# Euroopa Liidu C 317/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 317 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide28. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 317

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide28. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 317/01 | Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 317/01

Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/1

---

ERIARUANNE nr 7/2007

ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta koos komisjoni vastustega

(esitatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 317/01)

SISUKORD

LÜHENDID

| I–III | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–III

| 1–13 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–13

| 1–5 | Ühenduse kalavarude majandamise eesmärk ja põhijooned |
| --- | --- |

1–5

| 6–9 | Peamised strateegiad ja meetmed |
| --- | --- |

6–9

| 10–11 | Rahastamise määr |
| --- | --- |

10–11

| 12–13 | Põhimäärused |
| --- | --- |

12–13

| 14–17 | AUDITI ISELOOMUSTUS |
| --- | --- |

14–17

| 14 | Auditi teema ja küsimused |
| --- | --- |

14

| 15–17 | Auditi lähenemisviis ja metoodika |
| --- | --- |

15–17

| 18–120 | MÄRKUSED |
| --- | --- |

18–120

| 18–51 | Kvootide täituvuse andmed on ebakorrektsed ja andmeseire lünklik |
| --- | --- |

18–51

| 19–43 | Liikmesriikide püügiandmete registreerimissüsteemides on palju puudujääke |
| --- | --- |

19–43

| 44–51 | Komisjoni seire on ebapiisav |
| --- | --- |

44–51

| 52–87 | Piiratud tõhususega riiklikud inspektsioonid |
| --- | --- |

52–87

| 53–58 | Üldiste kontrollinormide puudumine |
| --- | --- |

53–58

| 59–73 | Kontrollisurvet on raske hinnata ja see on vahel ebapiisav |
| --- | --- |

59–73

| 74–87 | Suutmatus inspektsioone optimeerida |
| --- | --- |

74–87

| 88–106 | Rikkumiste menetlemise ja sanktsioonide määramise süsteemid ei ole tihti asjakohased |
| --- | --- |

88–106

| 89–94 | Riiklikud süsteemid on üldiselt liiga pehmed |
| --- | --- |

89–94

| 95–106 | Liikmesriikidele surve avaldamise meetmed on tõhusad vaid erandkorras |
| --- | --- |

95–106

| 107–120 | Inspekteerimise kontekst: püügi ülevõimsus seab ohtu eeskirjade järgimise ja kontrollide tõhususe |
| --- | --- |

107–120

| 108–112 | Ülevõimsus kui oluline riskitegur ühenduse poliitika läbikukkumisel |
| --- | --- |

108–112

| 113–120 | Strateegia põhineb praegu põhiliselt püügikoormuse piiramisel |
| --- | --- |

113–120

| 121–136 | KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

121–136

| 127–128 | Püügiandmete kvaliteet |
| --- | --- |

127–128

| 129–130 | Inspekteerimissüsteemide tõhusus |
| --- | --- |

129–130

| 131–133 | Hoiatavate sanktsioonide kohaldamine |
| --- | --- |

131–133

| 134–136 | Ülevõimsuse vähendamine ja kohased lisameetmed |
| --- | --- |

134–136

Lisa — Püügiandmete kogumise ja seire lihtsustatud skeem

Komisjoni vastused

LÜHENDID





  CFP

| CFP | ühine kalanduspoliitika |
| --- | --- |
| DG FISH | Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat |
| EEZ | majandusvöönd |
| EFF | Euroopa Kalandusfond |
| EL | Euroopa Liit |
| GT | brutotonnaaž, laevade kogumahutavuse mõõtühik |
| ICES | Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu |
| ISO | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon |
| kW | kilovatt, laevade võimsuse mõõteühik |
| MAGP | mitmeaastane arendusprogramm |
| STECF | kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee |
| TAC | lubatud kogupüük |
| VMS | laevaseire satelliitsüsteem; selle süsteemi kaudu edastavad laevad kontrolliasutusele regulaarselt teavet oma asukohast |

ühine kalanduspoliitika

DG FISH

Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat

EEZ

majandusvöönd

EFF

Euroopa Kalandusfond

EL

Euroopa Liit

GT

brutotonnaaž, laevade kogumahutavuse mõõtühik

ICES

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu

ISO

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon

kW

kilovatt, laevade võimsuse mõõteühik

MAGP

mitmeaastane arendusprogramm

STECF

kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee

TAC

lubatud kogupüük

VMS

laevaseire satelliitsüsteem; selle süsteemi kaudu edastavad laevad kontrolliasutusele regulaarselt teavet oma asukohast

KOKKUVÕTE

| I. | 1983. aastal loodud ühenduse kalanduspoliitika eesmärgiks on vee-elusressursside säästev kasutamine. See põhineb püügikoguste piiramisel lubatud kogupüügi (TAC) ja riiklike kvootide kehtestamise kaudu. Selline süsteem saab toimida vaid siis, kui laekuvad andmed on usaldusväärsed ja täielikud ning kui kohaldatakse tõhusaid inspektsiooni- ja sanktsioonimehhanisme. |
| --- | --- |

I.

1983. aastal loodud ühenduse kalanduspoliitika eesmärgiks on vee-elusressursside säästev kasutamine. See põhineb püügikoguste piiramisel lubatud kogupüügi (TAC) ja riiklike kvootide kehtestamise kaudu. Selline süsteem saab toimida vaid siis, kui laekuvad andmed on usaldusväärsed ja täielikud ning kui kohaldatakse tõhusaid inspektsiooni- ja sanktsioonimehhanisme.

| II. | Audit keskenduski neile kolmele aspektile ning kontrollikoda jõudis komisjonis ja kuues peamises liikmeriigis (1) kalanduse valdkonnas teostatud kontrollimise põhjal järeldusele, et:






  — | püügiandmed ei ole täielikud ega usaldusväärsed, mistõttu teave tegeliku püügi kohta on puudulik, takistades lubatud kogupüügi ja kvootide süsteemi korrektset rakendamist. Liikmesriikide seadusraamistik ja jõusolevad menetlused ei taga kogutud andmete täielikkust ega võimalda tuvastada vasturääkivusi andmete valideerimisel. Komisjon omakorda ei suuda tõhusalt avastada vigu ja kõrvalekaldeid liikmesriikide edastatud andmetes ega õigeaegselt vastu võtta kalavarude kaitset puudutavaid otsuseid (vt punktid 18–51); |
| --- | --- | --- |

II.

Audit keskenduski neile kolmele aspektile ning kontrollikoda jõudis komisjonis ja kuues peamises liikmeriigis (1) kalanduse valdkonnas teostatud kontrollimise põhjal järeldusele, et:

—

püügiandmed ei ole täielikud ega usaldusväärsed, mistõttu teave tegeliku püügi kohta on puudulik, takistades lubatud kogupüügi ja kvootide süsteemi korrektset rakendamist. Liikmesriikide seadusraamistik ja jõusolevad menetlused ei taga kogutud andmete täielikkust ega võimalda tuvastada vasturääkivusi andmete valideerimisel. Komisjon omakorda ei suuda tõhusalt avastada vigu ja kõrvalekaldeid liikmesriikide edastatud andmetes ega õigeaegselt vastu võtta kalavarude kaitset puudutavaid otsuseid (vt punktid 18–51);

| — | inspektsioonisüsteemid ei aita rikkumisi tõhusalt ennetada ega avastada; üldiste kontrollieeskirjade puudumine on viinud selleni, et liikmesriikides on kontrollisurve nõrk ja inspekteerimine ebaoptimaalne. Lisaks piirab see ka komisjoni töö mastaapsust ja tõhusust riiklike süsteemide hindamisel, vähendades nii komisjoni suutlikkust anda üldhinnang riiklike süsteemide tõhususele (vt punktid 52–87); |
| --- | --- |

—

inspektsioonisüsteemid ei aita rikkumisi tõhusalt ennetada ega avastada; üldiste kontrollieeskirjade puudumine on viinud selleni, et liikmesriikides on kontrollisurve nõrk ja inspekteerimine ebaoptimaalne. Lisaks piirab see ka komisjoni töö mastaapsust ja tõhusust riiklike süsteemide hindamisel, vähendades nii komisjoni suutlikkust anda üldhinnang riiklike süsteemide tõhususele (vt punktid 52–87);

| — | tuvastatud rikkumiste menetluskord ei anna kindlust, et iga rikkumisega tegeletakse ja a fortiori, et määratakse ka sanktsioone. Isegi kui sanktsioonid määratakse, ei ole need piisavalt hoiatavad. Kui tegu on ühenduse õigusnormide rikkumisega liikmesriigi poolt, on ainus komisjoni käsutuses olev ja oma tõhusust näidanud vahend kaevata liikmesriik Euroopa kohtusse kohustuste rikkumise tõttu, kuid selle õigusliku vahendi teatavad omadused piiravad tema kasutamist ja muudavad ta vähetõhusaks (vt punktid 88–106); |
| --- | --- |

—

tuvastatud rikkumiste menetluskord ei anna kindlust, et iga rikkumisega tegeletakse ja a fortiori, et määratakse ka sanktsioone. Isegi kui sanktsioonid määratakse, ei ole need piisavalt hoiatavad. Kui tegu on ühenduse õigusnormide rikkumisega liikmesriigi poolt, on ainus komisjoni käsutuses olev ja oma tõhusust näidanud vahend kaevata liikmesriik Euroopa kohtusse kohustuste rikkumise tõttu, kuid selle õigusliku vahendi teatavad omadused piiravad tema kasutamist ja muudavad ta vähetõhusaks (vt punktid 88–106);

| — | ülevõimsus vähendab kalandussektori tulusust ja viib lubatud püügikoguste vähendamise kontekstis piirangute eiramiseni. See mõjutab ka edastatavate andmete kvaliteeti. Pärast püügivõimsuse kohandamise kavade nurjumist keskendub praegune strateegia peamiselt püügikoormuse vähendamisele ega suuda lahendada liigse püügivõimsuse probleemi (vt punktid 107–120). |
| --- | --- |

—

ülevõimsus vähendab kalandussektori tulusust ja viib lubatud püügikoguste vähendamise kontekstis piirangute eiramiseni. See mõjutab ka edastatavate andmete kvaliteeti. Pärast püügivõimsuse kohandamise kavade nurjumist keskendub praegune strateegia peamiselt püügikoormuse vähendamisele ega suuda lahendada liigse püügivõimsuse probleemi (vt punktid 107–120).

Sellise olukorra jätkumine võib tuua tõsiseid tagajärgi mitte ainult kalavarudele, vaid ka kalandussektori tulevikule ja sellega seotud piirkondadele.

| III. | Kui poliitilised ametivõimud soovivad, et ühine kalanduspoliitika täidaks oma eesmärki, milleks on kalavarude säästev kasutamine, tuleb praeguseid kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteeme märgatavalt tugevdada, rakendades eeskätt järgmiseid soovitusi:






  — | liikmesriigid peaksid parandama püügiandmete kvaliteeti, kontrollides regulaarselt andmete vastavust, sh piiriüleste tehingute puhul. Andmed peaks sertifitseerima sõltumatu asutus; |
| --- | --- | --- |

III.

Kui poliitilised ametivõimud soovivad, et ühine kalanduspoliitika täidaks oma eesmärki, milleks on kalavarude säästev kasutamine, tuleb praeguseid kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteeme märgatavalt tugevdada, rakendades eeskätt järgmiseid soovitusi:

—

liikmesriigid peaksid parandama püügiandmete kvaliteeti, kontrollides regulaarselt andmete vastavust, sh piiriüleste tehingute puhul. Andmed peaks sertifitseerima sõltumatu asutus;

| — | komisjon peaks tagama kalapüügiandmete elektroonilise registreerimis- ja teavitussüsteemi võimalikult kiire ja laialdase rakendamise ning tugevdama laekuvate andmete kontrollimist, eeskätt üksikandmete analüüsi kaudu; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks tagama kalapüügiandmete elektroonilise registreerimis- ja teavitussüsteemi võimalikult kiire ja laialdase rakendamise ning tugevdama laekuvate andmete kontrollimist, eeskätt üksikandmete analüüsi kaudu;

| — | liikmesriigid peaksid välja töötama oma inspektsioonide analüüsi-, planeerimis- ja seiremehhanismid, et tagada piisav kontrollisurve ja vahendite optimeeritud kasutamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peaksid välja töötama oma inspektsioonide analüüsi-, planeerimis- ja seiremehhanismid, et tagada piisav kontrollisurve ja vahendite optimeeritud kasutamine;

| — | liikmesriigid peaksid kutsuma pädevaid asutusi üles määrama rohkem hoiatavaid sanktsioone; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peaksid kutsuma pädevaid asutusi üles määrama rohkem hoiatavaid sanktsioone;

| — | ühenduse seadusandja peaks õigusaktides selgelt välja tooma tõhusa inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemi hädavajalikud elemendid; |
| --- | --- |

—

ühenduse seadusandja peaks õigusaktides selgelt välja tooma tõhusa inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemi hädavajalikud elemendid;

| — | ühenduse seadusandja peaks suurendama komisjoni võimalusi eeskirju eiravatele liikmesriikidele surve avaldamiseks; |
| --- | --- |

—

ühenduse seadusandja peaks suurendama komisjoni võimalusi eeskirju eiravatele liikmesriikidele surve avaldamiseks;

| — | komisjon ja liikmesriigid peaksid vastu võtma ennetusmeetmeid, et vähendada kalandussektori struktuurilist ülevõimsust. |
| --- | --- |

—

komisjon ja liikmesriigid peaksid vastu võtma ennetusmeetmeid, et vähendada kalandussektori struktuurilist ülevõimsust.

SISSEJUHATUS

Ühenduse kalavarude majandamise eesmärk ja põhijooned

| 1. | Igal aastal lossitakse ühenduse sadamates üle 4,4 miljoni tonni püütud kala ja koorikloomi koguväärtuses 6 100 miljonit eurot (2). Euroopa Liidus töötab kalandussektoris 230 000 inimest; teatavatel rannikualadel on see majandusharu valdava osatähtsusega ja peaaegu asendamatu tuluallikas. |
| --- | --- |

1.

Igal aastal lossitakse ühenduse sadamates üle 4,4 miljoni tonni püütud kala ja koorikloomi koguväärtuses 6 100 miljonit eurot (2). Euroopa Liidus töötab kalandussektoris 230 000 inimest; teatavatel rannikualadel on see majandusharu valdava osatähtsusega ja peaaegu asendamatu tuluallikas.

| 2. | Ühenduse kalavarud (3) kuuluvad ühispärandi hulka. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes (4). Jätkusuutliku kalapüügi mõistet (kuigi esialgu erinevas sõnastuses) on kasutatud alates ühise kalanduspoliitika loomisest 1983. aastal (5). |
| --- | --- |

2.

Ühenduse kalavarud (3) kuuluvad ühispärandi hulka. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes (4). Jätkusuutliku kalapüügi mõistet (kuigi esialgu erinevas sõnastuses) on kasutatud alates ühise kalanduspoliitika loomisest 1983. aastal (5).

| 3. | Ligi kakskümmend aastat hiljem on komisjon sunnitud andma ühisele kalanduspoliitikale negatiivse hinnangu, nentides et „seatud eesmärki, s.o varude säästvat majandamist, ei ole saavutatud” (6). Komisjon märgib, et kalanduspoliitika läbikukkumine on kahjustanud keskkonda, sest „paljud varud on praegu ohututest bioloogilistest piiridest väiksemad”, aga ka majandust ja ühiskonda: „kalandussektor on nõrk üleinvesteerimise, kulude kiire kasvu ja varude vähenemise tõttu, mille tagajärjeks on madal tulusus ja töökohtade pidev vähenemine selles majandusharus”. |
| --- | --- |

3.

Ligi kakskümmend aastat hiljem on komisjon sunnitud andma ühisele kalanduspoliitikale negatiivse hinnangu, nentides et „seatud eesmärki, s.o varude säästvat majandamist, ei ole saavutatud” (6). Komisjon märgib, et kalanduspoliitika läbikukkumine on kahjustanud keskkonda, sest „paljud varud on praegu ohututest bioloogilistest piiridest väiksemad”, aga ka majandust ja ühiskonda: „kalandussektor on nõrk üleinvesteerimise, kulude kiire kasvu ja varude vähenemise tõttu, mille tagajärjeks on madal tulusus ja töökohtade pidev vähenemine selles majandusharus”.

| 4. | Seda diagnoosi toetavad ka viimased kättesaadavad andmed. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu teadlased, kelle ülesandeks on bioloogilise hinnangu andmine, analüüsisid teatava hulga varude püügikoormust Atlandi ookeani kirdeosas, kuhu on koondunud suurem osa ühenduse kalavarudest (7). Nende töötulemused näitavad, et 81 % analüüsitud varudest on ülekoormatud (8). Eurostati andmed rõhutavad ka negatiivset majanduslikku mõju, näidates ühenduse püügi pidevat langust Atlandi ookeani kirdeosas. Ajavahemikus 1995–2005 oli üldine langus 30 %. |
| --- | --- |

4.

Seda diagnoosi toetavad ka viimased kättesaadavad andmed. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu teadlased, kelle ülesandeks on bioloogilise hinnangu andmine, analüüsisid teatava hulga varude püügikoormust Atlandi ookeani kirdeosas, kuhu on koondunud suurem osa ühenduse kalavarudest (7). Nende töötulemused näitavad, et 81 % analüüsitud varudest on ülekoormatud (8). Eurostati andmed rõhutavad ka negatiivset majanduslikku mõju, näidates ühenduse püügi pidevat langust Atlandi ookeani kirdeosas. Ajavahemikus 1995–2005 oli üldine langus 30 %.

| 5. | Muu hulgas ühines Euroopa Liit 2002. aastal jätkusuutliku arengu Johannesburgi tippkohtumisel tegevuskavaga, mille üks eesmärke on taastada kalavarud, viies need hiljemalt aastaks 2015 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni. |
| --- | --- |

5.

Muu hulgas ühines Euroopa Liit 2002. aastal jätkusuutliku arengu Johannesburgi tippkohtumisel tegevuskavaga, mille üks eesmärke on taastada kalavarud, viies need hiljemalt aastaks 2015 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni.

Peamised strateegiad ja meetmed

| 6. | Kala on taastuv loodusvara, mida on keeruline loendada ning mille paljunemist ja liikumist ei saa otseselt kontrollida. Püügi piiramine on seega ainus vahend, mille abil saab kalavarusid mõjutada. Seetõttu langeb kalanduse valdkonnas pearõhk säilitamisele, kontrollimisele ja jõustamisele suunatud meetmetele, kuna see võimaldab ühelt poolt määrata kindlaks varude säilitamise ja majandamise eeskirjad ning teiselt poolt tagada vastavate normide korrektne kohaldamine. |
| --- | --- |

6.

Kala on taastuv loodusvara, mida on keeruline loendada ning mille paljunemist ja liikumist ei saa otseselt kontrollida. Püügi piiramine on seega ainus vahend, mille abil saab kalavarusid mõjutada. Seetõttu langeb kalanduse valdkonnas pearõhk säilitamisele, kontrollimisele ja jõustamisele suunatud meetmetele, kuna see võimaldab ühelt poolt määrata kindlaks varude säilitamise ja majandamise eeskirjad ning teiselt poolt tagada vastavate normide korrektne kohaldamine.

| 7. | Euroopa Liidus majandatakse varusid peamiselt püügimahtude piiramise teel: tähtsamate liikide jaoks kehtestatakse lubatud kogupüük (TAC), mis jagatakse kvootidena liikmesriikide vahel. Lubatud kogupüügi määrab igal aastal kindlaks nõukogu komisjoni ettepanekute alusel, mis omakorda põhinevad teaduslikel hinnangutel (9). Neis näidatakse ära kalakogused, mida tohib püüda, ilma et see seaks ohtu varude taastumise. Teadlased kasutavad analüüsides oma uuringute tulemusi, aga ka kalurite poolt deklareeritud püügiandmeid. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidus majandatakse varusid peamiselt püügimahtude piiramise teel: tähtsamate liikide jaoks kehtestatakse lubatud kogupüük (TAC), mis jagatakse kvootidena liikmesriikide vahel. Lubatud kogupüügi määrab igal aastal kindlaks nõukogu komisjoni ettepanekute alusel, mis omakorda põhinevad teaduslikel hinnangutel (9). Neis näidatakse ära kalakogused, mida tohib püüda, ilma et see seaks ohtu varude taastumise. Teadlased kasutavad analüüsides oma uuringute tulemusi, aga ka kalurite poolt deklareeritud püügiandmeid.

| 8. | Minevikus kaasnes lubatud püügikoguste piiramisega ka kalalaevastiku püügivõimsuse kohustusliku vähendamise strateegia. Kalanduspoliitika 2002. aasta reformi käigus jäeti see strateegia aga kõrvale kui läbikukkunud. Praegused ühenduse meetmed kehtestavad lihtsalt piirvõimsused ja püüavad mõjutada püügikoormust, st kalalaevastiku tegevust. Süsteemi täiendavad nn tehnilised meetmed, millega määratakse kindlaks kalapüügivahendite omadused ja/või kehtestatakse miinimummõõtmed teatavate liikide jaoks. |
| --- | --- |

8.

Minevikus kaasnes lubatud püügikoguste piiramisega ka kalalaevastiku püügivõimsuse kohustusliku vähendamise strateegia. Kalanduspoliitika 2002. aasta reformi käigus jäeti see strateegia aga kõrvale kui läbikukkunud. Praegused ühenduse meetmed kehtestavad lihtsalt piirvõimsused ja püüavad mõjutada püügikoormust, st kalalaevastiku tegevust. Süsteemi täiendavad nn tehnilised meetmed, millega määratakse kindlaks kalapüügivahendite omadused ja/või kehtestatakse miinimummõõtmed teatavate liikide jaoks.

| 9. | Kuigi poliitilised põhimõtted kehtestatakse ühenduse tasandil, vastutavad liikmesriigid (10) üldjuhul kontrolli- ja inspektsioonimeetmete tõhusa rakendamise ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise eest (11). See tähendab, et liikmesriikidel on täiesti vabad käed neile antud kvootide haldamisel, inspektsioonide korraldamisel ja rikkumistele kohaldatavate sanktsioonide määramisel. Komisjon omakorda peab hindama ja kontrollima ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmist liikmesriikides ning hõlbustama nendevahelist kooskõlastust ja koostööd. |
| --- | --- |

9.

Kuigi poliitilised põhimõtted kehtestatakse ühenduse tasandil, vastutavad liikmesriigid (10) üldjuhul kontrolli- ja inspektsioonimeetmete tõhusa rakendamise ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise eest (11). See tähendab, et liikmesriikidel on täiesti vabad käed neile antud kvootide haldamisel, inspektsioonide korraldamisel ja rikkumistele kohaldatavate sanktsioonide määramisel. Komisjon omakorda peab hindama ja kontrollima ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmist liikmesriikides ning hõlbustama nendevahelist kooskõlastust ja koostööd.

Rahastamise määr

| 10. | Ühenduse toetus kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise meetmetele on 46 miljonit eurot, mis hõlmab ainult otseassigneeringuid (12). Finantsküsimused on tunduvalt olulisemad, kui arvestada kõiki meetmeid, mis on kasvõi osaliselt suunatud kalavarude majandamispoliitika tõsiste puudujääkide likvideerimisele, nagu struktuuriabi kalasektori ettevõtetele (837 miljonit eurot) ja rahvusvahelised kalastuskokkulepped (156 miljonit eurot). |
| --- | --- |

10.

Ühenduse toetus kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise meetmetele on 46 miljonit eurot, mis hõlmab ainult otseassigneeringuid (12). Finantsküsimused on tunduvalt olulisemad, kui arvestada kõiki meetmeid, mis on kasvõi osaliselt suunatud kalavarude majandamispoliitika tõsiste puudujääkide likvideerimisele, nagu struktuuriabi kalasektori ettevõtetele (837 miljonit eurot) ja rahvusvahelised kalastuskokkulepped (156 miljonit eurot).

| 11. | Lisaks sellele on kalavarud vara, millega Euroopa Liit peab otseselt tegelema, kuna EL vastutab nende varude majandamise eest. Selle vara väärtust on rahaliselt keeruline määrata, kuid see ei vähenda tema reaalsust ja olulisust. |
| --- | --- |

11.

Lisaks sellele on kalavarud vara, millega Euroopa Liit peab otseselt tegelema, kuna EL vastutab nende varude majandamise eest. Selle vara väärtust on rahaliselt keeruline määrata, kuid see ei vähenda tema reaalsust ja olulisust.

Põhimäärused

| 12. | Alusmääruseks on nõukogu määrus ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (13). Selle viiendas peatükis on sõnastatud eesmärgid ja ühenduse käsutuses olevad vahendid nende saavutamiseks. |
| --- | --- |

12.

