk ellenőrzése, hacsak fel nem kívánja használni a tartalmukat.

| XV. | A nemzeti ellenőrző szervek által kibocsátott, a rendszerekre és/vagy a bevételek és kiadások jog- és szabályszerűségére vonatkozó – különálló vagy a nemzeti nyilatkozatokról szóló – vélemények a Számvevőszék által felhasználandó ellenőrzési bizonyítékok alapját képezhetik abban az esetben, ha betartásra kerülnek a nemzetközi ellenőrzési standardok. A Számvevőszék munkája tervezése és végrehajtása során figyelembe veszi azokat. |
| --- | --- |

XV.

A nemzeti ellenőrző szervek által kibocsátott, a rendszerekre és/vagy a bevételek és kiadások jog- és szabályszerűségére vonatkozó – különálló vagy a nemzeti nyilatkozatokról szóló – vélemények a Számvevőszék által felhasználandó ellenőrzési bizonyítékok alapját képezhetik abban az esetben, ha betartásra kerülnek a nemzetközi ellenőrzési standardok. A Számvevőszék munkája tervezése és végrehajtása során figyelembe veszi azokat.

| XVI. | A rendszerekkel kapcsolatban nyújtott bizonyosság a pénzügyi/megfelelési ellenőrzések tervezésénél a gyakorlatban mind a kontrollkockázatok felmérése, mind az ellenőrzési bizonyossági modell alkalmazása során felhasználható. A Számvevőszék, amennyiben a nemzeti ellenőrzési szervek munkáját megvizsgálta és megbízhatónak nyilvánította, saját rendszervizsgálatainak (köztük a kontrollmechanizmusok vizsgálata) keretében felhasználhatja az eredményeket, ezzel feltehetőleg csökkentve a szükséges közvetlen érdemi vizsgálatok számát. |
| --- | --- |

XVI.

A rendszerekkel kapcsolatban nyújtott bizonyosság a pénzügyi/megfelelési ellenőrzések tervezésénél a gyakorlatban mind a kontrollkockázatok felmérése, mind az ellenőrzési bizonyossági modell alkalmazása során felhasználható. A Számvevőszék, amennyiben a nemzeti ellenőrzési szervek munkáját megvizsgálta és megbízhatónak nyilvánította, saját rendszervizsgálatainak (köztük a kontrollmechanizmusok vizsgálata) keretében felhasználhatja az eredményeket, ezzel feltehetőleg csökkentve a szükséges közvetlen érdemi vizsgálatok számát.

| XVII. | A fentieknek megfelelően, ha a Számvevőszék a nemzeti ellenőrzési szervek munkájára támaszkodik, meg kell győződnie a végzett munka megfelelő minőségéről. A gyakorlatban ez kétoldalú együttműködést tesz szükségessé a Számvevőszék és a nemzeti ellenőrzési szervek között. |
| --- | --- |

XVII.

A fentieknek megfelelően, ha a Számvevőszék a nemzeti ellenőrzési szervek munkájára támaszkodik, meg kell győződnie a végzett munka megfelelő minőségéről. A gyakorlatban ez kétoldalú együttműködést tesz szükségessé a Számvevőszék és a nemzeti ellenőrzési szervek között.

Előrehaladás

| XVIII. | A hatékonyabb irányítás érdekében a Bizottság fontolja meg az éves összefoglalók felhasználását a tagállamokon belüli (és közötti) bevált gyakorlatok felismerésére és népszerűsítésére. Az éves összefoglalók és a nemzeti nyilatkozatok alapjául szolgáló ágazati véleményekre támaszkodva a Bizottság vizsgálja meg, milyen kapcsolat áll fenn a rendszerek szabályokkal összhangban lévő működése, valamint az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elfogadható szint megállapításához használt kritériumok között. |
| --- | --- |

XVIII.

A hatékonyabb irányítás érdekében a Bizottság fontolja meg az éves összefoglalók felhasználását a tagállamokon belüli (és közötti) bevált gyakorlatok felismerésére és népszerűsítésére. Az éves összefoglalók és a nemzeti nyilatkozatok alapjául szolgáló ágazati véleményekre támaszkodva a Bizottság vizsgálja meg, milyen kapcsolat áll fenn a rendszerek szabályokkal összhangban lévő működése, valamint az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó elfogadható szint megállapításához használt kritériumok között.

| XIX. | A nemzeti ellenőrző szerveknek az uniós pénzeszközök ellenőrzésére irányuló megközelítésével a kapcsolattartó bizottságnak „az uniós környezethez igazított közös ellenőrzési standardok és összevethető ellenőrzési kritériumok kifejlesztéséért” (6) felelős munkacsoportja foglalkozik. A közös megközelítésbeli és módszertani standardok növelhetik annak a lehetőségét, hogy a Számvevőszék alapul vegye a nemzeti ellenőrző szervek munkáját, amennyiben közvetlen bizonyítékokat szerzett a munka minőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

XIX.

A nemzeti ellenőrző szerveknek az uniós pénzeszközök ellenőrzésére irányuló megközelítésével a kapcsolattartó bizottságnak „az uniós környezethez igazított közös ellenőrzési standardok és összevethető ellenőrzési kritériumok kifejlesztéséért” (6) felelős munkacsoportja foglalkozik. A közös megközelítésbeli és módszertani standardok növelhetik annak a lehetőségét, hogy a Számvevőszék alapul vegye a nemzeti ellenőrző szervek munkáját, amennyiben közvetlen bizonyítékokat szerzett a munka minőségére vonatkozóan.

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2007. július 19-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  HL C 107., 2004.4.30.

1

(2)  HL L 390., 2006.12.30.

2

(3)  COM(2006) 9 végleges.

3

(4)  P6_TA(2007)0132.

4

(5)  CC-R-2006-01 állásfoglalás.

5

(6)  Az Európai Unió legfelsőbb ellenőrzési intézményeinek kapcsolattartó bizottsága CC-R-2006-01 sz. állásfoglalása, 2006.12.11.

6

---