Alusmääruseks on nõukogu määrus ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (13). Selle viiendas peatükis on sõnastatud eesmärgid ja ühenduse käsutuses olevad vahendid nende saavutamiseks.

| 13. | Kontrollisüsteemi (14) ja kalasaaki käsitlevate andmete registreerimist (15) reguleerivad eraldi veel vanemad määrused. Muud kontrollikohustused on sätestatud veel iga-aastaste lubatud kogupüügi ja kvootide määruste (16) lisas ning määrustes, millega kehtestatakse meetmed varude taastamiseks või teatavate liikide säästva kasutamise mitmeaastased kavad (17). |
| --- | --- |

13.

Kontrollisüsteemi (14) ja kalasaaki käsitlevate andmete registreerimist (15) reguleerivad eraldi veel vanemad määrused. Muud kontrollikohustused on sätestatud veel iga-aastaste lubatud kogupüügi ja kvootide määruste (16) lisas ning määrustes, millega kehtestatakse meetmed varude taastamiseks või teatavate liikide säästva kasutamise mitmeaastased kavad (17).

AUDITI ISELOOMUSTUS

Auditi teema ja küsimused

| 14. | Püügikoguste piiramine lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise kaudu on ühenduse kalavarude majandamispoliitika nurgakiviks. Selline süsteem saab toimida vaid siis, kui laekuvad andmed on usaldusväärsed ja täielikud ning kohaldatakse tõhusaid inspektsiooni- ja sanktsioonimehhanisme. Seetõttu pidas kontrollikoda vajalikuks viia läbi audit, et leida vastus järgmisele küsimusele:
  „Kas komisjon ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et tagada kalavarude säilitamiseks ettenähtud kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide tõhus toimimine?”
  Auditi käigus uuriti ka nelja konkreetset eesmärki:






  a) | Kas püügiandmed on usaldusväärsed ja andmeseire tõhus? (üksikdeklaratsioonide kvaliteeti ei hinnatud) |
| --- | --- | --- |

14.

Püügikoguste piiramine lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamise kaudu on ühenduse kalavarude majandamispoliitika nurgakiviks. Selline süsteem saab toimida vaid siis, kui laekuvad andmed on usaldusväärsed ja täielikud ning kohaldatakse tõhusaid inspektsiooni- ja sanktsioonimehhanisme. Seetõttu pidas kontrollikoda vajalikuks viia läbi audit, et leida vastus järgmisele küsimusele:

„Kas komisjon ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et tagada kalavarude säilitamiseks ettenähtud kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide tõhus toimimine?”

Auditi käigus uuriti ka nelja konkreetset eesmärki:

a)

Kas püügiandmed on usaldusväärsed ja andmeseire tõhus? (üksikdeklaratsioonide kvaliteeti ei hinnatud)

| b) | Kas inspektsioonisüsteemid on võimalikult tõhusad? |
| --- | --- |

b)

Kas inspektsioonisüsteemid on võimalikult tõhusad?

| c) | Kas rikkumiste menetluskord on asjakohane ja tõhus? |
| --- | --- |

c)

Kas rikkumiste menetluskord on asjakohane ja tõhus?

| d) | Kuivõrd tegeldakse reaalselt kalandussektori sisemise riskifaktori ehk ülevõimsuse probleemiga? |
| --- | --- |

d)

Kuivõrd tegeldakse reaalselt kalandussektori sisemise riskifaktori ehk ülevõimsuse probleemiga?

Auditi lähenemisviis ja metoodika

| 15. | Audit keskendus peamiselt andmekogumis-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide analüüsile, mis viidi läbi komisjoni peakorteris ja liikmesriikides. Auditi tõendusmaterjalide kogumine ja uurimine toimus intervjuude ning dokumendi- ja andmeanalüüsi kaudu. Et saada süsteemist paremat ülevaadet, seda testida ja ristkontrollida, kontrollisid audiitorid nii püügiandmeid kui ka inspektsioonide aruandeid. Erinormide puudumise tõttu lähtuti selles valdkonnas üldiselt kehtivatest rahvusvaheliste organisatsioonide poolt heakskiidetud normidest (18). |
| --- | --- |

15.

Audit keskendus peamiselt andmekogumis-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide analüüsile, mis viidi läbi komisjoni peakorteris ja liikmesriikides. Auditi tõendusmaterjalide kogumine ja uurimine toimus intervjuude ning dokumendi- ja andmeanalüüsi kaudu. Et saada süsteemist paremat ülevaadet, seda testida ja ristkontrollida, kontrollisid audiitorid nii püügiandmeid kui ka inspektsioonide aruandeid. Erinormide puudumise tõttu lähtuti selles valdkonnas üldiselt kehtivatest rahvusvaheliste organisatsioonide poolt heakskiidetud normidest (18).

| 16. | Auditeerimiseks valiti püügikoguste ja lossitud kalasaagi väärtuse alusel kuus liikmesriiki: Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik. Need riigid moodustavad ligi 70 % kogupüügist ja üle 80 % lossitud kalasaagi koguväärtusest (19). Kohapealsed kontrollimised toimusid vahemikus aprill — november 2006. |
| --- | --- |

16.

Auditeerimiseks valiti püügikoguste ja lossitud kalasaagi väärtuse alusel kuus liikmesriiki: Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik. Need riigid moodustavad ligi 70 % kogupüügist ja üle 80 % lossitud kalasaagi koguväärtusest (19). Kohapealsed kontrollimised toimusid vahemikus aprill — november 2006.

| 17. | Käesolev aruanne ilmub ligi viis aastat pärast ühenduse kalanduspoliitika viimase üldmääruse ilmumist — hetkel, mil komisjon valmistub ümber sõnastama „kontrollimäärust”, mille muudetud versioon esitatakse nõukogule 2008. aastal. |
| --- | --- |

17.

Käesolev aruanne ilmub ligi viis aastat pärast ühenduse kalanduspoliitika viimase üldmääruse ilmumist — hetkel, mil komisjon valmistub ümber sõnastama „kontrollimäärust”, mille muudetud versioon esitatakse nõukogule 2008. aastal.

MÄRKUSED

Kvootide täituvuse andmed on ebakorrektsed ja andmeseire lünklik

| 18. | Lubatud kogupüügi ja kvootide süsteem rajaneb püügi kvantitatiivsel piiramisel. Selle edukaks toimimiseks on vajalikud andmete registreerimis- ja valideerimissüsteem (vt lisa), mis pakub täielikke ja usaldusväärseid andmeid, ning nende andmete tõhus seiresüsteem, mis aitab vältida kvootide ületamist. Kumbki mainitud süsteemidest ei vasta aga tervikuna nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

18.

Lubatud kogupüügi ja kvootide süsteem rajaneb püügi kvantitatiivsel piiramisel. Selle edukaks toimimiseks on vajalikud andmete registreerimis- ja valideerimissüsteem (vt lisa), mis pakub täielikke ja usaldusväärseid andmeid, ning nende andmete tõhus seiresüsteem, mis aitab vältida kvootide ületamist. Kumbki mainitud süsteemidest ei vasta aga tervikuna nimetatud tingimustele.

Liikmesriikide püügiandmete registreerimissüsteemides on palju puudujääke

| 19. | Liikmesriikide püügiandmete kogumise, valideerimise ja koostamise süsteemides esineb palju puudujääke, ka tõsiseid, mistõttu komisjonile edastatakse ebausaldusväärseid andmeid. |
| --- | --- |

19.

Liikmesriikide püügiandmete kogumise, valideerimise ja koostamise süsteemides esineb palju puudujääke, ka tõsiseid, mistõttu komisjonile edastatakse ebausaldusväärseid andmeid.

Deklareeritavad andmed on mittetäielikud ja andmekogumissüsteem soodustab rikkumisi

| 20. | Kvootide täitmise järelevalve toimub deklaratsioonide alusel. Kalurid või saagi esmaostjad peavad täitma kolm põhidokumenti, milleks on püügipäevik, (20) lossimisdeklaratsioon (21) ja müügiteatis (22). Nende dokumentide originaalid või vajaduse korral koopiad tuleb esitada selle liikmesriigi ametiasutusele, mille lipu all laev sõidab ja/või kus toimub lossimine ja/või kus toimub kala esmaturustamine. Seega võivad toiminguga olla seotud kuni kolm liikmesriiki. Komisjonile püügiandmete edastamise eest vastutab alati liikmesriik, kus toimub lossimine, aga see ei pruugi olla sama liikmesriik, kelle kvoodist püük maha arvatakse (selleks on laeva lipuriik). |
| --- | --- |

20.

Kvootide täitmise järelevalve toimub deklaratsioonide alusel. Kalurid või saagi esmaostjad peavad täitma kolm põhidokumenti, milleks on püügipäevik, (20) lossimisdeklaratsioon (21) ja müügiteatis (22). Nende dokumentide originaalid või vajaduse korral koopiad tuleb esitada selle liikmesriigi ametiasutusele, mille lipu all laev sõidab ja/või kus toimub lossimine ja/või kus toimub kala esmaturustamine. Seega võivad toiminguga olla seotud kuni kolm liikmesriiki. Komisjonile püügiandmete edastamise eest vastutab alati liikmesriik, kus toimub lossimine, aga see ei pruugi olla sama liikmesriik, kelle kvoodist püük maha arvatakse (selleks on laeva lipuriik).

Nõukogu poolt kehtestatud reguleeriv raamistik on liiga paindlik

| 21. | Süsteemi esimeseks kitsaskohaks on deklaratsioonide koostamise tingimused — sellisel kujul, nagu need on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Need tingimused ei taga võimalikult täpsete ja korrektsete andmete esitamist:






  a) | praeguste normide kohaselt tuleb pardapäevikud üle anda 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist, (23) kuigi päevikusse sissekannete tegemine peab olema lõpetatud lossimise alguseks. Praegusel juhul võib juhtuda, et kalur teab juba enne püügiandmete deklareerimise lõpetamist, kas teda inspekteeritakse või ei, mis võib omakorda mõjutada deklareeritavate andmete kvaliteeti. Komisjoni analüüsid näitavad, et deklareeritavad kogused on kõrgemad lossimise inspekteerimise korral, kuigi kõik tingimused on muidu samad (24). |
| --- | --- | --- |

21.

Süsteemi esimeseks kitsaskohaks on deklaratsioonide koostamise tingimused — sellisel kujul, nagu need on kehtestatud ühenduse õigusaktides. Need tingimused ei taga võimalikult täpsete ja korrektsete andmete esitamist:

a)

praeguste normide kohaselt tuleb pardapäevikud üle anda 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist, (23) kuigi päevikusse sissekannete tegemine peab olema lõpetatud lossimise alguseks. Praegusel juhul võib juhtuda, et kalur teab juba enne püügiandmete deklareerimise lõpetamist, kas teda inspekteeritakse või ei, mis võib omakorda mõjutada deklareeritavate andmete kvaliteeti. Komisjoni analüüsid näitavad, et deklareeritavad kogused on kõrgemad lossimise inspekteerimise korral, kuigi kõik tingimused on muidu samad (24).

| b) | Ühenduse eeskirjad ei näe üldiselt ette lossitavate koguste kaalumist. Teatavatel juhtudel on lossimisdeklaratsioonides esitatavad andmed kõigest hinnangulised ning seega on nende täpsus ja korrektsus vaid ligikaudne. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse eeskirjad ei näe üldiselt ette lossitavate koguste kaalumist. Teatavatel juhtudel on lossimisdeklaratsioonides esitatavad andmed kõigest hinnangulised ning seega on nende täpsus ja korrektsus vaid ligikaudne.

| c) | Püügipäevikutes esitatud hinnanguliste koguste puhul on lubatud kõikumise määr 20 %. Seetõttu ei saa määrata sanktsioone juhtumite korral, kus lossimiskontrolli puudumisel võib aladeklareerimine ulatuda kuni 36 % (25). |
| --- | --- |

c)

Püügipäevikutes esitatud hinnanguliste koguste puhul on lubatud kõikumise määr 20 %. Seetõttu ei saa määrata sanktsioone juhtumite korral, kus lossimiskontrolli puudumisel võib aladeklareerimine ulatuda kuni 36 % (25).

| d) | Kuigi müügiteatiste puhul peaks ostja ja müüja huvide erinevus tagama esitatud andmete kvaliteedi, ei pruugi see tegelikkuses alati nii olla. Teatavates kalandusettevõtetes haldavad kaubandusettevõtjad lisaks kalapüügile ka toodete töötlust ja müüki. |
| --- | --- |

d)

Kuigi müügiteatiste puhul peaks ostja ja müüja huvide erinevus tagama esitatud andmete kvaliteedi, ei pruugi see tegelikkuses alati nii olla. Teatavates kalandusettevõtetes haldavad kaubandusettevõtjad lisaks kalapüügile ka toodete töötlust ja müüki.

| 22. | Neist puudustest teadlikuna on komisjon kehtestanud teatavatele konkreetsetele kalandusettevõtetele eritingimused, et kõrvaldada nimetatud puudujäägid. Näiteks on taastamiskavade raames langetatud lubatud kõikumise määra 8 %ni ning saagi kaalumine enampakkumisel ja püügipäeviku üleandmine kohe sadamasse jõudmisel on muudetud kohustuslikuks. Teatavad liikmesriigid on läinud veelgi kaugemale, laiendades neid eritingimusi või muutes need üldreegliks. |
| --- | --- |

22.

Neist puudustest teadlikuna on komisjon kehtestanud teatavatele konkreetsetele kalandusettevõtetele eritingimused, et kõrvaldada nimetatud puudujäägid. Näiteks on taastamiskavade raames langetatud lubatud kõikumise määra 8 %ni ning saagi kaalumine enampakkumisel ja püügipäeviku üleandmine kohe sadamasse jõudmisel on muudetud kohustuslikuks. Teatavad liikmesriigid on läinud veelgi kaugemale, laiendades neid eritingimusi või muutes need üldreegliks.

| 23. | Lisaks nähakse detsembris 2006 avaldatud määrusega (26) ette osaline ja järkjärguline üleminek paberkandjal esitatud deklaratsioonidelt elektroonilisele deklareerimissüsteemile. See peaks muutma deklareerimise kiiremaks, usaldusväärsemaks ja vähem kulukaks. Pealegi kõrvaldab kohustus edastada püügipäeviku andmed enne sadamasse jõudmist kontrollimise senise kitsaskoha, milleks oli paberdokumendi esitamiseks antud 48tunnine tähtaeg. See kohustus jõustub alles 24 kuud pärast rakenduseeskirjade jõustumist, kuid need eeskirjad tuleb veel välja töötada ja vastu võtta. |
| --- | --- |

23.

Lisaks nähakse detsembris 2006 avaldatud määrusega (26) ette osaline ja järkjärguline üleminek paberkandjal esitatud deklaratsioonidelt elektroonilisele deklareerimissüsteemile. See peaks muutma deklareerimise kiiremaks, usaldusväärsemaks ja vähem kulukaks. Pealegi kõrvaldab kohustus edastada püügipäeviku andmed enne sadamasse jõudmist kontrollimise senise kitsaskoha, milleks oli paberdokumendi esitamiseks antud 48tunnine tähtaeg. See kohustus jõustub alles 24 kuud pärast rakenduseeskirjade jõustumist, kuid need eeskirjad tuleb veel välja töötada ja vastu võtta.

| 24. | ELi mittekuuluv Norra on kehtestanud menetluskorra, mis võimaldab müügitehinguid rangemalt jälgida ja pakub paremaid tagatisi. Kalur edastab kohe pärast püügi lõpetamist müügikeskusele lasti üksikasjaliku nimekirja. Last müüakse samal päeval elektroonilisel enampakkumisel (27) enne laeva sadamasse jõudmist ja kohustuslikku kaalumist. Ostja ja kalur koostavad ja allkirjastavad müügiteatise enne, kui laev sadamast lahkub. Müüdava toote ja müüki kinnitava dokumendi olemasolu samal ajal samas kohas lihtsustab inspektorite tööd. |
| --- | --- |

24.

ELi mittekuuluv Norra on kehtestanud menetluskorra, mis võimaldab müügitehinguid rangemalt jälgida ja pakub paremaid tagatisi. Kalur edastab kohe pärast püügi lõpetamist müügikeskusele lasti üksikasjaliku nimekirja. Last müüakse samal päeval elektroonilisel enampakkumisel (27) enne laeva sadamasse jõudmist ja kohustuslikku kaalumist. Ostja ja kalur koostavad ja allkirjastavad müügiteatise enne, kui laev sadamast lahkub. Müüdava toote ja müüki kinnitava dokumendi olemasolu samal ajal samas kohas lihtsustab inspektorite tööd.

Vette tagasi visatud kalu ei võeta arvesse andmete kogumissüsteemis

| 25. | Palju kalu, neist enamik surnud, heidetakse vette tagasi kas eeskirjade tõttu (28) või majanduslikel põhjustel (29). See nähtus, mis ulatub hinnanguliselt 13 %ni Kirde-Atlandi piirkonnas, (30) ei põhjusta ainult kalavarude märkimisväärset raiskamist, vaid väheneb ka andmete kvaliteet, mida kasutavad varusid hindavad teadlased. |
| --- | --- |

25.

Palju kalu, neist enamik surnud, heidetakse vette tagasi kas eeskirjade tõttu (28) või majanduslikel põhjustel (29). See nähtus, mis ulatub hinnanguliselt 13 %ni Kirde-Atlandi piirkonnas, (30) ei põhjusta ainult kalavarude märkimisväärset raiskamist, vaid väheneb ka andmete kvaliteet, mida kasutavad varusid hindavad teadlased.

| 26. | Norras on vastupidi: kui kalur on püüdnud kalu, mille püük pole lubatud, ei tohi ta neid vette tagasi heita. Et muuta see kohustus kalurile majanduslikult võimalikult neutraalseks, võib ta jätta väikese osa nende „ebaseaduslike” kalade müügitulust kulude katteks endale, ülejäänu läheb riiklikku fondi. |
| --- | --- |

26.

Norras on vastupidi: kui kalur on püüdnud kalu, mille püük pole lubatud, ei tohi ta neid vette tagasi heita. Et muuta see kohustus kalurile majanduslikult võimalikult neutraalseks, võib ta jätta väikese osa nende „ebaseaduslike” kalade müügitulust kulude katteks endale, ülejäänu läheb riiklikku fondi.

Andmete mittetäielik või hiline kogumine

| 27. | Esiteks ei võeta mõningates liikmesriikides deklareeritavate püügiandmete kogumisel üldse arvesse teatavaid püügitegevusi:






  a) | Hispaanias ei võeta kvootide seire raames arvesse alla 10 meetri pikkuste laevade püüke, kuigi need moodustavad riigi laevastikust olulise osa (31); |
| --- | --- | --- |

27.

Esiteks ei võeta mõningates liikmesriikides deklareeritavate püügiandmete kogumisel üldse arvesse teatavaid püügitegevusi:

a)

Hispaanias ei võeta kvootide seire raames arvesse alla 10 meetri pikkuste laevade püüke, kuigi need moodustavad riigi laevastikust olulise osa (31);

| b) | Prantsusmaal ei kajastu riiklikus statistikas ei Vahemerel ega ülemeredepartemangudes toimunud püük. |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaal ei kajastu riiklikus statistikas ei Vahemerel ega ülemeredepartemangudes toimunud püük.

| 28. | Teiseks pole teatavad liikmesriigid ikka veel kaasanud oma elektroonilisse andmesüsteemi kõiki kolme põhideklaratsiooni, ehkki see on mõnel juhul olnud kohustuslik juba 20 aastat:






  a) | Prantsusmaal nõuavad ametiasutused lossimisdeklaratsioone alles alates 2005. aastast, kuid neid ei võetud 2006. aastal püügiandmete riiklikus seiresüsteemis mõningatel juhtudel arvesse; |
| --- | --- | --- |

28.

Teiseks pole teatavad liikmesriigid ikka veel kaasanud oma elektroonilisse andmesüsteemi kõiki kolme põhideklaratsiooni, ehkki see on mõnel juhul olnud kohustuslik juba 20 aastat:

a)

Prantsusmaal nõuavad ametiasutused lossimisdeklaratsioone alles alates 2005. aastast, kuid neid ei võetud 2006. aastal püügiandmete riiklikus seiresüsteemis mõningatel juhtudel arvesse;

| b) | Itaalias ja Hispaanias jälgiti kvootide täituvust ainult ühe dokumenditüübi põhjal; |
| --- | --- |

b)

Itaalias ja Hispaanias jälgiti kvootide täituvust ainult ühe dokumenditüübi põhjal;

| c) | Hispaanias ja Prantsusmaal ei registreeritud sügavkülmutatud toodete müügiteatiseid, ehkki tegu on väga suurte kogustega (32); |
| --- | --- |

c)

Hispaanias ja Prantsusmaal ei registreeritud sügavkülmutatud toodete müügiteatiseid, ehkki tegu on väga suurte kogustega (32);

| d) | Ühendkuningriigis muudeti müügiteatiste registreerimine kohustuslikuks alles 2006. aastal. |
| --- | --- |

d)

Ühendkuningriigis muudeti müügiteatiste registreerimine kohustuslikuks alles 2006. aastal.

| 29. | Lisaks ei võimalda liikmesriikides kasutatavad andmekogumissüsteemid alati identifitseerida ega nõuda puuduvaid dokumente:






  a) | Prantsusmaal ei registreeritud 2005. aastal püügiandmete kesktalituse andmetel 5 % üle 10 meetri pikkuste laevade kohta ühtegi püüki; |
| --- | --- | --- |

29.

Lisaks ei võimalda liikmesriikides kasutatavad andmekogumissüsteemid alati identifitseerida ega nõuda puuduvaid dokumente:

a)

Prantsusmaal ei registreeritud 2005. aastal püügiandmete kesktalituse andmetel 5 % üle 10 meetri pikkuste laevade kohta ühtegi püüki;

| b) | Ühendkuningriigis puudus võimalus kontrollida alla 10 meetri pikkuste laevade kohta esitatavate müügiteatiste andmete täielikkust, kuigi need teatised on ainsaks püügiandmete kontrollimise allikaks seda tüüpi laevade puhul; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigis puudus võimalus kontrollida alla 10 meetri pikkuste laevade kohta esitatavate müügiteatiste andmete täielikkust, kuigi need teatised on ainsaks püügiandmete kontrollimise allikaks seda tüüpi laevade puhul;

| c) | Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis puudus süsteem, mis võimaldaks kontrollida deklaratsioonide seerianumbritest kinnipidamist, et tagada seeriate täielikkus; |
| --- | --- |

c)

Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis puudus süsteem, mis võimaldaks kontrollida deklaratsioonide seerianumbritest kinnipidamist, et tagada seeriate täielikkus;

| d) | Taanis, Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis ei kontrollitud regulaarselt VMS süsteemist (33) laekuva teabe ja deklaratsioonides sisalduvate andmete vastavust. Neljas riigis viiest, kus kontrollikoda seda aspekti kontrollis, tuvastati ilmseid kõrvalekaldeid, mida pädevad asutused ei suutnud mõistlikult põhjendada. |
| --- | --- |

d)

Taanis, Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis ei kontrollitud regulaarselt VMS süsteemist (33) laekuva teabe ja deklaratsioonides sisalduvate andmete vastavust. Neljas riigis viiest, kus kontrollikoda seda aspekti kontrollis, tuvastati ilmseid kõrvalekaldeid, mida pädevad asutused ei suutnud mõistlikult põhjendada.

| 30. | Lõpetuseks — ka viivitused andmete kogumisel ja valideerimisel võivad kahjustada nende täielikkust. See juhtub siis, kui püügiandmeid ei valideerita enne, kui on käes tähtaeg möödunud aasta lõppandmete komisjonile edastamiseks. Seda tüüpi kõvalekaldeid tuvastati mitmeid:






  a) | Ühendkuningriigis tõi andmete korrigeerimine pärast tähtaja (15. veebruar 2006) (34) möödumist kaasa selle, et 2005. aasta kvooti ületati 3 kalavaru puhul ja 3 varu puhul ületati juba ületatud kvooti veelgi; |
| --- | --- | --- |

30.

Lõpetuseks — ka viivitused andmete kogumisel ja valideerimisel võivad kahjustada nende täielikkust. See juhtub siis, kui püügiandmeid ei valideerita enne, kui on käes tähtaeg möödunud aasta lõppandmete komisjonile edastamiseks. Seda tüüpi kõvalekaldeid tuvastati mitmeid:

a)

Ühendkuningriigis tõi andmete korrigeerimine pärast tähtaja (15. veebruar 2006) (34) möödumist kaasa selle, et 2005. aasta kvooti ületati 3 kalavaru puhul ja 3 varu puhul ületati juba ületatud kvooti veelgi;

| b) | Itaalias laekus kvootide seiretalitusele pärast lõpliku statistika kinnitamist kaheksa hariliku tuuni deklaratsiooni. Need deklaratsioonid saatis üks kalur, kes oli üllatunud, et ametivõimud vähendasid tema uue aasta individuaalkvooti 2005. aasta vähese püügi tõttu. Nende lisakoguste arvessevõtt põhjustaski riikliku kvoodi ületamise. |
| --- | --- |

b)

Itaalias laekus kvootide seiretalitusele pärast lõpliku statistika kinnitamist kaheksa hariliku tuuni deklaratsiooni. Need deklaratsioonid saatis üks kalur, kes oli üllatunud, et ametivõimud vähendasid tema uue aasta individuaalkvooti 2005. aasta vähese püügi tõttu. Nende lisakoguste arvessevõtt põhjustaski riikliku kvoodi ületamise.

Andmete valideerimiskontroll on piiratud ja vahelduva tõhususega

Üheski külastatud liikmesriigis ei suudetud tuvastada kõiki deklaratsioonides esinevaid kõrvalekaldeid

| 31. | Ühenduse õigusaktides (35) on sätestatud liikmesriikide kohustus kehtestada valideerimissüsteem, mis hõlmab ristkontrollimisi, erinevatest deklareerimiskohustustest tulenevate andmete kontrollimist ja VMS andmete kontrollimist. Lisaks on sätestatud, et iga liikmesriik peab looma kontrollimise hõlbustamiseks andmebaasi, kuid õigusaktides ei täpsustata valideerimiskontrollide iseloomu ega ulatust. |
| --- | --- |

31.

Ühenduse õigusaktides (35) on sätestatud liikmesriikide kohustus kehtestada valideerimissüsteem, mis hõlmab ristkontrollimisi, erinevatest deklareerimiskohustustest tulenevate andmete kontrollimist ja VMS andmete kontrollimist. Lisaks on sätestatud, et iga liikmesriik peab looma kontrollimise hõlbustamiseks andmebaasi, kuid õigusaktides ei täpsustata valideerimiskontrollide iseloomu ega ulatust.

| 32. | Üheski liikmesriigis ei olnud integreeritud valideerimissüsteemi, st süsteemi, mis võimaldaks sama tüüpi deklaratsioonide andmeid automaatselt ja süstemaatiliselt kontrollida:






  a) | üheski külastatud liikmesriigis ei toimunud kolme põhideklaratsiooni andmete ja vastavate VMS andmete automaatset ja süstemaatilist ristkontrollimist; |
| --- | --- | --- |

32.

Üheski liikmesriigis ei olnud integreeritud valideerimissüsteemi, st süsteemi, mis võimaldaks sama tüüpi deklaratsioonide andmeid automaatselt ja süstemaatiliselt kontrollida:

a)

üheski külastatud liikmesriigis ei toimunud kolme põhideklaratsiooni andmete ja vastavate VMS andmete automaatset ja süstemaatilist ristkontrollimist;

| b) | Prantsusmaal ei võetud lossimisdeklaratsioone arvesse ning andmete valideerimissüsteem seisnes mittetäielike (36) ja vahel ebaasjakohaste (37) müügiandmete täiendamises pardapäeviku hinnanguliste andmetega; |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaal ei võetud lossimisdeklaratsioone arvesse ning andmete valideerimissüsteem seisnes mittetäielike (36) ja vahel ebaasjakohaste (37) müügiandmete täiendamises pardapäeviku hinnanguliste andmetega;

| c) | Itaalias kasutati ainsa kvoodi alla kuuluva liigi seireks üht deklaratsiooni, mis muutis andmete ristkontrolli võimatuks; lisaks ei vastanud kasutatav dokumenditüüp 2005. aastal ja osaliselt ka veel 2006. aastal ühenduse normidele; |
| --- | --- |

c)

Itaalias kasutati ainsa kvoodi alla kuuluva liigi seireks üht deklaratsiooni, mis muutis andmete ristkontrolli võimatuks; lisaks ei vastanud kasutatav dokumenditüüp 2005. aastal ja osaliselt ka veel 2006. aastal ühenduse normidele;

| d) | Taanis ja Hispaanias kõrvutati lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste andmeid ainult füüsilise kontrolli käigus. |
| --- | --- |

d)

Taanis ja Hispaanias kõrvutati lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste andmeid ainult füüsilise kontrolli käigus.

| 33. | Muu hulgas ei sisestud üheski külastatud liikmesriigis, v.a Madalmaades, füüsiliste kontrollide käigus tehtud loenduste arvandmeid püügideklaratsioonide valideerimissüsteemi, kuigi need andmed on a priori deklaratsioonidest usaldusväärsemad. |
| --- | --- |

33.

Muu hulgas ei sisestud üheski külastatud liikmesriigis, v.a Madalmaades, füüsiliste kontrollide käigus tehtud loenduste arvandmeid püügideklaratsioonide valideerimissüsteemi, kuigi need andmed on a priori deklaratsioonidest usaldusväärsemad.

Kõigi liikmesriikide poolt tuvastatud kõrvalekalletega ei tegeleta kohaselt

| 34. | Üheski külastatud riigis ei dokumenteerita ristkontrollimisi piisavalt, et oleks võimalik kontrollida, kas need viidi läbi korrektselt ja kas tuvastatud kõrvalekalletega ka asjakohaselt tegeleti. |
| --- | --- |

34.

Üheski külastatud riigis ei dokumenteerita ristkontrollimisi piisavalt, et oleks võimalik kontrollida, kas need viidi läbi korrektselt ja kas tuvastatud kõrvalekalletega ka asjakohaselt tegeleti.

| 35. | Prantsusmaal nõrgestavad andmete valideerimissüsteemi toimimist juriidilised aspektid. Riigi halduses vaieldakse nimelt selle üle, kas deklareeritavad andmed on statistilise iseloomuga või ei. Lisaks ei teavita püügiandmeid töötlevad talitused õigusvaakumi tõttu inspektoreid regulaarselt lubatud kõikumise määra ületavatest kõrvalekalletest. |
| --- | --- |

35.

Prantsusmaal nõrgestavad andmete valideerimissüsteemi toimimist juriidilised aspektid. Riigi halduses vaieldakse nimelt selle üle, kas deklareeritavad andmed on statistilise iseloomuga või ei. Lisaks ei teavita püügiandmeid töötlevad talitused õigusvaakumi tõttu inspektoreid regulaarselt lubatud kõikumise määra ületavatest kõrvalekalletest.

| 36. | Kokkuvõttes leidis kontrollikoda valideerimissüsteemide puuduste tõttu kõikides külastatud liikmesriikides deklareeritud andmestikus kõrvalekaldeid, (38) mida ei oldud avastatud või millega ei tegeldud. |
| --- | --- |

36.

Kokkuvõttes leidis kontrollikoda valideerimissüsteemide puuduste tõttu kõikides külastatud liikmesriikides deklareeritud andmestikus kõrvalekaldeid, (38) mida ei oldud avastatud või millega ei tegeldud.

Puudulik integreerimine ja ühtlustamine ühenduse tasandil

Eri liikmesriikide süsteemide koostoimivuse piiratus vähendab kontrollimise põhjalikkust

| 37. | Koostoimivuse ja sidususe puudumine eri riikide püügiandmesüsteemide vahel vähendab kontrollivõimalusi ja seeläbi ka valideerimissüsteemide tõhusust. Näiteks kui esmamüük toimub riigis, mis ei ole laeva lipuriik ega kauba lossimisriik, ei saa teostada andmete automaatset ristkontrolli, kõrvutades müügiteatise andmeid pardapäeviku ja lossimisdeklaratsiooni andmetega (39). |
| --- | --- |

37.

Koostoimivuse ja sidususe puudumine eri riikide püügiandmesüsteemide vahel vähendab kontrollivõimalusi ja seeläbi ka valideerimissüsteemide tõhusust. Näiteks kui esmamüük toimub riigis, mis ei ole laeva lipuriik ega kauba lossimisriik, ei saa teostada andmete automaatset ristkontrolli, kõrvutades müügiteatise andmeid pardapäeviku ja lossimisdeklaratsiooni andmetega (39).

Ebatäpsed ja ebaühtlased riiklikud ümberarvestustegurid

| 38. | Lubatud kogupüük ja kvoodid kehtestatakse tonnides, mis on väljendatud eluskaalu ekvivalendina, st täiskaladena püügi hetkel. Seevastu deklaratsioonides, (40) mille põhjal püügiseiret teostatakse, kasutatakse netokaalu. Nende kahe ühiku vahe tuleneb peamiselt kalade lõikamisest pardal. Mõõtühikute omavaheliseks konverteerimiseks kasutatakse ümberarvestustegureid. Need tegurid on aga seotud vanade andmetega, (41) mida pole rangelt kontrollitud ja mis tihtipeale erinevad liikmeriigiti. Tulemuseks on valideeritud püügiandmete ebatäpsus ning põhjendamatud ja vahel koguni olulised erinevused kogustes, mille alusel kvootide seiret teostatakse, sõltuvalt sellest, millises riigis lossimine toimub (42). |
| --- | --- |

38.

Lubatud kogupüük ja kvoodid kehtestatakse tonnides, mis on väljendatud eluskaalu ekvivalendina, st täiskaladena püügi hetkel. Seevastu deklaratsioonides, (40) mille põhjal püügiseiret teostatakse, kasutatakse netokaalu. Nende kahe ühiku vahe tuleneb peamiselt kalade lõikamisest pardal. Mõõtühikute omavaheliseks konverteerimiseks kasutatakse ümberarvestustegureid. Need tegurid on aga seotud vanade andmetega, (41) mida pole rangelt kontrollitud ja mis tihtipeale erinevad liikmeriigiti. Tulemuseks on valideeritud püügiandmete ebatäpsus ning põhjendamatud ja vahel koguni olulised erinevused kogustes, mille alusel kvootide seiret teostatakse, sõltuvalt sellest, millises riigis lossimine toimub (42).

Tõsised probleemid seoses jälgitavusega

| 39. | Kahes külastatud riigis ei olnud tagatud andmete jälgitavus, st ei olnud võimalik kontrollida, kas komisjonile edastatud koondandmed vastavad valideeritud üksikandmete summale. Tegu on tõsise kõrvalekaldega, sest ei ole võimalik luua seost kvootide seireks kasutatavate andmete ja üksikdeklaratsioonide andmete vahel:






  a) | Prantsusmaal tuvastati kuue analüüsitud liigi puhul olulised erinevused kohalike ametiasutuste koostatud üksikasjalikus teatises sisalduvate summade ja komisjonile edastatud lõplike arvandmete vahel (vaata tabel 1); Prantsuse ametivõimud selgitasid nende erinevuste võimalikku päritolu, aga ei suutnud neid kaotada;
  Tabel 1 | Liigid (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| | ANF (merikuratlased) | BFT (harilik tuun) | COD (tursk) | HKE (merluus) | SRX (railased) | WHG (merlang) |
| Audiitoritele esitatud üksikasjalikul aruandel näidatud kogus | 19 910,5 | 1 683,1 | 5 537,7 | 13 167,4 | 56,9 | 13 391,4 |
| Kalanduse peadirektoraadile edastatud andmed | 15 981,9 | 1 864,4 | 6 528,9 | 7 425,1 | 48,5 | 12 914,4 |
| Vahe (tonnides) | 3 928,6 | – 181,3 | – 991,2 | 5 742,3 | 8,4 | 477,0 |
| Vahe % | 24,6 % | –9,7 % | –15,2 % | 77,3 % | 17,3 % | 3,7 % |

39.

Kahes külastatud riigis ei olnud tagatud andmete jälgitavus, st ei olnud võimalik kontrollida, kas komisjonile edastatud koondandmed vastavad valideeritud üksikandmete summale. Tegu on tõsise kõrvalekaldega, sest ei ole võimalik luua seost kvootide seireks kasutatavate andmete ja üksikdeklaratsioonide andmete vahel:

a)

Prantsusmaal tuvastati kuue analüüsitud liigi puhul olulised erinevused kohalike ametiasutuste koostatud üksikasjalikus teatises sisalduvate summade ja komisjonile edastatud lõplike arvandmete vahel (vaata tabel 1); Prantsuse ametivõimud selgitasid nende erinevuste võimalikku päritolu, aga ei suutnud neid kaotada;

Tabel 1

Liigid (tonnides)

ANF (merikuratlased)

BFT (harilik tuun)

COD (tursk)

HKE (merluus)

SRX (railased)

WHG (merlang)

Audiitoritele esitatud üksikasjalikul aruandel näidatud kogus

19 910,5

1 683,1

5 537,7

13 167,4

56,9

13 391,4

Kalanduse peadirektoraadile edastatud andmed

15 981,9

1 864,4

6 528,9

7 425,1

48,5

12 914,4

Vahe (tonnides)

3 928,6

– 181,3

– 991,2

5 742,3

8,4

477,0

Vahe %

24,6 %

–9,7 %

–15,2 %

77,3 %

17,3 %

3,7 %

| b) | Hispaanias kalanduse ja merenduse peadirektoraadile deklareeritud andmed Hispaania laevade poolt 2005. aastal Hispaanias lossitud koguste kohta olid 40 % väiksemad (43) võrreldes riigi andmebaasides registreeritutega. Hispaania ametivõimud võtsid küll omaks, et kalanduse peadirektoraadile jäeti deklareerimata 148 500 tonni kvoodivälist püüki, kuid nad ei osanud anda selgitusi ülejäänud puuduva 20 500 tonni kohta; |
| --- | --- |

b)

Hispaanias kalanduse ja merenduse peadirektoraadile deklareeritud andmed Hispaania laevade poolt 2005. aastal Hispaanias lossitud koguste kohta olid 40 % väiksemad (43) võrreldes riigi andmebaasides registreeritutega. Hispaania ametivõimud võtsid küll omaks, et kalanduse peadirektoraadile jäeti deklareerimata 148 500 tonni kvoodivälist püüki, kuid nad ei osanud anda selgitusi ülejäänud puuduva 20 500 tonni kohta;

| c) | Itaalias Salerno piirkonnas lossiti kesktalituse väljastatud dokumendi andmetel 2005. aastal 97,5 tonni harilikku tuuni, samas kui kohapealsel kontrollimisel selgus, et nimetatud aastal ei olnud seda kalaliiki seal üldse lossitud. Lossitud koguseid tõendavast seitsmest püügideklaratsioonist oli kahel märgitud erineva piirkonna sadam. VMS signaalide analüüs ei aidanud tuvastada asjaomaste laevade täpset asukohta kõnealusel lossimispäeval (44). |
| --- | --- |

c)

Itaalias Salerno piirkonnas lossiti kesktalituse väljastatud dokumendi andmetel 2005. aastal 97,5 tonni harilikku tuuni, samas kui kohapealsel kontrollimisel selgus, et nimetatud aastal ei olnud seda kalaliiki seal üldse lossitud. Lossitud koguseid tõendavast seitsmest püügideklaratsioonist oli kahel märgitud erineva piirkonna sadam. VMS signaalide analüüs ei aidanud tuvastada asjaomaste laevade täpset asukohta kõnealusel lossimispäeval (44).

Kokkuvõttes põhineb kvoodiseire ebausaldusväärsetel andmetel

Liikmesriikides puuduvad integreeritud audit ja sertifitseerimissüsteem

| 40. | Üheski külastatud liikmesriigis ei tehta püügiandmete kogumis- ja valideerimissüsteemidele integreeritud auditit, et hinnata eeskätt IT-rakenduste kvaliteeti. Samuti ei ole ükski sõltumatu asutus sertifitseerinud komisjonile edastatud andmeid, mis pärinevad nendest süsteemidest. |
| --- | --- |

40.

Üheski külastatud liikmesriigis ei tehta püügiandmete kogumis- ja valideerimissüsteemidele integreeritud auditit, et hinnata eeskätt IT-rakenduste kvaliteeti. Samuti ei ole ükski sõltumatu asutus sertifitseerinud komisjonile edastatud andmeid, mis pärinevad nendest süsteemidest.

| 41. | Ometi oli kontrollimääruse (45) algses versioonis ette nähtud, et iga liikmesriik esitab komisjonile määruse jõustumisele järgneva aasta jooksul aruande, milles kirjeldatakse andmete kogumis- ja kontrollimiskorda ja näidatakse täpselt ära nende andmete usaldusväärsuse aste. See kohustus jäeti välja määruse hilisemates versioonides (46). |
| --- | --- |

41.

Ometi oli kontrollimääruse (45) algses versioonis ette nähtud, et iga liikmesriik esitab komisjonile määruse jõustumisele järgneva aasta jooksul aruande, milles kirjeldatakse andmete kogumis- ja kontrollimiskorda ja näidatakse täpselt ära nende andmete usaldusväärsuse aste. See kohustus jäeti välja määruse hilisemates versioonides (46).

Komisjon on olukorrast teadlik

| 42. | Komisjon on teadlik talle laekuvate andmete ebausaldusväärsusest (47) ja selle avalikustanud. |
| --- | --- |

42.

Komisjon on teadlik talle laekuvate andmete ebausaldusväärsusest (47) ja selle avalikustanud.

| 43. | Ometi üritab komisjon lähtuvalt neist ebamäärase kvaliteediga andmetest kvootide ületamist ennetada ja vajaduse korral ka sanktsioone määrata. |
| --- | --- |

43.

Ometi üritab komisjon lähtuvalt neist ebamäärase kvaliteediga andmetest kvootide ületamist ennetada ja vajaduse korral ka sanktsioone määrata.

Komisjoni seire on ebapiisav

| 44. | Liikmesriikidel lasub kvootide majandamise ja seire esmakohustus, seega peavad nad astuma vajalikke samme, et vältida kvootide ületamist, lõpetades vajaduse korral asjaomase püügi. Komisjon omakorda peab kontrollima, kas liikmesriigid täidavad oma kohustusi. Seetõttu saab komisjon peatada omal algatusel teatava kalavaru püügi (48). |
| --- | --- |

44.

Liikmesriikidel lasub kvootide majandamise ja seire esmakohustus, seega peavad nad astuma vajalikke samme, et vältida kvootide ületamist, lõpetades vajaduse korral asjaomase püügi. Komisjon omakorda peab kontrollima, kas liikmesriigid täidavad oma kohustusi. Seetõttu saab komisjon peatada omal algatusel teatava kalavaru püügi (48).

Ebarahuldav teabevahetussüsteem

| 45. | Püügiandmete elektroonilise edastuse süsteemil, mille kaudu liikmesriigid edastavad komisjonile igakuiseid püügiandmeid, on mitmeid puuduseid. Esiteks on edastatavad andmed, nagu eespool öeldud, ebausaldusväärsed. Teiseks ei pea kõik liikmesriigid aruannete esitamisel kinni ettenähtud tähtaegadest, mis kärbib komisjoni reageerimisvõimet. Kuna andmed on esitatud kumulatiivselt aasta kohta, ei ole võimalik kontrollida andmete ühtlust eri aastatel teatud perioodide lõikes ega tuvastada andmetöötlusest tingitud viivitusi. Kolmandaks takistab lihtsate loogikatestide puudumine isegi suurte kõrvalekallete kohest avastamist deklaratsioonides (49). |
| --- | --- |

45.

Püügiandmete elektroonilise edastuse süsteemil, mille kaudu liikmesriigid edastavad komisjonile igakuiseid püügiandmeid, on mitmeid puuduseid. Esiteks on edastatavad andmed, nagu eespool öeldud, ebausaldusväärsed. Teiseks ei pea kõik liikmesriigid aruannete esitamisel kinni ettenähtud tähtaegadest, mis kärbib komisjoni reageerimisvõimet. Kuna andmed on esitatud kumulatiivselt aasta kohta, ei ole võimalik kontrollida andmete ühtlust eri aastatel teatud perioodide lõikes ega tuvastada andmetöötlusest tingitud viivitusi. Kolmandaks takistab lihtsate loogikatestide puudumine isegi suurte kõrvalekallete kohest avastamist deklaratsioonides (49).

Andmete kvaliteeti ei hinnata

| 46. | Komisjon ei teosta kalanduse peadirektoraadile kalanduspoliitika rakendamise raames edastatud andmete ristkontrolli Eurostatile laekunud sarnaste andmetega, (50) kuigi erinevused on teatavatel juhtudel märkimisväärsed. |
| --- | --- |

46.

Komisjon ei teosta kalanduse peadirektoraadile kalanduspoliitika rakendamise raames edastatud andmete ristkontrolli Eurostatile laekunud sarnaste andmetega, (50) kuigi erinevused on teatavatel juhtudel märkimisväärsed.

| 47. | Komisjonil on 1999. aastast peale juurdepääs liikmesriikide elektrooniliste andmeregistrite duplikaatidele (51). See peaks võimaldama komisjonil hinnata talle edastatavate andmete kvaliteeti. Siiski esitas ta liikmesriikidele alles 2007. aastal esimese vastava püügiandmete taotluse. Komisjon põhjendab selle võimaluse vähest kasutamist tõigaga, et komisjoni kontrolli- ja inspektsioonitalitustel ei ole piisavalt personali, kes omaks põhjalikku andmeanalüüsi, -töötluse ja -kontrolli alast oskusteavet. |
| --- | --- |

47.

Komisjonil on 1999. aastast peale juurdepääs liikmesriikide elektrooniliste andmeregistrite duplikaatidele (51). See peaks võimaldama komisjonil hinnata talle edastatavate andmete kvaliteeti. Siiski esitas ta liikmesriikidele alles 2007. aastal esimese vastava püügiandmete taotluse. Komisjon põhjendab selle võimaluse vähest kasutamist tõigaga, et komisjoni kontrolli- ja inspektsioonitalitustel ei ole piisavalt personali, kes omaks põhjalikku andmeanalüüsi, -töötluse ja -kontrolli alast oskusteavet.

Tabel 2

Näited kalanduse peadirektoraadile ja Eurostatile esitatud andmete erinevusest

| 2005 harilik tuun (BFT) (tonnides) |
| --- |
| Liikmesriik | Kvoot | Kalanduse peadirektoraadi andmed | Eurostati andmed | Vahe |
| (tonni) | % |
| Prantsusmaa | 6 983 | 8 936 | 9 726 | – 791 | –8,8 % |
| Itaalia | 4 888 | 4 879 | 4 272 | 607 | 12,4 % |
| Hispaania | 5 857 | 5 850 | 5 650 | 200 | 3,4 % |

2005 harilik tuun (BFT) (tonnides)

Liikmesriik

Kvoot

Kalanduse peadirektoraadi andmed

Eurostati andmed

Vahe

(tonni)

%

Prantsusmaa

6 983

8 936

9 726

– 791

–8,8 %

Itaalia

4 888

4 879

4 272

607

12,4 %

Hispaania

5 857

5 850

5 650

200

3,4 %

Lünklik seire

| 48. | Komisjoni loodud hoiatus- ja seiresüsteem seisneb selles, et iga kvoodi alla kuuluva liigi puhul (52) toimub kvoodikoguste ja deklareeritud püügikoguste automaatne võrdlemine. Kui kvoot on täitunud teatud kindla piirini, saadetakse asjaomasele liikmesriigile hoiatus, milles kutsutakse teda üles teatama võetavatest meetmetest. |
| --- | --- |

48.

Komisjoni loodud hoiatus- ja seiresüsteem seisneb selles, et iga kvoodi alla kuuluva liigi puhul (52) toimub kvoodikoguste ja deklareeritud püügikoguste automaatne võrdlemine. Kui kvoot on täitunud teatud kindla piirini, saadetakse asjaomasele liikmesriigile hoiatus, milles kutsutakse teda üles teatama võetavatest meetmetest.

| 49. | Selle süsteemi tõhusust õõnestavad viivitused püügiandmete deklareerimisel ja liikmesriikide vahelises kvoodivahetuses, eritingimuste kohaldamisest tulenev keerukus, (53) võimalikud hüvitused, osalised ülekandmised ja mahaarvamised järgmise aasta kvootidest, mida kohaldatakse erinevatel tingimustel, samuti süsteemi haldavate inimressursside vähesus. 2005. aastal ei suutnud süsteem vältida 26 kvoodi ametlikku ületamist, mis oli 11 kvoodi puhul märkimisväärne (54). |
| --- | --- |

49.

Selle süsteemi tõhusust õõnestavad viivitused püügiandmete deklareerimisel ja liikmesriikide vahelises kvoodivahetuses, eritingimuste kohaldamisest tulenev keerukus, (53) võimalikud hüvitused, osalised ülekandmised ja mahaarvamised järgmise aasta kvootidest, mida kohaldatakse erinevatel tingimustel, samuti süsteemi haldavate inimressursside vähesus. 2005. aastal ei suutnud süsteem vältida 26 kvoodi ametlikku ületamist, mis oli 11 kvoodi puhul märkimisväärne (54).

Piiratud tegutsemisvõimalused

| 50. | Komisjonil on õigus püük omal algatusel lõpetada (55). Et aga selle sättega kaasneb kohustus esitada piisavaid tõendeid kvoodi ammendumise kohta, kohaldatakse seda võimalust tegelikkuses ainult neile varudele, mille puhul laevade ja asjaomaste lossimiste arv on väike. Pealegi tahab komisjon juriidilise riski vältimiseks olla enne tegutsemist veendunud, et teabe usaldusväärsus on väga kõrge; see lükkab omakorda edasi otsuse vastuvõtmist ja vähendab meetme tõhusust. |
| --- | --- |

50.

Komisjonil on õigus püük omal algatusel lõpetada (55). Et aga selle sättega kaasneb kohustus esitada piisavaid tõendeid kvoodi ammendumise kohta, kohaldatakse seda võimalust tegelikkuses ainult neile varudele, mille puhul laevade ja asjaomaste lossimiste arv on väike. Pealegi tahab komisjon juriidilise riski vältimiseks olla enne tegutsemist veendunud, et teabe usaldusväärsus on väga kõrge; see lükkab omakorda edasi otsuse vastuvõtmist ja vähendab meetme tõhusust.

| 51. | Kokkuvõttes on kvootide seire puudulik, sest see põhineb kaheldava kvaliteediga andmetel, seda kontrollitakse komisjoni poolt piiratud ulatuses ja täitemeetmete rakendamine ei ole praktiliselt võimalik. Halduskontrollid on küll tõhusad, aga need ei taga kõikidel juhtudel deklareeritavate andmete korrektsust. Halduskontrolle tuleks täiendada füüsilise kontrollimisega. |
| --- | --- |

51.

Kokkuvõttes on kvootide seire puudulik, sest see põhineb kaheldava kvaliteediga andmetel, seda kontrollitakse komisjoni poolt piiratud ulatuses ja täitemeetmete rakendamine ei ole praktiliselt võimalik. Halduskontrollid on küll tõhusad, aga need ei taga kõikidel juhtudel deklareeritavate andmete korrektsust. Halduskontrolle tuleks täiendada füüsilise kontrollimisega.

Piiratud tõhususega riiklikud inspektsioonid

| 52. | Kalavarude säästva majandamise poliitika edukus sõltub erinevate õigusnormide tõhusast kohaldamisest. See eeldab ka tõhusate kontrolli- ja inspektsioonisüsteemide olemasolu, st suutlikkust rikkumisi ennetada ja tuvastada. Selle täitmiseks on vajalikud vastavad üldnormid, piisav kontrollisurve ja optimeeritud inspekteerimine. Ühegi nende kolme tingimuse olemasolu ei olnud võimalik tõestada. |
| --- | --- |

52.

Kalavarude säästva majandamise poliitika edukus sõltub erinevate õigusnormide tõhusast kohaldamisest. See eeldab ka tõhusate kontrolli- ja inspektsioonisüsteemide olemasolu, st suutlikkust rikkumisi ennetada ja tuvastada. Selle täitmiseks on vajalikud vastavad üldnormid, piisav kontrollisurve ja optimeeritud inspekteerimine. Ühegi nende kolme tingimuse olemasolu ei olnud võimalik tõestada.

Üldiste kontrollinormide puudumine

Üldnormide puudumine ...

| 53. | Ühenduse õiguses on sätestatud, et liikmesriigid kohustuvad võtma meetmeid, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus kontrollimine ja inspekteerimine (56). Seni pole aga üheski suunises neid mõisteid täpselt defineeritud. |
| --- | --- |

53.

Ühenduse õiguses on sätestatud, et liikmesriigid kohustuvad võtma meetmeid, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus kontrollimine ja inspekteerimine (56). Seni pole aga üheski suunises neid mõisteid täpselt defineeritud.

| 54. | Komisjon lisas pärast ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformi taastamiskavade raames õigusaktidesse inspekteerimisnormid, kvantifitseeritud kontrollieesmärgid ja liikmesriikide kohustuse luua riiklikud kontrollikavad. Tegu on siiski vaid erijuhtudega ja valitseb oht, et taoliste nõuete lisandumine toob kaasa kattuvad ja keerukad kohustused, mida on raske hallata ja täita, ilma et see nõrgendaks tunduvalt kavadega hõlmamata kalandusettevõtete kontrollitaset. |
| --- | --- |

54.

Komisjon lisas pärast ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformi taastamiskavade raames õigusaktidesse inspekteerimisnormid, kvantifitseeritud kontrollieesmärgid ja liikmesriikide kohustuse luua riiklikud kontrollikavad. Tegu on siiski vaid erijuhtudega ja valitseb oht, et taoliste nõuete lisandumine toob kaasa kattuvad ja keerukad kohustused, mida on raske hallata ja täita, ilma et see nõrgendaks tunduvalt kavadega hõlmamata kalandusettevõtete kontrollitaset.

... sünnitab erinevad ja ebamugavad menetlused ...

| 55. | Üldnormide puudumisel kohaldab iga liikmesriik oma pädevusse jäävas piirkonnas oma eripärast süsteemi. Riikide eri lähenemisviisid on toonud kaasa erinevad menetlused ja praktika. See mitmekesisus lubab ettevõtjatel kaevata menetluste peale, mida nad peavad diskrimineerivaks, ja kahelda ühise kalanduspoliitika asjakohasuses, vähendades nii nende valmidust järgida selle eeskirju. |
| --- | --- |

55.

Üldnormide puudumisel kohaldab iga liikmesriik oma pädevusse jäävas piirkonnas oma eripärast süsteemi. Riikide eri lähenemisviisid on toonud kaasa erinevad menetlused ja praktika. See mitmekesisus lubab ettevõtjatel kaevata menetluste peale, mida nad peavad diskrimineerivaks, ja kahelda ühise kalanduspoliitika asjakohasuses, vähendades nii nende valmidust järgida selle eeskirju.

... ja piirab komisjoni hindamiste ulatust

| 56. | Komisjoni ülesandeks on hinnata ja kontrollida, kuidas liikmesriigid kohaldavad ühise kalanduspoliitika eeskirju, (57) eeskätt aga seda, kuidas riigid täidavad oma kohustust luua tõhus kontrolli- ja inspektsioonisüsteem. Selle töö tulemuseks on iga kolme aasta tagant ilmuvad aruanded (58). |
| --- | --- |

56.

Komisjoni ülesandeks on hinnata ja kontrollida, kuidas liikmesriigid kohaldavad ühise kalanduspoliitika eeskirju, (57) eeskätt aga seda, kuidas riigid täidavad oma kohustust luua tõhus kontrolli- ja inspektsioonisüsteem. Selle töö tulemuseks on iga kolme aasta tagant ilmuvad aruanded (58).

| 57. | Kuna puuduvad õigussätted ja ka komisjon pole seni välja töötanud üldiselt heakskiidetud norme, ei saanud ta teostada liikmesriikides rakendatavate süsteemide üldhindamist. Seetõttu keskendus komisjon inspekteerimisel riiklike süsteemide sellistele menetlustele, mille suhtes kohaldatakse konkreetseid õigussätteid, sest need on ainsad, mille puhul saab inspekteerimise tulemusi kasutada kohtuvaidlustes. See lähenemisviis ei võimalda aga komisjonil anda hinnangut selle kohta, milline on liikmesriikides ühenduse õigustiku kohaselt loodud inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide üldine tõhusus. |
| --- | --- |

57.

Kuna puuduvad õigussätted ja ka komisjon pole seni välja töötanud üldiselt heakskiidetud norme, ei saanud ta teostada liikmesriikides rakendatavate süsteemide üldhindamist. Seetõttu keskendus komisjon inspekteerimisel riiklike süsteemide sellistele menetlustele, mille suhtes kohaldatakse konkreetseid õigussätteid, sest need on ainsad, mille puhul saab inspekteerimise tulemusi kasutada kohtuvaidlustes. See lähenemisviis ei võimalda aga komisjonil anda hinnangut selle kohta, milline on liikmesriikides ühenduse õigustiku kohaselt loodud inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide üldine tõhusus.

| 58. | Kontrollikoda hindas omalt poolt külastatud liikmesriikide inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide tõhusust, tuginedes seejuures kontrollisüsteemide suhtes üldiselt kohaldatavatele normidele (59). Nimetatud normid jagunevad kahte suurde kategooriasse — need, mis tagavad piisava üldise kontrollisurve, ja need, mis tagavad inspektsioonide tõhusa suunatuse. |
| --- | --- |

58.

Kontrollikoda hindas omalt poolt külastatud liikmesriikide inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide tõhusust, tuginedes seejuures kontrollisüsteemide suhtes üldiselt kohaldatavatele normidele (59). Nimetatud normid jagunevad kahte suurde kategooriasse — need, mis tagavad piisava üldise kontrollisurve, ja need, mis tagavad inspektsioonide tõhusa suunatuse.

Kontrollisurvet on raske hinnata ja see on vahel ebapiisav

| 59. | Iga kontrollisüsteem on tõhus vaid siis, kui sellega kaasneb minimaaltasemel füüsiline kontrollimine, mille eesmärk on kontrollida õigusnormide täitmist kohapeal. Seda taset tuleb hinnata mitte ainult kvantiteedi, vaid ka kvaliteedi aspektist. Selleks tuleb aga sõnastada inspektsiooni miinimumnõuded, seirata inspekteerimist ning kontrollida inspekteerimisoperatsioonide tegelikku kulgu ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

59.

Iga kontrollisüsteem on tõhus vaid siis, kui sellega kaasneb minimaaltasemel füüsiline kontrollimine, mille eesmärk on kontrollida õigusnormide täitmist kohapeal. Seda taset tuleb hinnata mitte ainult kvantiteedi, vaid ka kvaliteedi aspektist. Selleks tuleb aga sõnastada inspektsiooni miinimumnõuded, seirata inspekteerimist ning kontrollida inspekteerimisoperatsioonide tegelikku kulgu ja kvaliteeti.

Puuduvad inspektsioonidele kohaldatavad üldised õigusnormid

| 60. | Nagu eelnevalt märgitud, ei ole inspektsiooni mõistet ühenduse õigusaktides defineeritud. Sõnaga „inspektsioon” tähistatakse seetõttu ühtviisi nii mõneminutilist kalastusloa kontrolli kui ka mitmepäevast operatsiooni, kus kontrollitakse rea inspektorite osavõtul põhjalikult lasti, kalapüügivahendeid ja kogu dokumentatsiooni. Lisaks lülitavad teatavad liikmesriigid praegust olukorda ära kasutades oma kontrollistatistikasse inspektsioonid, mille käigus ei kontrollita otseselt kalavarude säilitamise eeskirjade täitmist, vaid näiteks tervishoiunõudeid või ohutust. |
| --- | --- |

60.

Nagu eelnevalt märgitud, ei ole inspektsiooni mõistet ühenduse õigusaktides defineeritud. Sõnaga „inspektsioon” tähistatakse seetõttu ühtviisi nii mõneminutilist kalastusloa kontrolli kui ka mitmepäevast operatsiooni, kus kontrollitakse rea inspektorite osavõtul põhjalikult lasti, kalapüügivahendeid ja kogu dokumentatsiooni. Lisaks lülitavad teatavad liikmesriigid praegust olukorda ära kasutades oma kontrollistatistikasse inspektsioonid, mille käigus ei kontrollita otseselt kalavarude säilitamise eeskirjade täitmist, vaid näiteks tervishoiunõudeid või ohutust.

| 61. | Kontrollimine ei pea tingimata olema põhjalik, et olla kasulik. Ometigi peab iga inspektsioon selleks, et olla tõhus, vastama teatud tunnustele, mis sõltuvad tema iseloomust. Võtame näiteks lossimiskontrolli. Kui inspektorid ei võta osa kõikidest operatsioonidest algusest kuni lõpuni ega kontrolli inspektsiooni lõpus trümmide sisu, ei saa sellise kontrolli põhjal anda hinnangut deklareeritud püügikoguste täpsusele. |
| --- | --- |

61.

Kontrollimine ei pea tingimata olema põhjalik, et olla kasulik. Ometigi peab iga inspektsioon selleks, et olla tõhus, vastama teatud tunnustele, mis sõltuvad tema iseloomust. Võtame näiteks lossimiskontrolli. Kui inspektorid ei võta osa kõikidest operatsioonidest algusest kuni lõpuni ega kontrolli inspektsiooni lõpus trümmide sisu, ei saa sellise kontrolli põhjal anda hinnangut deklareeritud püügikoguste täpsusele.

| 62. | Kõik liikmesriigid ei ole veel defineerinud peamiste inspektsiooniliikide kriteeriume, mis peavad tagama nende tõhususe. Komisjon astus selle sammu alles 2007. aastal, sõnastades kriteeriumid, millele liikmesriikide inspektsioonid peavad vastama, et neid saaks kolme aasta tagant ilmuvates hindamisaruannetes arvesse võtta. Liikmesriikide teabevahetussüsteemid on aga sedavõrd nõrgatasemelised, et nimetatud kriteeriumidele vastavate inspektsioonide kindlakstegemine ja loendamine võib osutuda problemaatiliseks. |
| --- | --- |

62.

Kõik liikmesriigid ei ole veel defineerinud peamiste inspektsiooniliikide kriteeriume, mis peavad tagama nende tõhususe. Komisjon astus selle sammu alles 2007. aastal, sõnastades kriteeriumid, millele liikmesriikide inspektsioonid peavad vastama, et neid saaks kolme aasta tagant ilmuvates hindamisaruannetes arvesse võtta. Liikmesriikide teabevahetussüsteemid on aga sedavõrd nõrgatasemelised, et nimetatud kriteeriumidele vastavate inspektsioonide kindlakstegemine ja loendamine võib osutuda problemaatiliseks.

Inspektsioonid on halvasti dokumenteeritud ...

| 63. | Üksikinspektsioonide korrektne dokumenteerimine on äärmiselt oluline. Esiteks võimaldab see jälgida läbiviidud kontrollide kvaliteeti ja ulatust ning teiseks on see hädavajalik tegur, et tagada rikkumiste korral algatatud kohtuvaidluste tõhusus. |
| --- | --- |

63.

Üksikinspektsioonide korrektne dokumenteerimine on äärmiselt oluline. Esiteks võimaldab see jälgida läbiviidud kontrollide kvaliteeti ja ulatust ning teiseks on see hädavajalik tegur, et tagada rikkumiste korral algatatud kohtuvaidluste tõhusus.

| 64. | Ühenduse õigus ei näe ette näidiskontrollivorme, mis peaksid kasutama kõik kontrolliasutused (60). Ühisnormide puudumise kontekstis aitaks see ometi suurendada läbipaistvust ja kergendaks koostööd liikmesriikide kontrolliasutuste vahel. |
| --- | --- |

64.

Ühenduse õigus ei näe ette näidiskontrollivorme, mis peaksid kasutama kõik kontrolliasutused (60). Ühisnormide puudumise kontekstis aitaks see ometi suurendada läbipaistvust ja kergendaks koostööd liikmesriikide kontrolliasutuste vahel.

| 65. | Kontrollikoda tuvastas auditi käigus liikmesriikides inspektsioonide dokumenteerimisel järgmised puudused:






  a) | Itaalias koostatakse aruanne ainult selliste inspektsioonide kohta, mille käigus tuvastati rikkumine, ja aruandes on üksikasjalikult ära toodud ainult rikkumisega seotud seigad; |
| --- | --- | --- |

65.

Kontrollikoda tuvastas auditi käigus liikmesriikides inspektsioonide dokumenteerimisel järgmised puudused:

a)

Itaalias koostatakse aruanne ainult selliste inspektsioonide kohta, mille käigus tuvastati rikkumine, ja aruandes on üksikasjalikult ära toodud ainult rikkumisega seotud seigad;

| b) | Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis ei ole võimalik kontrolliaruannete põhjal hinnata, kas teatavad inspektsiooni tõhusust tagavad põhitingimused on täidetud, (61) või siis on aruannetes esitatud teave vasturääkiv. |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaal, Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis ei ole võimalik kontrolliaruannete põhjal hinnata, kas teatavad inspektsiooni tõhusust tagavad põhitingimused on täidetud, (61) või siis on aruannetes esitatud teave vasturääkiv.

... ega kajastu alati keskandmebaasides

| 66. | Kõigi inspektsiooniaruannete registreerimine elektroonilises keskandmebaasis on äärmiselt oluline. See lihtsustab andmete jälgitavust ja kasutamist, võimaldades anda üldhinnangu inspekteerimisele, eriti selle kvantiteedile ja tulemustele. |
| --- | --- |

66.

Kõigi inspektsiooniaruannete registreerimine elektroonilises keskandmebaasis on äärmiselt oluline. See lihtsustab andmete jälgitavust ja kasutamist, võimaldades anda üldhinnangu inspekteerimisele, eriti selle kvantiteedile ja tulemustele.

| 67. | Ka selles küsimuses ei kirjuta ühenduse õigusaktid ette kohustusi ega norme, jättes igale liikmesriigile vabaduse luua oma süsteem (või seda mitte teha). |
| --- | --- |

67.

Ka selles küsimuses ei kirjuta ühenduse õigusaktid ette kohustusi ega norme, jättes igale liikmesriigile vabaduse luua oma süsteem (või seda mitte teha).

| 68. | Kontrollikoja poolt läbiviidud kontrollimiste ajal puudusid Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis inspekteerimisaruannete keskregistreerimissüsteemid. |
| --- | --- |

68.

Kontrollikoja poolt läbiviidud kontrollimiste ajal puudusid Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis inspekteerimisaruannete keskregistreerimissüsteemid.

Piiratud kvaliteedikontroll

| 69. | Tõhus kontrollisüsteem eeldab kvaliteedikontrolli olemasolu, mis tagab tehtud töö vastavuse selles valdkonnas kehtivatele õigusnormidele. Ehkki kõikides külastatud riikides vaadatakse läbi sanktsioonide määramisega lõppenud inspekteerimised, ei tehta sama teiste inspekteerimisaruannetega, mis takistab teatavate kontrollimise kõrvalekallete avastamist ja korrigeerimist. |
| --- | --- |

69.

Tõhus kontrollisüsteem eeldab kvaliteedikontrolli olemasolu, mis tagab tehtud töö vastavuse selles valdkonnas kehtivatele õigusnormidele. Ehkki kõikides külastatud riikides vaadatakse läbi sanktsioonide määramisega lõppenud inspekteerimised, ei tehta sama teiste inspekteerimisaruannetega, mis takistab teatavate kontrollimise kõrvalekallete avastamist ja korrigeerimist.

| 70. | Viies kuuest külastatud liikmesriigist avastas kontrollikoda juhtumeid, kus rikkumistega ei tegeletud, nagu menetluskord ette näeb, ilma et selle otsuse kohta oleks esitatud dokumenteeritud põhjendust. Kuuendas riigis, Itaalias, ei ole see võimalik, sest seal dokumenteeritakse ainult inspekteerimisi, mis on toonud ilmsiks rikkumised. |
| --- | --- |

70.

Viies kuuest külastatud liikmesriigist avastas kontrollikoda juhtumeid, kus rikkumistega ei tegeletud, nagu menetluskord ette näeb, ilma et selle otsuse kohta oleks esitatud dokumenteeritud põhjendust. Kuuendas riigis, Itaalias, ei ole see võimalik, sest seal dokumenteeritakse ainult inspekteerimisi, mis on toonud ilmsiks rikkumised.

Inspektorite arv ei ole alati piisav

| 71. | Inspektorite arv ja tööaeg, mille nad pühendavad kalanduspoliitikale, peavad olema piisavad, et oleks tagatud rahuldav inspekteerimismaht ja inspektsioonide hoiatav mõju. Ometi on olukord riigiti liiga erinev, (62) et selles valdkonnas oleks võimalik kehtestada üldiseid eeskirju. |
| --- | --- |

71.

Inspektorite arv ja tööaeg, mille nad pühendavad kalanduspoliitikale, peavad olema piisavad, et oleks tagatud rahuldav inspekteerimismaht ja inspektsioonide hoiatav mõju. Ometi on olukord riigiti liiga erinev, (62) et selles valdkonnas oleks võimalik kehtestada üldiseid eeskirju.

| 72. | Siiski täheldati või tuvastati auditi tulemusena, et mitmetes liikmesriikides on inspekteerimismaht ebapiisav:






  a) | Hispaanias hindasid 2003. aastal riiklikud kontrolliasutused, et vajalik inspektorite arv peaks olema 139, kuigi 2006. aastal oli inspektoreid vaid 91; |
| --- | --- | --- |

72.

Siiski täheldati või tuvastati auditi tulemusena, et mitmetes liikmesriikides on inspekteerimismaht ebapiisav:

a)

Hispaanias hindasid 2003. aastal riiklikud kontrolliasutused, et vajalik inspektorite arv peaks olema 139, kuigi 2006. aastal oli inspektoreid vaid 91;

| b) | Taanis ja Ühendkuningriigis (Inglismaal ja Walesis) viivad inspektorid läbi liiga vähe kontrollimisi: kahest inspektorist koosnevad meeskonnad peavad kontrollima vastavalt 11 ja 10 lossimispaika, kus lossitakse mitu korda päevas. |
| --- | --- |

b)

Taanis ja Ühendkuningriigis (Inglismaal ja Walesis) viivad inspektorid läbi liiga vähe kontrollimisi: kahest inspektorist koosnevad meeskonnad peavad kontrollima vastavalt 11 ja 10 lossimispaika, kus lossitakse mitu korda päevas.

| 73. | Seevastu Prantsusmaal ja Itaalias ei ole võimalik hinnata, kui suure osa teatavate kontrolliasutuste tööst moodustab kalandusjärelevalve. Need asutused inspekteerivad ka teisi sektoreid ja vastavate analüüsivahendite puudumise tõttu ei suuda nad väljastada täpset ja kontrollitavat teavet läbiviidud kalandusinspektsioonide kohta (vt punkt 83). |
| --- | --- |

73.

Seevastu Prantsusmaal ja Itaalias ei ole võimalik hinnata, kui suure osa teatavate kontrolliasutuste tööst moodustab kalandusjärelevalve. Need asutused inspekteerivad ka teisi sektoreid ja vastavate analüüsivahendite puudumise tõttu ei suuda nad väljastada täpset ja kontrollitavat teavet läbiviidud kalandusinspektsioonide kohta (vt punkt 83).

Suutmatus inspektsioone optimeerida

| 74. | Lisaks piisavale üldisele kontrollisurvele nõuab kontrollisüsteemi tõhusus, et olemasolevaid ressursse kasutataks optimaalselt. |
| --- | --- |

74.

Lisaks piisavale üldisele kontrollisurvele nõuab kontrollisüsteemi tõhusus, et olemasolevaid ressursse kasutataks optimaalselt.

Piiratud juurdepääs andmetele, mis on vajalikud tegevuskavade koostamiseks ja kontrollisihtide valikuks

| 75. | Kvaliteetse riskianalüüsi koostamiseks, kontrollistrateegia sõnastamiseks ja asjakohase tegevuskava väljatöötamiseks on vaja põhjalikult tunda erinevaid püügitegevusi, kalandussektoris tegutsejaid, tuvastatud rikkumisi ja minevikus määratud sanktsioone. |
| --- | --- |

75.

Kvaliteetse riskianalüüsi koostamiseks, kontrollistrateegia sõnastamiseks ja asjakohase tegevuskava väljatöötamiseks on vaja põhjalikult tunda erinevaid püügitegevusi, kalandussektoris tegutsejaid, tuvastatud rikkumisi ja minevikus määratud sanktsioone.

| 76. | Samamoodi sõltub inspektsioonide tõhusus operatiivtasandil inspektorite oskusest valida erinevate potentsiaalsete kontrollisihtide seast välja tunnuste poolest huvitavaim (63). Selleks on aga hädavajalik, et neid erinevaid andmeid sisaldavad andmebaasid eksisteeriksid ja et need andmed oleksid usaldusväärsed, täielikud ja ajakohastatud ning et igal inspektoril oleks neile kontrollipaigast otsene ja kohene juurdepääs. |
| --- | --- |

76.

Samamoodi sõltub inspektsioonide tõhusus operatiivtasandil inspektorite oskusest valida erinevate potentsiaalsete kontrollisihtide seast välja tunnuste poolest huvitavaim (63). Selleks on aga hädavajalik, et neid erinevaid andmeid sisaldavad andmebaasid eksisteeriksid ja et need andmed oleksid usaldusväärsed, täielikud ja ajakohastatud ning et igal inspektoril oleks neile kontrollipaigast otsene ja kohene juurdepääs.

| 77. | Esines juhtumeid, kus liikmesriikides puuduvad andmete kogumist, talletamist ja konsulteerimist võimaldavad teabesüsteemid:






  a) | inspektsioonide andmebaas puudus Itaalias ja toimis Prantsusmaal vaid osaliselt; |
| --- | --- | --- |

77.

Esines juhtumeid, kus liikmesriikides puuduvad andmete kogumist, talletamist ja konsulteerimist võimaldavad teabesüsteemid:

a)

inspektsioonide andmebaas puudus Itaalias ja toimis Prantsusmaal vaid osaliselt;

| b) | püügiandmete registreerimissüsteem ei pakkunud asjakohast teavet: näiteks Prantsusmaal ei anta teavet sadamates lossitavate koguste kohta. |
| --- | --- |

b)

püügiandmete registreerimissüsteem ei pakkunud asjakohast teavet: näiteks Prantsusmaal ei anta teavet sadamates lossitavate koguste kohta.

| 78. | Teistel juhtudel ei olnud need süsteemid kättesaadavad neid vajavatele töötajatele:






  a) | Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis ei olnud kõigil inspektoritel kontrollipaigast otsest juurdepääsu püügiandmetele ja/või VMS andmetele; |
| --- | --- | --- |

78.

Teistel juhtudel ei olnud need süsteemid kättesaadavad neid vajavatele töötajatele:

a)

Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis ei olnud kõigil inspektoritel kontrollipaigast otsest juurdepääsu püügiandmetele ja/või VMS andmetele;

| b) | inspektoritel ei olnud üheski riigis kontrollipaigalt otsest juurdepääsu teistes liikmesriikides registreeritud andmetele (teises riigis lossitud püükide andmed, välismaiste laevade VMS asukohad enne inspektori päritoluriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse vetesse saabumist jne). |
| --- | --- |

b)

inspektoritel ei olnud üheski riigis kontrollipaigalt otsest juurdepääsu teistes liikmesriikides registreeritud andmetele (teises riigis lossitud püükide andmed, välismaiste laevade VMS asukohad enne inspektori päritoluriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse vetesse saabumist jne).

Strateegiline kavandamine ja taktikaliste sihtide seadmine on ebapiisav

| 79. | Enamikus liikmesriikides ei viida läbi riskianalüüsi ega koostata selle põhjal ametlikku strateegilist dokumenti, kus oleksid loetletud inspekteerimisprioriteedid ja mille alusel toimuks vahendite ratsionaalne eraldamine, lähtudes eeskätt inspektsioonide kulu/tõhususe aspektist. Isegi kui inspekteerimise üldised tegevuskavad on olemas, ei täpsustata neis alati kasutavaid vahendeid ega seata kvantitatiivseid sihtmärke. |
| --- | --- |

79.

Enamikus liikmesriikides ei viida läbi riskianalüüsi ega koostata selle põhjal ametlikku strateegilist dokumenti, kus oleksid loetletud inspekteerimisprioriteedid ja mille alusel toimuks vahendite ratsionaalne eraldamine, lähtudes eeskätt inspektsioonide kulu/tõhususe aspektist. Isegi kui inspekteerimise üldised tegevuskavad on olemas, ei täpsustata neis alati kasutavaid vahendeid ega seata kvantitatiivseid sihtmärke.

| 80. | Taolises olukorras ei ole võimalik tagada, et eraldatavate vahendite liikide, kavandatavate inspekteerimiste ja asjaomase liikmesriigi pädevusse jääval alal toimuva püügi põhiriskide vahel valitseks sobiv tasakaal. Hispaanias külastatud kahes piirkonnas ilmnes, et suur osa inspektsioone keskendusid püükidele, mille puhul rikkumiste määr oli suhteliselt madal. |
| --- | --- |

80.

Taolises olukorras ei ole võimalik tagada, et eraldatavate vahendite liikide, kavandatavate inspekteerimiste ja asjaomase liikmesriigi pädevusse jääval alal toimuva püügi põhiriskide vahel valitseks sobiv tasakaal. Hispaanias külastatud kahes piirkonnas ilmnes, et suur osa inspektsioone keskendusid püükidele, mille puhul rikkumiste määr oli suhteliselt madal.

| 81. | Operatiivtasandil kahjustas inspektsioonisihtide puudumine inspekteerimiste tõhusust. Näiteks selgus Ühendkuningriigis, et inspektorid olid tihendanud kontrollimisi laevadel, kus ei olnud tuvastatud ühtegi rikkumist, samas kui teisi, aktiivselt püügiga tegelevaid ja olulise suurusega laevu ei olnud kunagi kontrollitud. |
| --- | --- |

81.

Operatiivtasandil kahjustas inspektsioonisihtide puudumine inspekteerimiste tõhusust. Näiteks selgus Ühendkuningriigis, et inspektorid olid tihendanud kontrollimisi laevadel, kus ei olnud tuvastatud ühtegi rikkumist, samas kui teisi, aktiivselt püügiga tegelevaid ja olulise suurusega laevu ei olnud kunagi kontrollitud.

| 82. | Samas on integreeritud inspektsioonid, mille käigus kontrollitakse ka ettevõtete raamatupidamisandmeid, nt koostöös maksuametitega läbiviidavad kontrollid, tõestanud oma tõhusust mitmetes riikides nagu Taani, Madalmaad ja Ühendkuningriik. Need inspektsioonid tõid päevavalgele vastuolud kalandustalitustele edastatava teabe ja ettevõtete juhtimisandmete vahel, eriti ettevõtetes, mis tegelevad ühtaegu püügi ja kalatoodete esmaostuga. Õigusaktidega sätestatud kohustuste puudumisel jääb see praktika aga marginaalseks. |
| --- | --- |

82.

Samas on integreeritud inspektsioonid, mille käigus kontrollitakse ka ettevõtete raamatupidamisandmeid, nt koostöös maksuametitega läbiviidavad kontrollid, tõestanud oma tõhusust mitmetes riikides nagu Taani, Madalmaad ja Ühendkuningriik. Need inspektsioonid tõid päevavalgele vastuolud kalandustalitustele edastatava teabe ja ettevõtete juhtimisandmete vahel, eriti ettevõtetes, mis tegelevad ühtaegu püügi ja kalatoodete esmaostuga. Õigusaktidega sätestatud kohustuste puudumisel jääb see praktika aga marginaalseks.

... ja tihti komplitseeritud kontrolliasutuste paljususe tõttu

| 83. | Kontrolliasutuste paljusus võib suurendada kattumiste või lünkade riski tegevusalade jagamisel ja võib põhjustada struktuuride jäikust, mis vähendab võimalust eraldada kontrollivahendeid vastavalt muutuvatele prioriteetidele:






  a) | Prantsusmaal osalesid inspektsiooni- ja õiguskaitsesüsteemi töös kaheksa direktoraati viiest ministeeriumist, ilma et vastutaval asutusel, s.o kalandusministeeriumil, oleks võimalik otseselt kontrollida üksuseid, millele ta tugineb ning mille tegevust ja vahendeid ta koordineerib; |
| --- | --- | --- |

83.

Kontrolliasutuste paljusus võib suurendada kattumiste või lünkade riski tegevusalade jagamisel ja võib põhjustada struktuuride jäikust, mis vähendab võimalust eraldada kontrollivahendeid vastavalt muutuvatele prioriteetidele:

a)

Prantsusmaal osalesid inspektsiooni- ja õiguskaitsesüsteemi töös kaheksa direktoraati viiest ministeeriumist, ilma et vastutaval asutusel, s.o kalandusministeeriumil, oleks võimalik otseselt kontrollida üksuseid, millele ta tugineb ning mille tegevust ja vahendeid ta koordineerib;

| b) | Hispaanias esines kattuv kalandusinspektsioon laevade puhul, mis tegutsevad üheaegselt nii sisevetes (64) kui ka välisvetes; lisaks võivad välisvetes tegutsevalt laevalt lossitavat lasti samas kohas ja samal ajal topeltkontrollida riiklikud inspektorid lossimiskontrolli raames ja piirkondlikud inspektorid esmamüügi raames; |
| --- | --- |

b)

Hispaanias esines kattuv kalandusinspektsioon laevade puhul, mis tegutsevad üheaegselt nii sisevetes (64) kui ka välisvetes; lisaks võivad välisvetes tegutsevalt laevalt lossitavat lasti samas kohas ja samal ajal topeltkontrollida riiklikud inspektorid lossimiskontrolli raames ja piirkondlikud inspektorid esmamüügi raames;

| c) | Prantsusmaal ja Itaalias ei suutnud riiklikud asutused täpselt hinnata kalandusinspektsioonidele eraldatavaid rahalisi ja materiaalseid vahendeid ning personali; selle teabe puudumine piirab omakorda vahendite edasist eraldamist. |
| --- | --- |

c)

Prantsusmaal ja Itaalias ei suutnud riiklikud asutused täpselt hinnata kalandusinspektsioonidele eraldatavaid rahalisi ja materiaalseid vahendeid ning personali; selle teabe puudumine piirab omakorda vahendite edasist eraldamist.

Inspektsioonide tulemuslikkuse seire puudub

| 84. | Tõhusa inspektsioonisüsteemi põhielementide hulka kuulub selle tulemuslikkuse mõõtmine. Et hinnata kontrollisüsteemi üldist kvaliteeti ja selle strateegiate tõhusust erinevates valdkondades, tuleb esmalt kindlaks määrata näitajad. |
| --- | --- |

84.

Tõhusa inspektsioonisüsteemi põhielementide hulka kuulub selle tulemuslikkuse mõõtmine. Et hinnata kontrollisüsteemi üldist kvaliteeti ja selle strateegiate tõhusust erinevates valdkondades, tuleb esmalt kindlaks määrata näitajad.

| 85. | Uuritavatest liikmesriikidest on tulemuslikkuse näitaja välja töötatud ainult ühes, kuid selle kvaliteeti kahandab inspektsioonide seiresüsteemi nõrkus (65). Mujal mõõdeti hindamisnäitajatega ainult üldist operatiivtegevust, (66) kuid need ei andnud teavet konkreetsete piirkondade ega kalandusettevõtete kohta. Nende näitajate põhjal ei saanud seega teha järeldusi kontrolli- ja inspekteerimistegevuse tõhususe kohta. |
| --- | --- |

85.

Uuritavatest liikmesriikidest on tulemuslikkuse näitaja välja töötatud ainult ühes, kuid selle kvaliteeti kahandab inspektsioonide seiresüsteemi nõrkus (65). Mujal mõõdeti hindamisnäitajatega ainult üldist operatiivtegevust, (66) kuid need ei andnud teavet konkreetsete piirkondade ega kalandusettevõtete kohta. Nende näitajate põhjal ei saanud seega teha järeldusi kontrolli- ja inspekteerimistegevuse tõhususe kohta.

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (Vigo) — piiratud pädevusega koordineerimisvahend

| 86. | Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur asub Vigos (Hispaania) ja selle eesmärk on „korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine” (67). Vastupidiselt sellele, mida võiks arvata agentuuri nime põhjal, ei ole tal kalanduskontrolli osas pädevust. |
| --- | --- |

86.

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur asub Vigos (Hispaania) ja selle eesmärk on „korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine” (67). Vastupidiselt sellele, mida võiks arvata agentuuri nime põhjal, ei ole tal kalanduskontrolli osas pädevust.

| 87. | Kuna agentuuri esimene tööprogramm võeti vastu 2007. aastaks, on esialgu veel liiga vara anda hinnang sellele, milline võiks olla agentuuri mõju auditi käigus avastatud erinevatele kitsaskohtadele. Siiski võib juba praegu avaldada kahetsust selle üle, et nn ühenduse inspektorite (68) pädevus piirdub ainult merega ja et koostöö rikkumiste seire ja sanktsioonide määramise alal jääb agentuuri pädevusest väljapoole. |
| --- | --- |

87.

Kuna agentuuri esimene tööprogramm võeti vastu 2007. aastaks, on esialgu veel liiga vara anda hinnang sellele, milline võiks olla agentuuri mõju auditi käigus avastatud erinevatele kitsaskohtadele. Siiski võib juba praegu avaldada kahetsust selle üle, et nn ühenduse inspektorite (68) pädevus piirdub ainult merega ja et koostöö rikkumiste seire ja sanktsioonide määramise alal jääb agentuuri pädevusest väljapoole.

Rikkumiste menetlemise ja sanktsioonide määramise süsteemid ei ole tihti asjakohased

| 88. | Rikkumiste menetlemise ja sanktsioonisüsteem on tõhus siis, kui iga eeldatava rikkumisega tegeletakse ja kui määratavad sanktsioonid on hoiatava iseloomuga. See kehtib nii eeskirju rikkuvate ettevõtjate kohta, kes kuuluvad liikmesriikide õiguspädevusse, kui ka liikmesriikide kohta, kelle üleastumised on tuvastanud komisjon. |
| --- | --- |

88.

Rikkumiste menetlemise ja sanktsioonisüsteem on tõhus siis, kui iga eeldatava rikkumisega tegeletakse ja kui määratavad sanktsioonid on hoiatava iseloomuga. See kehtib nii eeskirju rikkuvate ettevõtjate kohta, kes kuuluvad liikmesriikide õiguspädevusse, kui ka liikmesriikide kohta, kelle üleastumised on tuvastanud komisjon.

Riiklikud süsteemid on üldiselt liiga pehmed

| 89. | Ühenduse õiguse kohaselt peavad liikmesriikide rikkumiste menetlemise ja sanktsioonisüsteemid tagama, et iga rikkumise puhul algatatakse asjakohane menetlus, mis viib vajadusel korral hoiatava sanktsiooni määramiseni (69). Puudujäägid nii menetluste kui määratavate sanktsioonide tasandil takistavad selle kohustuse täitmist. |
| --- | --- |

89.

Ühenduse õiguse kohaselt peavad liikmesriikide rikkumiste menetlemise ja sanktsioonisüsteemid tagama, et iga rikkumise puhul algatatakse asjakohane menetlus, mis viib vajadusel korral hoiatava sanktsiooni määramiseni (69). Puudujäägid nii menetluste kui määratavate sanktsioonide tasandil takistavad selle kohustuse täitmist.

Rikkumistega tegelemine jääb vahel puudulikuks menetluslikul või õiguslikul põhjusel

| 90. | Teatavatel juhtudel ei algata vastutavad ametkonnad menetlusi, sest hindavad neid liiga kulukaks, võid jätavad meetmed võtmata õiguslikel kaalutlustel, mis takistab süüdimõistmist:






  a) | Ühendkuningriigis ehk täpsemalt Inglismaal ja Walesis puudub haldussanktsioonide süsteem ning kui esmane hindamine („public interest”) näitab, et menetluse kulu/kohaldatava trahvi suhe on liiga kõrge, jäetakse rikkumine menetlemata. Nii jäeti 2005. aastal avastatud rikkumistest 90 % (70) menetlemata ja rikkujale saadeti vaid kontrolliasutuse hoiatus; |
| --- | --- | --- |

90.

Teatavatel juhtudel ei algata vastutavad ametkonnad menetlusi, sest hindavad neid liiga kulukaks, võid jätavad meetmed võtmata õiguslikel kaalutlustel, mis takistab süüdimõistmist:

a)

Ühendkuningriigis ehk täpsemalt Inglismaal ja Walesis puudub haldussanktsioonide süsteem ning kui esmane hindamine („public interest”) näitab, et menetluse kulu/kohaldatava trahvi suhe on liiga kõrge, jäetakse rikkumine menetlemata. Nii jäeti 2005. aastal avastatud rikkumistest 90 % (70) menetlemata ja rikkujale saadeti vaid kontrolliasutuse hoiatus;

| b) | Prantsusmaal ei edastatud juriidiliste kaalutluste tõttu püügiandmete registreerimise käigus tuvastatud kõrvalekaldeid inspektoritele edasiseks võimalikuks kohtumenetluseks (vt punkt 35). |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaal ei edastatud juriidiliste kaalutluste tõttu püügiandmete registreerimise käigus tuvastatud kõrvalekaldeid inspektoritele edasiseks võimalikuks kohtumenetluseks (vt punkt 35).

Sanktsioonide ja varasemate rikkumiste mittetäielik tundmine

| 91. | Mitmes külastatud liikmesriigis ei ole loodud keskset elektroonilist andmebaasi, mis sisaldaks täielikku teavet kalandussektoris toimunud rikkumiste ja nende toimepanijate kohta. Seetõttu ei saa rikkumisi menetlevad ametkonnad tugineda oma otsuses varasemaid juhtumeid käsitlevale täisteabele. Veelgi enam — et puudub teave erinevate rikkumistüüpide puhul määratud sanktsioonide kohta, ei ole võimalik hinnata inspekteerimise tõhusust, mis omakorda takistab inspektsioonide strateegilist kavandamist ja asjakohaste kontrollisihtide seadmist (vt punkt 63). Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis puuduvad andmebaasid, mis sisaldaksid teavet kõigist kalandussektoris määratud sanktsioonidest. Taanis loodi selline andmebaas alles 2004. aastal. |
| --- | --- |

91.

Mitmes külastatud liikmesriigis ei ole loodud keskset elektroonilist andmebaasi, mis sisaldaks täielikku teavet kalandussektoris toimunud rikkumiste ja nende toimepanijate kohta. Seetõttu ei saa rikkumisi menetlevad ametkonnad tugineda oma otsuses varasemaid juhtumeid käsitlevale täisteabele. Veelgi enam — et puudub teave erinevate rikkumistüüpide puhul määratud sanktsioonide kohta, ei ole võimalik hinnata inspekteerimise tõhusust, mis omakorda takistab inspektsioonide strateegilist kavandamist ja asjakohaste kontrollisihtide seadmist (vt punkt 63). Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis puuduvad andmebaasid, mis sisaldaksid teavet kõigist kalandussektoris määratud sanktsioonidest. Taanis loodi selline andmebaas alles 2004. aastal.

Puudulik integreerimine ja ühtlustamine ühenduse tasandil

| 92. | Integreerimise ja ühtlustamise puudumine ühenduse tasandil vähendab sanktsioonide tõhusust. Esiteks seisneb probleem selles, kuidas tagada välisriigi kodanikule määratud sanktsiooni tõhus kohaldamine ka siis, kui kodanik on lahkunud selle riigi õiguspädevusest, kus rikkumine toime pandi. Teiseks on ühe liikmesriigi ametivõimudel raske, isegi võimatu võtta arvesse teises liikmesriigis tuvastatud rikkumisi, põhjuseks juurdepääs vastavale teabele või juriidilised kaalutlused. |
| --- | --- |

92.

Integreerimise ja ühtlustamise puudumine ühenduse tasandil vähendab sanktsioonide tõhusust. Esiteks seisneb probleem selles, kuidas tagada välisriigi kodanikule määratud sanktsiooni tõhus kohaldamine ka siis, kui kodanik on lahkunud selle riigi õiguspädevusest, kus rikkumine toime pandi. Teiseks on ühe liikmesriigi ametivõimudel raske, isegi võimatu võtta arvesse teises liikmesriigis tuvastatud rikkumisi, põhjuseks juurdepääs vastavale teabele või juriidilised kaalutlused.

| 93. | Nõukogu pidi koostama nimekirja meetmetest, mida liikmesriigid peavad võtma raskete rikkumiste korral, (71) aga ta ei ole seda veel teinud. Komisjon ei ole seni esitanud nõukogule vastavat ettepanekut. |
| --- | --- |

93.

Nõukogu pidi koostama nimekirja meetmetest, mida liikmesriigid peavad võtma raskete rikkumiste korral, (71) aga ta ei ole seda veel teinud. Komisjon ei ole seni esitanud nõukogule vastavat ettepanekut.

Karistused üldiselt ei ole komisjoni arvates piisavalt hoiatavad

| 94. | Isegi täpsetele vahenditele tuginemata jõudis komisjon järeldusele, et määratud sanktsioonide iseloom on üldjoontes liiga leebe. Komisjon teatas sellest avalikult, märkides et „kalandusettevõtete poolt sanktsioonideks makstav summa [...] on ligikaudu kaks tuhandikku lossitud lastide väärtusest [...]. Kui vaadata seda summat, siis võivad kalandusettevõtjad hakata suhtuma ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise eest määratud sanktsioonidesse kui tavalistesse käibekuludesse ega võta neid kui kutset järgida õigusnorme” (72). |
| --- | --- |

94.

Isegi täpsetele vahenditele tuginemata jõudis komisjon järeldusele, et määratud sanktsioonide iseloom on üldjoontes liiga leebe. Komisjon teatas sellest avalikult, märkides et „kalandusettevõtete poolt sanktsioonideks makstav summa [...] on ligikaudu kaks tuhandikku lossitud lastide väärtusest [...]. Kui vaadata seda summat, siis võivad kalandusettevõtjad hakata suhtuma ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise eest määratud sanktsioonidesse kui tavalistesse käibekuludesse ega võta neid kui kutset järgida õigusnorme” (72).

Liikmesriikidele surve avaldamise meetmed on tõhusad vaid erandkorras

| 95. | Selleks, et sundida liikmesriike kohustusi täitma, võib komisjon kaevata liikmesriigi Euroopa kohtusse ja algatada tavapärase kohustuste rikkumise menetluse või kasutada ühise kalanduspoliitika raames ettenähtud erimenetlusi. Kõigil neil menetlustel on aga omadused, mille tõttu neid on keeruline kasutada ja mis muudavad nad tõhusaks vaid erandkorras. |
| --- | --- |

95.

Selleks, et sundida liikmesriike kohustusi täitma, võib komisjon kaevata liikmesriigi Euroopa kohtusse ja algatada tavapärase kohustuste rikkumise menetluse või kasutada ühise kalanduspoliitika raames ettenähtud erimenetlusi. Kõigil neil menetlustel on aga omadused, mille tõttu neid on keeruline kasutada ja mis muudavad nad tõhusaks vaid erandkorras.

Pikad, mahukad ja vaid erandkorras tõhusad kohustuste rikkumise menetlused ...

| 96. | Kohustuste rikkumise menetlused on juba oma loomu poolest pikad. Enne kui asi jõuab üldse Euroopa kohtusse, tuleb esitada tuvastatud rikkumiste kohta märgukiri ja seejärel põhjendatud arvamus. Iga nimetatud etapp nõuab mahukat ettevalmistustööd ja kalanduse peadirektoraadi asjaomaste talitustega konsulteerimist, aga samuti komisjoni õigustalituse osalemist. Lisaks nende tööetappide tavapärastele tähtaegadele tuleb arvestada veel asjaoluga, et komisjon võtab rikkumisi puudutavad otsused vastu ainult kord kvartalis. Kokkuvõttes võivad kohustuste rikkumise menetlused nii kalandussektoris kui ka muudes valdkondades väldata mitmeid aastaid. |
| --- | --- |

96.

Kohustuste rikkumise menetlused on juba oma loomu poolest pikad. Enne kui asi jõuab üldse Euroopa kohtusse, tuleb esitada tuvastatud rikkumiste kohta märgukiri ja seejärel põhjendatud arvamus. Iga nimetatud etapp nõuab mahukat ettevalmistustööd ja kalanduse peadirektoraadi asjaomaste talitustega konsulteerimist, aga samuti komisjoni õigustalituse osalemist. Lisaks nende tööetappide tavapärastele tähtaegadele tuleb arvestada veel asjaoluga, et komisjon võtab rikkumisi puudutavad otsused vastu ainult kord kvartalis. Kokkuvõttes võivad kohustuste rikkumise menetlused nii kalandussektoris kui ka muudes valdkondades väldata mitmeid aastaid.

| 97. | Lisaks nõuavad kohustuste rikkumise menetlused, mis käsitlevad kontrolli-, inspektsiooni- või sanktsioonisüsteemide puudulikku rakendamist, mahukat komisjonipoolset inspekteerimistööd. Kergesti kontrollitavate hindamiskriteeriumide puudumisel peab komisjon hankima rohkesti tõendeid tõestamaks, et avastatud rikkumised on ühtaegu üldlevinud ja jätkuvad. See nõuab arvukaid auditikäike, kuna praktikas tohivad komisjoni inspektorid tuvastada rikkumisi ainult riiklike inspektorite osavõtul. Tegelikkuses osutub seetõttu liiga keeruliseks menetleda samaaegselt rohkem kui üht samalaadset kohtuasja (73). |
| --- | --- |

97.

Lisaks nõuavad kohustuste rikkumise menetlused, mis käsitlevad kontrolli-, inspektsiooni- või sanktsioonisüsteemide puudulikku rakendamist, mahukat komisjonipoolset inspekteerimistööd. Kergesti kontrollitavate hindamiskriteeriumide puudumisel peab komisjon hankima rohkesti tõendeid tõestamaks, et avastatud rikkumised on ühtaegu üldlevinud ja jätkuvad. See nõuab arvukaid auditikäike, kuna praktikas tohivad komisjoni inspektorid tuvastada rikkumisi ainult riiklike inspektorite osavõtul. Tegelikkuses osutub seetõttu liiga keeruliseks menetleda samaaegselt rohkem kui üht samalaadset kohtuasja (73).

| 98. | Pealegi ei ole süüdimõistev otsus kohustuste rikkumise kohta (74) tõhus iseenesest, sest liikmesriigi kohustus piirdub nende meetmete võtmisega, mis on vajalikud kohtuotsuse täideviimiseks. Rahalise sanktsiooni saab määrata alles siis, kui esimesele süüdimõistevale otsusele järgneb teine, (75) juhul kui esimeses kohtuotsuses tehtud ettekirjutusi ei rakendatud. Selleks peab aga komisjon esitama tõendeid, et rikkumine jätkus pärast esimest kohtuotsust. |
| --- | --- |

98.

Pealegi ei ole süüdimõistev otsus kohustuste rikkumise kohta (74) tõhus iseenesest, sest liikmesriigi kohustus piirdub nende meetmete võtmisega, mis on vajalikud kohtuotsuse täideviimiseks. Rahalise sanktsiooni saab määrata alles siis, kui esimesele süüdimõistevale otsusele järgneb teine, (75) juhul kui esimeses kohtuotsuses tehtud ettekirjutusi ei rakendatud. Selleks peab aga komisjon esitama tõendeid, et rikkumine jätkus pärast esimest kohtuotsust.

| 99. | Tegelikkusest on kalandussektoris esinenud vaid üks juhtum, kus liikmesriik maksis vastavalt kohtuotsusele rahalist sanktsiooni (76). Kõnealune otsus võeti vastu 2005. aastal ja see käsitles ühe 1991. aasta kohtuotsuse täitmatajätmist, mis oli omakorda seotud juhtumiga, mille puhul tuvastati esimesed rikkumised 1984. aastal, seega 21 aastat varem. |
| --- | --- |

99.

Tegelikkusest on kalandussektoris esinenud vaid üks juhtum, kus liikmesriik maksis vastavalt kohtuotsusele rahalist sanktsiooni (76). Kõnealune otsus võeti vastu 2005. aastal ja see käsitles ühe 1991. aasta kohtuotsuse täitmatajätmist, mis oli omakorda seotud juhtumiga, mille puhul tuvastati esimesed rikkumised 1984. aastal, seega 21 aastat varem.

| 100. | Sel ainsal otsusel oli aga väga oluline mõju: riiklikud ametiasutused kehtestasid mõne kuu jooksul terve rea menetlusi, mida hakati ka kohaldama. Need seni puuduvad või puudulikud menetlused olid olnud kohustuslikud juba aastaid. See leidis aset mitte ainult trahvitud riigis, vaid ka teistes liikmesriikides, mille suhtes oli algatatud sarnane kohtuasi. |
| --- | --- |

100.

Sel ainsal otsusel oli aga väga oluline mõju: riiklikud ametiasutused kehtestasid mõne kuu jooksul terve rea menetlusi, mida hakati ka kohaldama. Need seni puuduvad või puudulikud menetlused olid olnud kohustuslikud juba aastaid. See leidis aset mitte ainult trahvitud riigis, vaid ka teistes liikmesriikides, mille suhtes oli algatatud sarnane kohtuasi.

... piiratud mõjuga ja keerukalt kohaldatavad erimenetlused ...

| 101. | Üks erimenetlusi, mida komisjon saab kasutada, on ennetavate meetmete kehtestamine, (77) kui püügitegevus ohustab tõsiselt kalavarude säilimist. Tõendite kogumisest ja proportsionaalsuse põhimõtte järgmisest tuleneva keerukuse tõttu ei ole komisjon seda menetlust seni kasutanud; pealegi oleks taolise otsuse mõju piiratud, sest selle maksimaalne kohaldamisaeg on kuus kuud. |
| --- | --- |

101.

Üks erimenetlusi, mida komisjon saab kasutada, on ennetavate meetmete kehtestamine, (77) kui püügitegevus ohustab tõsiselt kalavarude säilimist. Tõendite kogumisest ja proportsionaalsuse põhimõtte järgmisest tuleneva keerukuse tõttu ei ole komisjon seda menetlust seni kasutanud; pealegi oleks taolise otsuse mõju piiratud, sest selle maksimaalne kohaldamisaeg on kuus kuud.

| 102. | Teisest küljest on komisjonil volitus eelmiste perioodide kvootide ületamise tuvastamisel (78) vähendada eeskirju rikkunud liikmesriigi tulevaste perioodide kalapüügivõimalusi (79). Selle võimaluse kasutamiseks peab komisjon hankima piisavaid tõendeid selle kohta, et liikmesriikide edastatud lõplikud püüginumbrid on vigased. Praktikas on seda sätet kohaldatud vaid ühe korra, (80) lähtudes ühes sanktsioneeritud liikmesriigis läbiviidud riiklike inspektsioonide andmetest. |
| --- | --- |

102.

Teisest küljest on komisjonil volitus eelmiste perioodide kvootide ületamise tuvastamisel (78) vähendada eeskirju rikkunud liikmesriigi tulevaste perioodide kalapüügivõimalusi (79). Selle võimaluse kasutamiseks peab komisjon hankima piisavaid tõendeid selle kohta, et liikmesriikide edastatud lõplikud püüginumbrid on vigased. Praktikas on seda sätet kohaldatud vaid ühe korra, (80) lähtudes ühes sanktsioneeritud liikmesriigis läbiviidud riiklike inspektsioonide andmetest.

| 103. | Komisjonil ei ole õigust lõpetada liikmesriigile toetuste andmist ühise kalanduspoliitika raames, kui liikmesriik rikub oma kohustusi kontrollieeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

103.

Komisjonil ei ole õigust lõpetada liikmesriigile toetuste andmist ühise kalanduspoliitika raames, kui liikmesriik rikub oma kohustusi kontrollieeskirjade kohaldamisel.

| 104. | Komisjon ei ole muu hulgas kunagi hinnanud ka seda, kui suures ulatuses on liikmesriigid täitnud oma kohustust nõuda kalanduse struktuurifondidest antud abirahad tagasi abisaajatelt, kes ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju (81). |
| --- | --- |

104.

Komisjon ei ole muu hulgas kunagi hinnanud ka seda, kui suures ulatuses on liikmesriigid täitnud oma kohustust nõuda kalanduse struktuurifondidest antud abirahad tagasi abisaajatelt, kes ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju (81).

... lasevad liikmesriikides püsida tõsistel puudujääkidel

| 105. | Arvestades sanktsioonisüsteemi eelnimetatud kitsaskohti, ei ole kokkuvõttes midagi üllatavat selles, et kontrollikoda avastas liikmesriikides tõsised vajakajäämised kalavarude säästva majandamise meetmete kohaldamisel, ehkki komisjon on sellest olukorrast juba mitmeid aastaid teadlik. |
| --- | --- |

105.

Arvestades sanktsioonisüsteemi eelnimetatud kitsaskohti, ei ole kokkuvõttes midagi üllatavat selles, et kontrollikoda avastas liikmesriikides tõsised vajakajäämised kalavarude säästva majandamise meetmete kohaldamisel, ehkki komisjon on sellest olukorrast juba mitmeid aastaid teadlik.

| 106. | Kirjeldatud olukord on tingitud ka sellest, et komisjon ei nõua pärast inspekteerimisaruannete valmimist liikmesriikide ametivõimudelt ametlikult, et nad võtaksid tuvastatud rikkumiste suhtes seisukoha ja koostaksid vajaduse korral tegevusplaani puuduste parandamiseks. |
| --- | --- |

106.

Kirjeldatud olukord on tingitud ka sellest, et komisjon ei nõua pärast inspekteerimisaruannete valmimist liikmesriikide ametivõimudelt ametlikult, et nad võtaksid tuvastatud rikkumiste suhtes seisukoha ja koostaksid vajaduse korral tegevusplaani puuduste parandamiseks.

Inspekteerimise kontekst: püügi ülevõimsus seab ohtu eeskirjade järgimise ja kontrollide tõhususe

| 107. | Lisaks eelkirjeldatud vajakajäämistele vähendab kontrolli- ja inspektsioonisüsteemide tõhusust kalandussektori sisemine (ja väga kõrge) risk, mis on seotud sektori suure ülevõimsusega. Kalandusettevõtjaid õhutab see olukord eeskirju eirama. Kui kõik muud tegurid jäävad samaks, saab kontrollide tõhusust parandada ainult inspekteerimisressursside ja kontrollisurve tugevdamisega. Kuigi see olukord on kestnud juba mitmeid aastaid, ei ole sellega tõhusalt tegeldud. |
| --- | --- |

107.

Lisaks eelkirjeldatud vajakajäämistele vähendab kontrolli- ja inspektsioonisüsteemide tõhusust kalandussektori sisemine (ja väga kõrge) risk, mis on seotud sektori suure ülevõimsusega. Kalandusettevõtjaid õhutab see olukord eeskirju eirama. Kui kõik muud tegurid jäävad samaks, saab kontrollide tõhusust parandada ainult inspekteerimisressursside ja kontrollisurve tugevdamisega. Kuigi see olukord on kestnud juba mitmeid aastaid, ei ole sellega tõhusalt tegeldud.

Ülevõimsus kui oluline riskitegur ühenduse poliitika läbikukkumisel

| 108. | Ülevõimsust võib defineerida kui laevastiku liigset püügivõimsust võrreldes püügitasemega, mis võimaldab kalavarusid säästvat kasutada. Kuigi ülevõimsust on keeruline mõõta, rõhutatakse rohelises raamatus, et ühenduse laevastik kannatab ülevõimsuse all. Komisjon nendib, (82) et ühenduse laevastik „on praegu liiga suur” ja et „kalavarude mõistliku majandamise seisukohalt tuleks kalastussuremust üldiselt vähendada 40 % ja paljudel juhtudel veelgi enam”. |
| --- | --- |

108.

Ülevõimsust võib defineerida kui laevastiku liigset püügivõimsust võrreldes püügitasemega, mis võimaldab kalavarusid säästvat kasutada. Kuigi ülevõimsust on keeruline mõõta, rõhutatakse rohelises raamatus, et ühenduse laevastik kannatab ülevõimsuse all. Komisjon nendib, (82) et ühenduse laevastik „on praegu liiga suur” ja et „kalavarude mõistliku majandamise seisukohalt tuleks kalastussuremust üldiselt vähendada 40 % ja paljudel juhtudel veelgi enam”.

Ülevõimsus soodustab ülepüüki

| 109. | Ülevõimsus on üks ülepüügi põhjuseid. Ülevõimsus mõjutab kalandussektoris tegutsejate ja seadusandja käitumist, sest ta vähendab sektori ettevõtete tulusust, kes peavad kandma tootmisvahendite ülevõimsusest tingitud kulusid. |
| --- | --- |

109.

Ülevõimsus on üks ülepüügi põhjuseid. Ülevõimsus mõjutab kalandussektoris tegutsejate ja seadusandja käitumist, sest ta vähendab sektori ettevõtete tulusust, kes peavad kandma tootmisvahendite ülevõimsusest tingitud kulusid.

| 110. | Kalurid tunnevad kiusatust ekspluateerida oma liiga suuri laevu maksimumini ja ületada lubatud püügipiire. Samuti valitseb oht, et nad ei deklareeri kogu püüki või heidavad vähem kasumlikud kalad vette tagasi (vt punkt 25). |
| --- | --- |

110.

Kalurid tunnevad kiusatust ekspluateerida oma liiga suuri laevu maksimumini ja ületada lubatud püügipiire. Samuti valitseb oht, et nad ei deklareeri kogu püüki või heidavad vähem kasumlikud kalad vette tagasi (vt punkt 25).

| 111. | Kui ministrite nõukogu võtab vastu lubatud kogupüügi ja kvoodid, peab ta tegutsema erinevate lühiajaliste huvide tasakaalustajana, lepitades keskkonnanõudeid ühiskondlik-majanduslike huvidega. Nõukogu tasakaalustaja roll võib ulatuda selleni, et ta lubab püüda teadlaste soovitatud määradest suuremaid koguseid (vt tabelit 3), üritades kaitsta kalandussektori töötajate hetkehuvisid. Lisaks ei saa nõukogu nende otsuste tegemisel toetuda ühelegi vahendile, mis võimaldaks objektiivselt hinnata soovitavate püügitasemete mõju ühtedele või teistele huvidele. |
| --- | --- |

111.

Kui ministrite nõukogu võtab vastu lubatud kogupüügi ja kvoodid, peab ta tegutsema erinevate lühiajaliste huvide tasakaalustajana, lepitades keskkonnanõudeid ühiskondlik-majanduslike huvidega. Nõukogu tasakaalustaja roll võib ulatuda selleni, et ta lubab püüda teadlaste soovitatud määradest suuremaid koguseid (vt tabelit 3), üritades kaitsta kalandussektori töötajate hetkehuvisid. Lisaks ei saa nõukogu nende otsuste tegemisel toetuda ühelegi vahendile, mis võimaldaks objektiivselt hinnata soovitavate püügitasemete mõju ühtedele või teistele huvidele.

Tabel 3

Näited teaduslike arvamuste ja lubatud kogupüügi vahest

| | Põhjamere tursk | Põhjamere heeringas | Põhjamere stauriid | Põhjamere merlang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teaduslik arvamus 2006 (tonnides) | 0 | < 425 000 | < 18 000 | < 17 300 |
| Lubatud kogupüük 2006 (tonnides) | 23 205 | 454 751 | 42 727 | 23 800 |
| Teaduslik arvamus 2007 (tonnides) | 0 | < 245 000 | < 18 000 | < 15 100 |
| Lubatud kogupüük 2007 (tonnides) | 19 957 | 341 063 | 42 727 | 23 800 |

Põhjamere tursk

Põhjamere heeringas

Põhjamere stauriid

Põhjamere merlang

Teaduslik arvamus 2006 (tonnides)

0

< 425 000

< 18 000

< 17 300

Lubatud kogupüük 2006 (tonnides)

23 205

454 751

42 727

23 800

Teaduslik arvamus 2007 (tonnides)

0

< 245 000

< 18 000

< 15 100

Lubatud kogupüük 2007 (tonnides)

19 957

341 063

42 727

23 800

Varasema ülevõimsuse vähendamise poliitika läbikukkumine

| 112. | Ühenduse laevastiku ülevõimsuse vähendamiseks võeti esimene meede juba 1986. aastal, mil töötati välja esimene mitmeaastane arendusprogramm. Esimesele järgnesid kolm sarnast programmi, milles määrati ühenduse laevastiku eri osadele kindlaks püügivõimsuse või -koormuse laed (83). Siiski tõid seatud eesmärkide liigne tagasihoidlikkus, juhtimisraskused ja struktuurifondide kasutamine laevade ehitamiseks ja kaasajastamiseks kaasa nende programmide nurjumise. Seetõttu loobus komisjon sellest strateegiast 2003. aastal. |
| --- | --- |

112.

Ühenduse laevastiku ülevõimsuse vähendamiseks võeti esimene meede juba 1986. aastal, mil töötati välja esimene mitmeaastane arendusprogramm. Esimesele järgnesid kolm sarnast programmi, milles määrati ühenduse laevastiku eri osadele kindlaks püügivõimsuse või -koormuse laed (83). Siiski tõid seatud eesmärkide liigne tagasihoidlikkus, juhtimisraskused ja struktuurifondide kasutamine laevade ehitamiseks ja kaasajastamiseks kaasa nende programmide nurjumise. Seetõttu loobus komisjon sellest strateegiast 2003. aastal.

Strateegia põhineb praegu põhiliselt püügikoormuse piiramisel

| 113. | Ühise kalanduspoliitika reformiga 2002. aastal loovutas komisjon oma volitused püügivõimsuse vähendamisel liikmesriikidele, piirdudes ainult püügikoormust reguleerivate ettekirjutustega. |
| --- | --- |

113.

Ühise kalanduspoliitika reformiga 2002. aastal loovutas komisjon oma volitused püügivõimsuse vähendamisel liikmesriikidele, piirdudes ainult püügikoormust reguleerivate ettekirjutustega.

Püügi ülevõimsuse vähendamisele suunatud ühenduse eesmärgi kõrvalejätmine

| 114. | Püügivõimsuse vähendamise eesmärk asendati ülemmäära mõistega. Need on väljendatud võimsusühikutes ja kujutavad endast piirmäärasid, mida liikmesriikide laevastikud ei tohi ületada. Need ülemmäärad määrati kindlaks varasemate määrade põhjal; neid vähendatakse ainult siis, kui laev lõpetab ühenduse toetusel tegevuse. See mehhanism ei kohusta ega isegi mitte ei õhuta liikmesriike ülevõimsust vähendama. |
| --- | --- |

114.

Püügivõimsuse vähendamise eesmärk asendati ülemmäära mõistega. Need on väljendatud võimsusühikutes ja kujutavad endast piirmäärasid, mida liikmesriikide laevastikud ei tohi ületada. Need ülemmäärad määrati kindlaks varasemate määrade põhjal; neid vähendatakse ainult siis, kui laev lõpetab ühenduse toetusel tegevuse. See mehhanism ei kohusta ega isegi mitte ei õhuta liikmesriike ülevõimsust vähendama.

Püügikoormuse vähendamine ei too tingimata kaasa püügivõimsuse vähendamist

| 115. | Ühenduse tegevus on praegu suunatud püügikoormuse piiramisele. Kuna püügikoormus saadakse võimsuse (GT või kW) korrutamisel püügitegevusega (merepäevad), piisab koormuse vähendamiseks, kui vähendatakse üht selle tegurit nagu püügitegevust. Sel juhul koormab ülevõimsus jällegi otseselt kalandussektori tulusust. Et kompenseerida vähenenud püügitegevust, võivad ettevõtted tunda kiusatust suurendada tootlikkust, investeerides tehnoloogilistesse seadmetesse nagu hüdrolokaatorid või efektiivsemad kalapüügivahendid, mis tegelikult suurendavad tõhusat püügivõimsust. |
| --- | --- |

115.

Ühenduse tegevus on praegu suunatud püügikoormuse piiramisele. Kuna püügikoormus saadakse võimsuse (GT või kW) korrutamisel püügitegevusega (merepäevad), piisab koormuse vähendamiseks, kui vähendatakse üht selle tegurit nagu püügitegevust. Sel juhul koormab ülevõimsus jällegi otseselt kalandussektori tulusust. Et kompenseerida vähenenud püügitegevust, võivad ettevõtted tunda kiusatust suurendada tootlikkust, investeerides tehnoloogilistesse seadmetesse nagu hüdrolokaatorid või efektiivsemad kalapüügivahendid, mis tegelikult suurendavad tõhusat püügivõimsust.

Raskesti kontrollitavad mehhanismid

| 116. | Püügikoormust vähendavaid õigusmehhanisme kohaldatakse ühe suuremale arvule kalandusettevõtetele, mis muudab nende rakendamise ja kontrollimise ühe keerukamaks ja probleemsemaks. |
| --- | --- |

116.

Püügikoormust vähendavaid õigusmehhanisme kohaldatakse ühe suuremale arvule kalandusettevõtetele, mis muudab nende rakendamise ja kontrollimise ühe keerukamaks ja probleemsemaks.

| 117. | Lisaks on püügivõimsuse mõõtmisel tonnaaži (GT) ja mootorivõimsuse (kW) alusel kaks tõsist puudust. Esimene tuleneb standardmõõtühikute ebasobivusest tegeliku püügivõimsuse, eriti aga tehnoloogiliste uuendustega seotud tootlikkuskasvu mõõtmisel. Viimane on komisjoni hinnangul 1–3 % aastas, mõnedes kalandusettevõtetes isegi rohkem (84). Teine on tingitud asjaolust, et neile kahele mõõtühikule vastavaid andmeid on raske sidusalt ja täpselt mõõta (85). |
| --- | --- |

117.

Lisaks on püügivõimsuse mõõtmisel tonnaaži (GT) ja mootorivõimsuse (kW) alusel kaks tõsist puudust. Esimene tuleneb standardmõõtühikute ebasobivusest tegeliku püügivõimsuse, eriti aga tehnoloogiliste uuendustega seotud tootlikkuskasvu mõõtmisel. Viimane on komisjoni hinnangul 1–3 % aastas, mõnedes kalandusettevõtetes isegi rohkem (84). Teine on tingitud asjaolust, et neile kahele mõõtühikule vastavaid andmeid on raske sidusalt ja täpselt mõõta (85).

| 118. | Muu hulgas peab iga liikmesriik saatma kord aastas komisjonile aruande meetmetest, mida riik on võtnud selleks, et saavutada jätkusuutlikku tasakaalu püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel (86). Siiski annavad ainult vähesed liikmesriigid oma olukorrale hinnangu ülevõimsuse vaatepunktist. Pealegi kasutavad eri riigid erinevaid metodoloogiaid. Seetõttu ei ole komisjonil täpset pilti olemasolevatest ebakõladest ja ta ei ole seni kontrollinud esitatud hinnangute kvaliteeti. |
| --- | --- |

118.

Muu hulgas peab iga liikmesriik saatma kord aastas komisjonile aruande meetmetest, mida riik on võtnud selleks, et saavutada jätkusuutlikku tasakaalu püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel (86). Siiski annavad ainult vähesed liikmesriigid oma olukorrale hinnangu ülevõimsuse vaatepunktist. Pealegi kasutavad eri riigid erinevaid metodoloogiaid. Seetõttu ei ole komisjonil täpset pilti olemasolevatest ebakõladest ja ta ei ole seni kontrollinud esitatud hinnangute kvaliteeti.

Esineb oht, et ühenduse abirahadega võidakse toetada võimsuse kasvu

| 119. | Uus Euroopa Kalandusfond toetab laevamootorite väljavahetamist, kui uue mootori võimsus on sõltuvalt konkreetsest olukorrast kas vana mootori omaga võrdne või sellest väiksem. See säte võib anda tulemuseks, arvestades kilovattide seire probleeme, hoopis tegeliku püügivõimsuse suurenemise. |
| --- | --- |

119.

Uus Euroopa Kalandusfond toetab laevamootorite väljavahetamist, kui uue mootori võimsus on sõltuvalt konkreetsest olukorrast kas vana mootori omaga võrdne või sellest väiksem. See säte võib anda tulemuseks, arvestades kilovattide seire probleeme, hoopis tegeliku püügivõimsuse suurenemise.

| 120. | Kokkuvõttes ei ole ühenduse poliitilised strateegiad suutnud vähendada ühenduse laevastiku märkimisväärset ülevõimsust (87). Praegune süsteem, mis teeb püügivõimsuse juhtimise eest vastutavaks liikmesriigid ja suunab ühenduse jõupingutused püügikoormuse piiramisele, ei sisalda ühtegi sunnimehhanismi, mis võiks viia selle ülevõimsuse vähendamisele. Seega jääb ülevõimsuse probleem püsima ka lähiaastatel ja takistab ühise kalanduspoliitika eeskirjade, eriti aga lubatud kogupüügi ja kvootide järgimist. |
| --- | --- |

120.

Kokkuvõttes ei ole ühenduse poliitilised strateegiad suutnud vähendada ühenduse laevastiku märkimisväärset ülevõimsust (87). Praegune süsteem, mis teeb püügivõimsuse juhtimise eest vastutavaks liikmesriigid ja suunab ühenduse jõupingutused püügikoormuse piiramisele, ei sisalda ühtegi sunnimehhanismi, mis võiks viia selle ülevõimsuse vähendamisele. Seega jääb ülevõimsuse probleem püsima ka lähiaastatel ja takistab ühise kalanduspoliitika eeskirjade, eriti aga lubatud kogupüügi ja kvootide järgimist.

KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED

| 121. | Püügiandmete ebatäielikkus ja ebausaldusväärsus takistab lubatud kogupüügi ja kvootide süsteemi tõhusat toimimist, kuigi just sellel süsteemil põhineb ühenduse kalavarude majandamine. Õigusraamistik ja olemasolevad menetlused ei taga täielike andmete kogumist ega vasturääkivuste avastamist nende andmete valideerimisel. Ka komisjon ei ole kokkuvõttes suuteline tuvastama vigu ja kõrvalekaldeid liikmesriikidelt laekunud andmetes ega võimeline võtma õigeaegselt vastu kõiki vajalikke otsuseid kalavarude kaitsmiseks (vt punktid 18–51). |
| --- | --- |

121.

Püügiandmete ebatäielikkus ja ebausaldusväärsus takistab lubatud kogupüügi ja kvootide süsteemi tõhusat toimimist, kuigi just sellel süsteemil põhineb ühenduse kalavarude majandamine. Õigusraamistik ja olemasolevad menetlused ei taga täielike andmete kogumist ega vasturääkivuste avastamist nende andmete valideerimisel. Ka komisjon ei ole kokkuvõttes suuteline tuvastama vigu ja kõrvalekaldeid liikmesriikidelt laekunud andmetes ega võimeline võtma õigeaegselt vastu kõiki vajalikke otsuseid kalavarude kaitsmiseks (vt punktid 18–51).

| 122. | Inspektsioonisüsteemid ei taga rikkumiste tõhusat ennetamist ega tuvastamist. Üldnormide puudumine on toonud kaasa heterogeensete riiklike süsteemide tekke, mis ei taga piisavat kontrollisurvet ega optimaalset inspekteerimistegevust. Veelgi enam, see takistab komisjoni tegevuse mastaapsust ja tõhusust riiklike mehhanismide hindamisel, vähendades niimoodi komisjoni suutlikkust anda üldhinnang riiklike süsteemidele tõhususele (vt punktid 52–87). |
| --- | --- |

122.

Inspektsioonisüsteemid ei taga rikkumiste tõhusat ennetamist ega tuvastamist. Üldnormide puudumine on toonud kaasa heterogeensete riiklike süsteemide tekke, mis ei taga piisavat kontrollisurvet ega optimaalset inspekteerimistegevust. Veelgi enam, see takistab komisjoni tegevuse mastaapsust ja tõhusust riiklike mehhanismide hindamisel, vähendades niimoodi komisjoni suutlikkust anda üldhinnang riiklike süsteemidele tõhususele (vt punktid 52–87).

| 123. | Tuvastatud rikkumiste menetluskord ei anna kindlust, et iga rikkumisega tegeletakse ja a fortiori, et määratakse ka sanktsioone. Isegi kui sanktsioonid määratakse, ei ole need piisavalt hoiatavad. Kuna tegu on ühenduse õigusnormide rikkumisega liikmesriigi poolt, on ainus komisjoni käsutuses olev ja oma tõhusust näidanud vahend kaevata liikmesriik Euroopa kohtusse kohustuste mittetäitmise tõttu. Selle õigusliku vahendi teatavad omadused piiravad tema kasutamist ja muudavad ta vähetõhusaks (vt punktid 88–106). |
| --- | --- |

123.

Tuvastatud rikkumiste menetluskord ei anna kindlust, et iga rikkumisega tegeletakse ja a fortiori, et määratakse ka sanktsioone. Isegi kui sanktsioonid määratakse, ei ole need piisavalt hoiatavad. Kuna tegu on ühenduse õigusnormide rikkumisega liikmesriigi poolt, on ainus komisjoni käsutuses olev ja oma tõhusust näidanud vahend kaevata liikmesriik Euroopa kohtusse kohustuste mittetäitmise tõttu. Selle õigusliku vahendi teatavad omadused piiravad tema kasutamist ja muudavad ta vähetõhusaks (vt punktid 88–106).

| 124. | Ülevõimsus vähendab kalandussektori tulusust ja viib lubatud püügikoguste vähendamise kontekstis piirangute eiramiseni. See mõjutab ka edastatavate andmete kvaliteeti. Pärast püügivõimsuse kohandamise kavade nurjumist keskendub praegune strateegia peamiselt püügikoormuse haldamisele ega suuda lahendada liigse püügivõimsuse probleemi (vt punktid 107–120). |
| --- | --- |

124.

Ülevõimsus vähendab kalandussektori tulusust ja viib lubatud püügikoguste vähendamise kontekstis piirangute eiramiseni. See mõjutab ka edastatavate andmete kvaliteeti. Pärast püügivõimsuse kohandamise kavade nurjumist keskendub praegune strateegia peamiselt püügikoormuse haldamisele ega suuda lahendada liigse püügivõimsuse probleemi (vt punktid 107–120).

| 125. | Kokkuvõttes näitas kontrollikoja töö, et kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonimehhanismid ei suuda hiljutistest parendustest hoolimata tagada kalavarude majandamiseeskirjade tõhusat kohaldamist; eeskätt kehtib see lubatud kogupüügi ja kvootide režiimi kohta. Olukord on seda probleemsem, et püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel valitsev ebakõla loob õigussätete spontaanseks järgimiseks ebasoodsad tingimused. Arvestades viimastel aastatel toimunud märkimisväärset langust lossitavates kogustes, võib selle olukorra jätkumine tuua kaasa tõsised tagajärjed mitte ainult kalavarudele, vaid ka kalandussektori tulevikule ja aladele, kus kalapüügiga tegeldakse. |
| --- | --- |

125.

Kokkuvõttes näitas kontrollikoja töö, et kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonimehhanismid ei suuda hiljutistest parendustest hoolimata tagada kalavarude majandamiseeskirjade tõhusat kohaldamist; eeskätt kehtib see lubatud kogupüügi ja kvootide režiimi kohta. Olukord on seda probleemsem, et püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel valitsev ebakõla loob õigussätete spontaanseks järgimiseks ebasoodsad tingimused. Arvestades viimastel aastatel toimunud märkimisväärset langust lossitavates kogustes, võib selle olukorra jätkumine tuua kaasa tõsised tagajärjed mitte ainult kalavarudele, vaid ka kalandussektori tulevikule ja aladele, kus kalapüügiga tegeldakse.

| 126. | Kui poliitilised ametivõimud soovivad, et ühine kalanduspoliitika saavutaks oma eesmärgi, milleks on kalavarude säästev majandamine, tuleb praeguseid kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonimehhanisme märgatavalt tugevdada, eeskätt allpool esitatud soovitusi rakendades. |
| --- | --- |

126.

Kui poliitilised ametivõimud soovivad, et ühine kalanduspoliitika saavutaks oma eesmärgi, milleks on kalavarude säästev majandamine, tuleb praeguseid kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonimehhanisme märgatavalt tugevdada, eeskätt allpool esitatud soovitusi rakendades.

Püügiandmete kvaliteet

| 127. | Selleks, et parandada kalavarude majandamiseks vajalike püügiandmete kvaliteeti, tuleb parandada ka nende andmete kogumise, valideerimise ja seire süsteeme. Selleks peavad liikmesriigid:






  a) | tagama, et kõik õigusaktidega ettenähtud deklaratsioonid esitatakse korrektselt koostatuna ja registreeritakse vastutavates ametiasutustes võimalikult ruttu; |
| --- | --- | --- |

127.

Selleks, et parandada kalavarude majandamiseks vajalike püügiandmete kvaliteeti, tuleb parandada ka nende andmete kogumise, valideerimise ja seire süsteeme. Selleks peavad liikmesriigid:

a)

tagama, et kõik õigusaktidega ettenähtud deklaratsioonid esitatakse korrektselt koostatuna ja registreeritakse vastutavates ametiasutustes võimalikult ruttu;

| b) | regulaarselt IT-vahendite abil kontrollima nimetatud dokumentides esitatud andmete ühtlust ja vajadusel korral ka vastavust VMS andmetega; |
| --- | --- |

b)

regulaarselt IT-vahendite abil kontrollima nimetatud dokumentides esitatud andmete ühtlust ja vajadusel korral ka vastavust VMS andmetega;

| c) | muutma oma süsteemid koostoimivaks, et oleks võimalik kontrollida dokumentide vastavust juhul, kui ühes riigis lossitud lasti esmamüük toimub teises riigis; |
| --- | --- |

c)

muutma oma süsteemid koostoimivaks, et oleks võimalik kontrollida dokumentide vastavust juhul, kui ühes riigis lossitud lasti esmamüük toimub teises riigis;

| d) | esitama igal aastal sertifikaadi komisjonile edastatud viimaste kumulatiivsete kuuaruannete usaldusväärsuse kohta; sertifikaadi peab väljastama sõltumatu asutus. |
| --- | --- |

d)

esitama igal aastal sertifikaadi komisjonile edastatud viimaste kumulatiivsete kuuaruannete usaldusväärsuse kohta; sertifikaadi peab väljastama sõltumatu asutus.

| 128. | Muudatused näevad ka ette, et komisjon:






  a) | töötaks võimalikult kiiresti välja ja võtaks vastu kalapüügi elektroonilist registreerimist ja aruandlust ning kaugseirevahendeid käsitleva määruse (88) rakenduseeskirjad, tagades, et selle mehhanismi rakendustingimused oleksid võimalikult rikkumiskindlad ja soodustaksid riiklike süsteemide koostoimimist; |
| --- | --- | --- |

128.

Muudatused näevad ka ette, et komisjon:

a)

töötaks võimalikult kiiresti välja ja võtaks vastu kalapüügi elektroonilist registreerimist ja aruandlust ning kaugseirevahendeid käsitleva määruse (88) rakenduseeskirjad, tagades, et selle mehhanismi rakendustingimused oleksid võimalikult rikkumiskindlad ja soodustaksid riiklike süsteemide koostoimimist;

| b) | vaataks üle liikmesriikide edastatavate aruannete formaadid, et hõlbustada nende analüüsi ja muuta kontrollid tõhusamaks; |
| --- | --- |

b)

vaataks üle liikmesriikide edastatavate aruannete formaadid, et hõlbustada nende analüüsi ja muuta kontrollid tõhusamaks;

| c) | kasutaks regulaarselt oma juurdepääsuõigust asjakohast teavet sisaldavate elektrooniliste andmeregistrite duplikaatidele (kaotada tuleb eelnev juurdepääsutaotlus); |
| --- | --- |

c)

kasutaks regulaarselt oma juurdepääsuõigust asjakohast teavet sisaldavate elektrooniliste andmeregistrite duplikaatidele (kaotada tuleb eelnev juurdepääsutaotlus);

| d) | ühtlustaks eri liikmesriikides kohaldatavad ümberarvestustegurid, et kogused oleksid väljendatud „eluskaalu ekvivalendina”; |
| --- | --- |

d)

ühtlustaks eri liikmesriikides kohaldatavad ümberarvestustegurid, et kogused oleksid väljendatud „eluskaalu ekvivalendina”;

| e) | kontrolliks Eurostatilt ja kalanduse peadirektoraadilt saadud andmete vastavust. |
| --- | --- |

e)

kontrolliks Eurostatilt ja kalanduse peadirektoraadilt saadud andmete vastavust.

Inspekteerimissüsteemide tõhusus

| 129. | Selleks et liikmesriikides teostatavad kontrollid ja inspektsioonid oleksid tõhusad ning kooskõlastatud ja et komisjonil oleks neist parem ülevaade ja et ta saaks neid paremini hinnata, peavad liikmesriigid tegema järgmist (kui nad ei ole seda juba teinud):






  a) | sõnastama inspektsioonide miinimumnõuded ja põhikontrollid, mida need peavad sisaldama; |
| --- | --- | --- |

129.

Selleks et liikmesriikides teostatavad kontrollid ja inspektsioonid oleksid tõhusad ning kooskõlastatud ja et komisjonil oleks neist parem ülevaade ja et ta saaks neid paremini hinnata, peavad liikmesriigid tegema järgmist (kui nad ei ole seda juba teinud):

a)

sõnastama inspektsioonide miinimumnõuded ja põhikontrollid, mida need peavad sisaldama;

| b) | tagama kohase juurdepääsu kogu teabele, mis on vajalik kontrollide kavandamiseks ja kontrollisihtide seadmiseks; |
| --- | --- |

b)

tagama kohase juurdepääsu kogu teabele, mis on vajalik kontrollide kavandamiseks ja kontrollisihtide seadmiseks;

| c) | töötama välja riskianalüüsil põhineva kontrollistrateegia; |
| --- | --- |

c)

töötama välja riskianalüüsil põhineva kontrollistrateegia;

| d) | hindama oma kontrollitegevust asjakohaste eesmärkide abil; |
| --- | --- |

d)

hindama oma kontrollitegevust asjakohaste eesmärkide abil;

| e) | tagama inspektsioonide kvaliteedi kontrollijärelevalve kaudu; |
| --- | --- |

e)

tagama inspektsioonide kvaliteedi kontrollijärelevalve kaudu;

| f) | talletama kõigi inspektsioonide andmed keskandmebaasides. |
| --- | --- |

f)

talletama kõigi inspektsioonide andmed keskandmebaasides.

| 130. | Teisalt peab ka komisjon:






  a) | tegema nõukogule ettepaneku lisada õigusaktidesse nende tõhustamise huvides kõik eelnevas punktis esitatud ettepanekud; |
| --- | --- | --- |

130.

Teisalt peab ka komisjon:

a)

tegema nõukogule ettepaneku lisada õigusaktidesse nende tõhustamise huvides kõik eelnevas punktis esitatud ettepanekud;

| b) | nõudma liikmesriikidelt, et nad koostaksid iga suurema tuvastatud puudujäägi kohta tegevuskava. |
| --- | --- |

b)

nõudma liikmesriikidelt, et nad koostaksid iga suurema tuvastatud puudujäägi kohta tegevuskava.

Hoiatavate sanktsioonide kohaldamine

| 131. | Selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav toime, peavad liikmesriigid tuletama meelde pädevatele asutustele, et nende kohus on sanktsiooni määramisel arvesse võtta, nagu ühenduse õigus ette näeb, kas sanktsiooni hoiatav mõju on piisav võrreldes majandusliku kasuga, mis ettevõtja rikkumisest saab, ja kui suure kahju on ta põhjustanud ühenduse kalavarudele. |
| --- | --- |

131.

Selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav toime, peavad liikmesriigid tuletama meelde pädevatele asutustele, et nende kohus on sanktsiooni määramisel arvesse võtta, nagu ühenduse õigus ette näeb, kas sanktsiooni hoiatav mõju on piisav võrreldes majandusliku kasuga, mis ettevõtja rikkumisest saab, ja kui suure kahju on ta põhjustanud ühenduse kalavarudele.

| 132. | Et vältida rikkumiste toimepanijate liikumist teistesse liikmesriikidesse, kus rikkumisi vähem rangelt karistatakse, on soovitav, et nõukogu kutsuks liikmesriike üles määratavaid sanktsioone ühtlustama, koostades eeskätt nimekirja meetmetest, mida liikmesriigid peavad võtma tõsiste rikkumiste korral, nagu on õigusaktis sätestatud (89). |
| --- | --- |

132.

Et vältida rikkumiste toimepanijate liikumist teistesse liikmesriikidesse, kus rikkumisi vähem rangelt karistatakse, on soovitav, et nõukogu kutsuks liikmesriike üles määratavaid sanktsioone ühtlustama, koostades eeskätt nimekirja meetmetest, mida liikmesriigid peavad võtma tõsiste rikkumiste korral, nagu on õigusaktis sätestatud (89).

| 133. | Selleks, et komisjon saaks avaldada liikmesriikidele tugevamat survet, võiks ühenduse seadusandja tagada, et vastuvõetud korraldusmeetmed on kontrollitavad ning tugevdavad inspektorite ja komisjoni võimu, ning lisada õigustikku tõhusamad sanktsioonimehhanismid, andes näiteks komisjonile õiguse peatada ühenduse toetuste maksmine kalandussektoris, kui liikmesriik ei täida oma kontrollikohustusi. Samuti tuleks Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri pädevust tugevdada. |
| --- | --- |

133.

Selleks, et komisjon saaks avaldada liikmesriikidele tugevamat survet, võiks ühenduse seadusandja tagada, et vastuvõetud korraldusmeetmed on kontrollitavad ning tugevdavad inspektorite ja komisjoni võimu, ning lisada õigustikku tõhusamad sanktsioonimehhanismid, andes näiteks komisjonile õiguse peatada ühenduse toetuste maksmine kalandussektoris, kui liikmesriik ei täida oma kontrollikohustusi. Samuti tuleks Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri pädevust tugevdada.

Ülevõimsuse vähendamine ja kohased lisameetmed

| 134. | Liikmesriikide ja komisjoni jõupingutusi liigse püügikoormuse piiramisel peavad täiendama laiaulatuslikud eesmärgid püügivõimsuse vähendamiseks ja sotsiaalmajanduslikud meetmed kalandusega tegeleva elanikkonna toetuseks. |
| --- | --- |

134.

Liikmesriikide ja komisjoni jõupingutusi liigse püügikoormuse piiramisel peavad täiendama laiaulatuslikud eesmärgid püügivõimsuse vähendamiseks ja sotsiaalmajanduslikud meetmed kalandusega tegeleva elanikkonna toetuseks.

| 135. | Kuna sobivate meetmete sõnastamine nõuab head ülevaadet sellest, mis toimub kalandussektoris ja milline võib olla püügi vähendamisele suunatud otsuste mõju, peab komisjon töötama välja oma IT-vahendid ja analüütilised rakendused selles valdkonnas. |
| --- | --- |

135.

Kuna sobivate meetmete sõnastamine nõuab head ülevaadet sellest, mis toimub kalandussektoris ja milline võib olla püügi vähendamisele suunatud otsuste mõju, peab komisjon töötama välja oma IT-vahendid ja analüütilised rakendused selles valdkonnas.

| 136. | Lisaks kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide soovitavale tehnilisele parendamisele on ühise kalanduspoliitika eduks ja kalastustegevuse jätkumiseks vajalik, et kõik osapooled teadvustaksid olukorda ja et kohaste abirahadega toetataks selliste tuluallikate arengut, mis on kalavarude kasutamise täienduseks või alternatiiviks. |
| --- | --- |

136.

Lisaks kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide soovitavale tehnilisele parendamisele on ühise kalanduspoliitika eduks ja kalastustegevuse jätkumiseks vajalik, et kõik osapooled teadvustaksid olukorda ja et kohaste abirahadega toetataks selliste tuluallikate arengut, mis on kalavarude kasutamise täienduseks või alternatiiviks.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Taani, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad, Itaalia ja Ühendkuningriik (Inglismaa ja Wales).

1

(2)  Allikas: Eurostat, Olulisi fakte ja näitajaid ühise kalanduspoliitika kohta, 2006. aasta väljaanne.

2

(3)  Rahvusvahelise õiguse kohaselt on rannikuriikidel suveräänsed õigused kõigile loodusvaradele, mis asuvad riigi „majandusvööndis” (EEZ), st rannikust kuni 200 meremiili kaugusel asuvates vetes. Vahemeres ei ole majandusvööndeid ja seal on riikidel suveräänsed õigused ainult territoriaalvetele, st kuni 12 meremiili kaugusel asuvatele vetele. Ühenduse tasandil kuulub liikmesriikide territoriaalvetes või majandusvööndis asuvate kalavarude majandamine Euroopa Liidu ainupädevusse. Neist piiridest välja jäävate varude majandamine toimub rahvusvaheliste lepingute alusel.

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, artikli 2 lõige 1 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

4

(5)  Nõukogu 25. jaanuari 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 170/83, millega kehtestatakse ühenduse kalavarude kaitse- ja majandamissüsteem, artikkel 1 (EÜT L 24, 27.1.1983, lk 1).

5

(6)  Ühise kalanduspoliitika tulevikku käsitlev roheline raamat, KOM(2001) 135 (lõplik), 20.3.2001.

6

(7)  2005. aastal ühenduse kalalaevade poolt kogu maailmas püütud 5,6 miljonist tonnist kogusaagist püüti 76 % Atlandi ookeani kirdeosas.

7

Allikas: Eurostat, Lühistatistika 10/2007, 15. jaanuar 2007.

Allikas:

(8)  Komisjon, MEMO 06/268, 5. juuli 2006.

8

(9)  Komisjon esitab Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu teaduslikud hinnangud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele, kuhu kuuluvad rahvuslikud eksperdid, kalandussektori esindajad ja teised sidusrühmad, eeskätt valitsusvälised ja keskkonnakaitseorganisatsioonid.

9

(10)  Iga liikmesriik kontrollib oma territooriumil või riigi suveräänsuse või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuvat püügitegevust.

10

(11)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 23 lõige 1.

11

(12)  Kõik assigneeringusummad on 2007. aasta maksete assigneeringud.

12

(13)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002.

13

(14)  Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes (ELT L 12, 14.1.2005, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks;

17

nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks;

nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks;

nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava.

(18)  Standardiallikatena kasutati järgmiseid allikaid: Üldnõuded erinevat tüüpi inspekteerimisi teostavate asutuste tegevusele rakendamiseks (ISO/IEC 17 020:1998), COSO ettevõtete riskijuhtimise (2004) raamistik, Norra riigikontrolli uurimus kalaressursside haldamisest, kontrollikoja järeldusotsus ühtse auditeerimismudeli kohta (ELT C 107, 30.4.2004, lk 1); KOM(2003) 130 (lõplik): Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika ühtse ja tõhusa rakendamise kohta, ELi komisjoni sisekontrolli standardid: 11 riskianalüüs ja -juhtimine, 17 järelevalve, 7 eesmärkide seadmine, 10 tulemuslikkuse seire ja 9 aastane juhtimiskava.

18

(19)  2003. aasta püügiandmed ja 2002. aasta lossitud kalasaagi andmed (Eurostat).

19

(20)  Püügipäevik on dokument, kuhu laeva kapten märgib iga päev püütud ja pardal säilitatavad ligikaudsed kogused (liikide kaupa), püügi kuupäeva ja koha; püügipäeviku koopia tuleb esitada selle liikmesriigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab; määrus (EMÜ) nr 2807/83, IV lisa, punkt 4.

20

(21)  Lossimisdeklaratsioon on dokument, kuhu laeva kapten märgib täpsed lossitud kogused (liikide kaupa); lossimisdeklaratsiooni koopia tuleb esitada selle liikmesriigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab, ja ka selle liikmesriigi ametiasutustele, kus toimub lossimine, juhul kui need on erinevad; määrus (EMÜ) nr 2807/83, IV lisa, punkt 4.

21

(22)  Müügiteatis on dokument, mille koostavad enampakkumiskeskused või esmaostjad ja kuhu on märgitud kõigi liikide isendite kaal ja geograafiline päritolu; müügiteatis tuleb edastada selle liikmesriigi ametiasutustele, kus toimub kala esmaturustamine; määrus (EMÜ) nr 2847/93, artikkel 9.

22

(23)  Määrus (EMÜ) nr 2807/83, IV lisa, punkt 4.2.

23

(24)  See vahe ulatus 48,7 %ni tursa lossimisel Poolas. Allikas: kalanduse peadirektoraat, Läänemere püügiandmete registreerimise hindamisaruanne 2005–2006.

24

(25)  Lähtudes eeldusest, et täpne püügikogus on 1 000 kg, jääb püügipäevikus deklareeritud 800 kg lossimiskontrolli puhul 20 % lubatud kõikumise määra sisse. Kui kontrolli ei toimu ja lossimisdeklaratsiooni märgitakse 640 kg, jääb erinevus püügipäevikust ikkagi 20 % piiridesse ja kahe deklaratsiooni erinevuse eest ei saa karistada, kuigi aladeklareerimine on kokku 36 %.

25

(26)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1966/2006, kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta (ELT L 398, 30.12.2006).

26

(27)  Enampakkumise all ei peeta siin silmas mingit füüsilist kohta, vaid täiselektroonilist süsteemi, mille vahendusel müügikeskus edastab veel merel viibiva lasti andmed ostjatele, kes teevad oma pakkumised kaupa nägemata.

27

(28)  Kaluritel on keelatud lossida kalu, mille suurus ei vasta miinimumnõuetele või mis kuuluvad liiki, mille püük pole lubatud (kvoot on täis, puudub litsents jne).

28

(29)  Kalurid võivad otsustada lasta vette tagasi väheväärtuslikud liigid, kes vajavad töötlemist ja võtavad trümmis ruumi, või kvootide alla kuuluvate liikide isendid, kes on oma suuruse tõttu väiksema väärtusega.

29

(30)  Discards in the world's marine fisheries. An update, FAO, 2005.

30

(31)  Alla 10 meetri pikkused laevad moodustavad laevastikust arvuliselt 67 % ja võimsuse poolest vastavalt 11 % ja 3 % (kW ja GT alusel).

31

(32)  Hispaanias ulatus selliste toodete kogus põllumajandus-, kalandus- ja toiduministeeriumi kaubandusosakonna andmetel 2005. aastal 298 000 tonnini; Prantsusmaa statistikaameti andmetel moodustasid need tooted 2005. aastal 40 % lossitud kaubast.

32

(33)  Selle süsteemi kaudu edastavad laevad kontrolliasutusele regulaarselt teavet oma asukohast.

33

(34)  Osaliselt registreerimisviivituste ja osaliselt deklareerimata lossimiste avastamise tõttu riiklike inspektorite poolt.

34

(35)  Määrus (EMÜ) nr 2847/93, artikkel 19.

35

(36)  Arvesse võetakse vaid enampakkumisel toimunud müüki, ehkki märkimisväärne osa kaubast (üle 20 % lossitud kogustest) ei lähe enampakkumisele.

36

(37)  Enampakkumise andmed hõlmavad müüki, mis lossitakse teises liikmesriigis ja millest peab komisjoni teavitama see teine liikmesriik, mitte Prantsusmaa.

37

(38)  Eeskätt avastati normidega kehtestatud lubatud kõikumise määrast suuremad kõrvalekalded lossimisdeklaratsioonide ja/või müügiteatiste andmete ning püügipäevikute kannete vahel.

38

(39)  Määruses (EMÜ) nr 2847/93 on sätestatud, et pardapäeviku ja lossimisdeklaratsiooni koopiad tuleb edastada nii selle liikmesriigi ametiasutustele, kus toimub lossimine, kui ka laeva lipuriigi ametiasutustele; müügiteatis tuleb aga edastada ainult selle liikmesriigi ametiasutustele, mille territooriumil toimub esmaturustus.

39

(40)  Lossimisdeklaratsioonid ja müügiteatised.

40

(41)  Tegu on lubatud kogupüügi ja kvootide ühenduse süsteemi loomisele eelnevate andmetega.

41

(42)  100 kg värsket roogitud turska täidab kvooti 124 kg ulatuses, kui lossitakse Prantsusmaal, ja 111 kg ulatuses, kui lossitakse Leedus.

42

100 kg roogitud ilma peata värsket euroopa merikuradit täidab kvooti 250 kg ulatuses, kui lossitakse Rootsis, ja 325 kg ulatuses, kui lossitakse Saksamaal.

(43)  262 900 tonni versus 431 900 tonni, vahe on 169 000 tonni.

43

(44)  Kahel laeval puudusid vastavad seadmed ja ülejäänud viielt laevalt ei olnud lossimispäeval laekunud mingeid signaale (ühel juhul ei olnud laev edastanud signaale juba 3 aastat enne kõnealust lossimiskuupäeva ja teisel juhul juba 2 aastat).

44

(45)  Määrus (EMÜ) nr 2847/93, artikli 19 lõige 5.

45

(46)  Määrus (EÜ) nr 2846/98, artikli 1 lõike 13 punkt c.

46

(47)  Komisjon märgib 2005. aasta tulemustabelis (Compliance Scoreboard), lk 12: „Liikmesriikide poolt komisjonile edastatavad andmed põhinevad laevaomanike või agentide koostatud püügi- ja lossimisdeklaratsioonidel. Komisjon on arvamusel, et need andmed ei pruugi alati kajastada tegelikkust. Teadusaruannetes on korduvalt rõhutatud, et püükide ja lossimiste ala- või üledeklareerimine võib negatiivselt mõjutada elutähtsat varude hindamiste täpsust; seda kahtlust toetavad ka komisjoni inspektorite poolt aastate jooksul tehtud tähelepanekud.” http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/scoreboard/archives/scoreboard2005/management_en.htm

47

(48)  Määrus (EMÜ) nr 2847/93, artikli 21 lõige 3.

48

(49)  Näiteks deklareerisid Itaalia ametiasutused 2005. aastal tavalise tuuni (kvoodi alla kuuluva liigi) püügiandmed kvoodiväliste liikide rubriigis.

49

(50)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1).

50

(51)  Nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2846/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 5).

51

(52)  2005. aastal oli neid 229.

52

(53)  Näiteks võetakse mõningate kvootide puhul teatavates piirides arvesse teises piirkonnas aasta kindlal perioodil toimunud püüki ja mõningate kvootide puhul arvestatakse sihtliigi lubatud püügi hulka osaliselt teatavate liikide kaaspüük.

53

(54)  Märkimisväärne ületamine: üle 5 % kvoodist ja/või üle 10 % lubatud kogupüügist ja/või üle 100 tonni; kõik 26 kvoodiületamist arvati pärast avastamist maha 2006. aasta vastavatest kvootidest; määrus (EÜ) nr 742/2006.

54

(55)  Määrus (EMÜ) nr 2847/93, artikli 21 lõige 3 ja määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 26 lõige 4.

55

(56)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikkel 23.

56

(57)  Määrus (EMÜ) nr 2371/2002, artikli 26 lõige 1.

57

(58)  Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 35; viimane aruanne: komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika rakendamise järelevalve kohta liikmesriikides aastatel 2003–2005, KOM(2007) 167 (lõplik), 10.4.2007.

58

(59)  Vt punkt 15.

59

(60)  1999. aastal koostasid komisjoni talitused ühtlustatud inspekteerimisaruande ettepaneku, aga see algatus jäi pooleli.

60

(61)  Näiteks lossimiskontrolli puhul: inspektori kohalolu lossimisel algusest kuni lõpuni, piisava püügivalimi kaalumine; merel toimuva inspektsiooni puhul: pardapäevikus sisalduvate andmete vastavus lastile.

61

(62)  Erinevad näiteks kalastusviisid, laevastiku suurus ja koosseis, rannajoone pikkus ja iseloom, riigi juriidilisse pädevusse kuuluvate vete pindala, kaubandustavad jne.

62

(63)  Püügilitsentsid, püügiõigused, varasem püük, varasemad kontrollid, varasemad sanktsioonid, käive, varasemad VMS andmed ...

63

(64)  Hispaanias mõistetakse sisevete all konkreetses piirkonnas ala, mis ulatub rannikust kujuteldava sirgjooneni („Líneas de base recta”), mis ühendab selle piirkonna rannajoone kaht kaugeimat punkti.

64

(65)  Prantsusmaal mõõdetakse rikkumiste määra (tuvastatud rikkumiste arvu ja inspektsioonide arvu suhe); ametiasustuste avaldatud määr on 6,6 % ja audiitoritele laekunud andmete põhjal arvutatud määr on 12,4 %.

65

(66)  Inspektsioonide koguarv maal või merel; inspektsioonitundide koguarv jne.

66

(67)  Nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

67

(68)  Iga liikmesriik määrab riikliku inspektori, kes osaleb agentuuri koordineeritavate operatsioonide raames läbiviidavates inspektsioonides.

68

(69)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikkel 25.

69

(70)  202 rikkumisele, mis tuvastati lossimisinspektsiooni (sealhulgas pardakontrolli) käigus, järgnes 167 suulist hoiatust ja 14 kirjalikku hoiatust; 20 juhtumit anti üle kohtuorganitele ja ühel juhul pole veel otsust vastu võetud.

70

(71)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 25 lõige 4.

71

(72)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile — Liikmesriikide aruanded ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiste rikkumiste kohta 2004. aastal, KOM(2006) 387, 14. juuli 2006. Vt ka ühise kalanduspoliitika täitmise tulemustabel (Common Fishery Policy Compliance Scoreboard), kolmas väljaanne (lk 40).

72

(73)  Komisjoni hinnangul tegeles 2005. aastal 15 % tema inspektsioonitalituste ressurssidest Prantsusmaa vastu algatatud kohtumenetlustega.

73

(74)  Vastavalt asutamislepingu artiklile 226.

74

(75)  Vastavalt asutamislepingu artiklile 228.

75

(76)  Kohtuasi C-304/02 komisjon vs Prantsusmaa; liikmesriigi kohustuste rikkumine vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 228. Liikmesriigilt mõisteti välja põhisumma 20 miljonit eurot ja trahv summas 57,8 miljonit eurot iga kuue kuu eest (otsus tehti 12. juulil 2005); tegelikult maksis Prantsusmaa põhisumma ja ühe trahvi.

76

vs

(77)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 26 lõige 3.

77

(78)  St kvootide puhul, mis on seotud teiste perioodidega kui viimane lõppenud tegevusaasta, mille puhul haldusmehhanism võimaldab teatavatel tingimustel arvata eelmise aasta kvoodiületamised maha järgmise aasta vastavatest kvootidest.

78

(79)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 23 lõige 4.

79

(80)  Komisjon 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 147/2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4.

80

(81)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord, artikkel 18 (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10).

81

(82)  Ühise kalanduspoliitika tulevikku käsitlev roheline raamat, KOM(2001) 135, lõige 3.3.

82

(83)  Püügikoormus saadakse püügivõimsuse ja püügi kestuse korrutamisel.

83

(84)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames, KOM(2007) 39 (lõplik), 5.2.2007.

84

(85)  Mis puudutab mootorivõimsust, siis muudab elektrooniliste kiirusepiirikute kasutamine deklareeritud andmete kontrollimise problemaatiliseks; mis puudutab tonnaaži, siis ühtlustati kasutatav mõõtühik liiga hiljuti, selleks et võrdlemine varasemate andmetega saaks anda usaldusväärse tulemuse.

85

(86)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikkel 14.

86

(87)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee rõhutab, et „Teatud vähendused on üsna tühised võrreldes püügivõimaluste ja laevastiku võimsuse praeguse ebakõlaga; selleks et tasakaalu saavutada, tuleb vähendada ELi laevastiku võimsust (suutlikkust) kala püüda, mitte lihtsalt selle füüsilist võimsust”. Arvamus komisjoni aastaaruande kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitles liikmesriikide jõupingutusi 2005. aastal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel jätkusuutliku tasakaalu saavutamiseks, K(2006) 872 (lõplik), 9. jaanuar 2007.

87

(88)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1966/2006.

88

(89)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, artikli 25 lõige 4.

89

---

LISA

PÜÜGIANDMETE KOGUMISE JA SEIRE LIHTSUSTATUD SKEEM

Image

---

KOMSJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| I. | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on vee-elusressursside säilitamine ja majandamine. Ühendus on pädev vastu võtma õigusakte, kusjuures otsuse teeb nõukogu pärast parlamendiga konsulteerimist. Ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise ja jõustamise eest vastutavad liikmesriigid.
  Komisjon leiab, et ühise kalanduspoliitika õnnestumine sõltub kontrolli, inspektsioonide ja sanktsioonide rakendamise kvaliteedist.
  Kontrolli ja sanktsioonide rakendamise valdkonnas on ühenduse õigusaktide eesmärk ühtlustada liikmesriikide meetmeid ja vältida olukorda, kus poliitika ebaõnnestub seetõttu, et liikmesriigid ei täida piisavalt oma kohustusi.
  Komisjon toetab kontrollikoja järeldusi kontrolli, inspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevate sätete puuduste kohta, mis seavad ohtu ühise kalanduspoliitika tõhususe.
  Selles olukorras on komisjon juba hakanud mõtlema Euroopa kalanduse kontrollipoliitika ulatuslikule reformimisele.
  Kontrollikoja soovitused olukorra parandamiseks võivad reformi õnnestumisele tõhusalt kaasa aidata.
  Viimastel aastatel on siiski juba tehtud mõningaid jõupingutusi, et parandada ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrollimist ja jõustamist ning paremini kooskõlastada ja ühtlustada liikmesriikide meetmeid. Eelkõige avanesid uued võimalused 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri loomisega.
  Ühise kalanduspoliitika tõhususe saavutamiseks tuleb lihtsustada menetlusi ning tugevdada komisjoni ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri volitusi.
  Ühise kalanduspoliitika õnnestumine sõltub suuresti liikmesriikide poolsest kohustuse võtmisest ja nende jõupingutustest ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhusa kontrollimise ja jõustamise nimel. Teatavate komisjoni ettepanekute vastuvõtmine nõukogus osutus keeruliseks, eelkõige juhtudel, mille puhul ettepanekute eesmärk oli piirata juurdepääsu kahanenud kalavarudele, viia püügivõimsus kalavarudega kooskõlla ja suurendada komisjoni volitusi. |
| --- | --- |

I.

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on vee-elusressursside säilitamine ja majandamine. Ühendus on pädev vastu võtma õigusakte, kusjuures otsuse teeb nõukogu pärast parlamendiga konsulteerimist. Ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise ja jõustamise eest vastutavad liikmesriigid.

Komisjon leiab, et ühise kalanduspoliitika õnnestumine sõltub kontrolli, inspektsioonide ja sanktsioonide rakendamise kvaliteedist.

Kontrolli ja sanktsioonide rakendamise valdkonnas on ühenduse õigusaktide eesmärk ühtlustada liikmesriikide meetmeid ja vältida olukorda, kus poliitika ebaõnnestub seetõttu, et liikmesriigid ei täida piisavalt oma kohustusi.

Komisjon toetab kontrollikoja järeldusi kontrolli, inspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevate sätete puuduste kohta, mis seavad ohtu ühise kalanduspoliitika tõhususe.

Selles olukorras on komisjon juba hakanud mõtlema Euroopa kalanduse kontrollipoliitika ulatuslikule reformimisele.

Kontrollikoja soovitused olukorra parandamiseks võivad reformi õnnestumisele tõhusalt kaasa aidata.

Viimastel aastatel on siiski juba tehtud mõningaid jõupingutusi, et parandada ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrollimist ja jõustamist ning paremini kooskõlastada ja ühtlustada liikmesriikide meetmeid. Eelkõige avanesid uued võimalused 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri loomisega.

Ühise kalanduspoliitika tõhususe saavutamiseks tuleb lihtsustada menetlusi ning tugevdada komisjoni ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri volitusi.

Ühise kalanduspoliitika õnnestumine sõltub suuresti liikmesriikide poolsest kohustuse võtmisest ja nende jõupingutustest ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhusa kontrollimise ja jõustamise nimel. Teatavate komisjoni ettepanekute vastuvõtmine nõukogus osutus keeruliseks, eelkõige juhtudel, mille puhul ettepanekute eesmärk oli piirata juurdepääsu kahanenud kalavarudele, viia püügivõimsus kalavarudega kooskõlla ja suurendada komisjoni volitusi.

| II. | Et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohane kohaldamine, tegeleb komisjon riiklike kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemide puudustega. Vastavalt vajadusele algatatakse rikkumismenetlus ja võetakse muid täitevmeetmeid, toetatakse aktiivselt paremat koostööd riigiasutuste vahel, võetakse vastu uusi õigusakte ning toetatakse otseselt liikmesriikide kontrolliasutusi. Kõnealused meetmed ei ole siiski alati olnud piisavalt tõhusad ja edukad.
  Seoses kalapüüki käsitlevate andmete registreerimise ja edastamisega peavad liikmesriigid looma vajalikud andmete registreerimise, ristkontrollimise ja valideerimise süsteemid ning parandama andmete edastamise kohustuste kontrollimist ja jõustamist. |
| --- | --- |

II.

Et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohane kohaldamine, tegeleb komisjon riiklike kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemide puudustega. Vastavalt vajadusele algatatakse rikkumismenetlus ja võetakse muid täitevmeetmeid, toetatakse aktiivselt paremat koostööd riigiasutuste vahel, võetakse vastu uusi õigusakte ning toetatakse otseselt liikmesriikide kontrolliasutusi. Kõnealused meetmed ei ole siiski alati olnud piisavalt tõhusad ja edukad.

Seoses kalapüüki käsitlevate andmete registreerimise ja edastamisega peavad liikmesriigid looma vajalikud andmete registreerimise, ristkontrollimise ja valideerimise süsteemid ning parandama andmete edastamise kohustuste kontrollimist ja jõustamist.

| III. | Komisjon toetab kontrollikoja analüüsi ja järeldusi. Kõnealused soovitused sisaldusid juba komisjoni eelmistes ettepanekutes ning neid tuleb arvesse võtta Euroopa kalanduse kontrollipoliitika kavandatava reformi kontekstis.
  Riiklike sanktsioonisüsteemide kohaldamise eest vastutavad liikmesriigid. Niisuguste süsteemide ühtlustamise kohta ühenduse tasandil langetab otsuse ühenduse seadusandja. |
| --- | --- |

III.

Komisjon toetab kontrollikoja analüüsi ja järeldusi. Kõnealused soovitused sisaldusid juba komisjoni eelmistes ettepanekutes ning neid tuleb arvesse võtta Euroopa kalanduse kontrollipoliitika kavandatava reformi kontekstis.

Riiklike sanktsioonisüsteemide kohaldamise eest vastutavad liikmesriigid. Niisuguste süsteemide ühtlustamise kohta ühenduse tasandil langetab otsuse ühenduse seadusandja.

SISSEJUHATUS

| 1.–9. | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside niisugune kasutamine, mille puhul tagatakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimuste jätkusuutlikkus. Sellele vastavalt on praeguste ühist kalanduspoliitikat käsitlevate õigusaktidega kehtestatud raamistik, mille moodustavad püügi-, püügivõimsuse ja püügikoormuse piirangud ning tehnilised meetmed.
  Kõnealuse poliitika õnnestumine sõltub peamiselt kõigi asjaomaste isikute osalemisest. Kuigi uute õigusaktide ettepanekute esitamine ja liikmesriikidepoolse eeskirjade kohaldamise kontrollimine kuulub komisjoni vastutusalasse, on liikmesriikide osalemine ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel eriti oluline. Ainult liikmesriigid võivad tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade ametliku vastuvõtmise ning võtta nende nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikke meetmeid.
  Et parandada süsteemi tõhusust, kehtestati 2002. aasta reformiga uus kalanduse majandamise lähenemisviis, mis põhines pikaajalistel majanduskavadel ning tõsisemate olukordade puhul taastamiskavadel. Lisaks muudeti püügivõimsuse haldamise pikaajalist süsteemi, tugevdades püügikoormuse haldamist kehtivates püügivõimsuse piirides.
  Kooskõlas algmääruse (1) V peatükiga ja kontrollimäärusega (2) peavad liikmesriigid võtma meetmeid, eraldama rahalisi ja inimressursse ning rajama tehnilise ja haldusstruktuuri, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika alaste õigusaktide tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja sanktsioonide rakendamise tagamiseks.
  Eeskirjad põhinevad liikmesriikide kohustusel luua tõhus kontrollisüsteem, kusjuures vajaduse korral järgitakse komisjoni koostatud üksikasjalikke eeskirju.
  Seetõttu on komisjoni lähenemisviis olnud võtta vastu kontrollinspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis on keskendatud teatavatele kalandusvaldkondadele või -piirkondadele või mis ühiste tegurite olemasolu korral võivad olla ka üldisemalt kohaldatavad. Komisjon hindab ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamist liikmesriikides oma volituste piires ja keskendudes ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamise seisukohalt esmatähtsatele küsimustele.
  Seoses sellega teeb komisjon liikmesriikidesse kontrollkäike horisontaalsete ja konkreetsete inspekteerimisprogrammide alusel. Kontrollkäikude käigus avastatud puudusi käsitleb komisjon kõige sobivamal ja tõhusamal viisil, võttes arvesse nende tõsidust, erakorralisust ja poliitilist tundlikkust.
  Komisjoni inspektorite tehtud järelduste esitamise järel võetakse tavaliselt ühendust asjaomaste liikmesriikidega või tehakse uusi kontrollkäike. Tõsisemaid juhtumeid ja põhimõttelisi küsimusi käsitletakse poliitilisel tasandil. Tõsiste või jätkuvate puuduste korral algatatakse asjaomaste liikmesriikide vastu rikkumismenetlused.
  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-304/-02, komisjon vs Prantsusmaa, (3) andis ühendusele selge tõendi liikmesriikide rolli ja kohustuste kohta seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrollimise ja jõustamisega. Kõnealuse otsuse kohaselt kohustus Prantsusmaa maksma ühekordse summana 20 miljonit eurot ning iga kuue kuu tagant trahvi summas 57 761 250 eurot. Teise kuuekuulise perioodi lõpus otsustas komisjon, et Prantsusmaa edusammud kontrolli-, vastutusele võtmise ja karistussüsteemi parandamisel võib lugeda üldiselt rahuldavaks ja need on sellist laadi, et teise rahatrahvi määramine oleks ebaproportsionaalne meede. Siiski rõhutati, et tulevikku silmas pidades peaks Prantsusmaa jätkama tegevust, et saavutatud edu kindlustada.
  Lisaks aeganõudvatele rikkumismenetlustele abistab komisjon liikmesriike, edastades neile teavet ja andes juhiseid, luues raamistiku heade tavade jagamiseks ning koostades teatavate kalavarude puhul iga inspektsiooni liigi kohta miinimumnõuete loetelu.
  Lõpuks annavad kontrollkäigud liikmesriikidesse komisjonile ühise kalanduspoliitika raamistiku hindamiseks vajalikku teavet ning vajaduse korral esitab komisjon nõukogule uute õigusaktide ettepanekud olemasolevate puuduste ja ebaühtluse kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

1.–9.

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside niisugune kasutamine, mille puhul tagatakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimuste jätkusuutlikkus. Sellele vastavalt on praeguste ühist kalanduspoliitikat käsitlevate õigusaktidega kehtestatud raamistik, mille moodustavad püügi-, püügivõimsuse ja püügikoormuse piirangud ning tehnilised meetmed.

Kõnealuse poliitika õnnestumine sõltub peamiselt kõigi asjaomaste isikute osalemisest. Kuigi uute õigusaktide ettepanekute esitamine ja liikmesriikidepoolse eeskirjade kohaldamise kontrollimine kuulub komisjoni vastutusalasse, on liikmesriikide osalemine ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel eriti oluline. Ainult liikmesriigid võivad tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade ametliku vastuvõtmise ning võtta nende nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikke meetmeid.

Et parandada süsteemi tõhusust, kehtestati 2002. aasta reformiga uus kalanduse majandamise lähenemisviis, mis põhines pikaajalistel majanduskavadel ning tõsisemate olukordade puhul taastamiskavadel. Lisaks muudeti püügivõimsuse haldamise pikaajalist süsteemi, tugevdades püügikoormuse haldamist kehtivates püügivõimsuse piirides.

Kooskõlas algmääruse (1) V peatükiga ja kontrollimäärusega (2) peavad liikmesriigid võtma meetmeid, eraldama rahalisi ja inimressursse ning rajama tehnilise ja haldusstruktuuri, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika alaste õigusaktide tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja sanktsioonide rakendamise tagamiseks.

Eeskirjad põhinevad liikmesriikide kohustusel luua tõhus kontrollisüsteem, kusjuures vajaduse korral järgitakse komisjoni koostatud üksikasjalikke eeskirju.

Seetõttu on komisjoni lähenemisviis olnud võtta vastu kontrollinspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis on keskendatud teatavatele kalandusvaldkondadele või -piirkondadele või mis ühiste tegurite olemasolu korral võivad olla ka üldisemalt kohaldatavad. Komisjon hindab ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamist liikmesriikides oma volituste piires ja keskendudes ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamise seisukohalt esmatähtsatele küsimustele.

Seoses sellega teeb komisjon liikmesriikidesse kontrollkäike horisontaalsete ja konkreetsete inspekteerimisprogrammide alusel. Kontrollkäikude käigus avastatud puudusi käsitleb komisjon kõige sobivamal ja tõhusamal viisil, võttes arvesse nende tõsidust, erakorralisust ja poliitilist tundlikkust.

Komisjoni inspektorite tehtud järelduste esitamise järel võetakse tavaliselt ühendust asjaomaste liikmesriikidega või tehakse uusi kontrollkäike. Tõsisemaid juhtumeid ja põhimõttelisi küsimusi käsitletakse poliitilisel tasandil. Tõsiste või jätkuvate puuduste korral algatatakse asjaomaste liikmesriikide vastu rikkumismenetlused.

Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-304/-02, komisjon vs Prantsusmaa, (3) andis ühendusele selge tõendi liikmesriikide rolli ja kohustuste kohta seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrollimise ja jõustamisega. Kõnealuse otsuse kohaselt kohustus Prantsusmaa maksma ühekordse summana 20 miljonit eurot ning iga kuue kuu tagant trahvi summas 57 761 250 eurot. Teise kuuekuulise perioodi lõpus otsustas komisjon, et Prantsusmaa edusammud kontrolli-, vastutusele võtmise ja karistussüsteemi parandamisel võib lugeda üldiselt rahuldavaks ja need on sellist laadi, et teise rahatrahvi määramine oleks ebaproportsionaalne meede. Siiski rõhutati, et tulevikku silmas pidades peaks Prantsusmaa jätkama tegevust, et saavutatud edu kindlustada.

Lisaks aeganõudvatele rikkumismenetlustele abistab komisjon liikmesriike, edastades neile teavet ja andes juhiseid, luues raamistiku heade tavade jagamiseks ning koostades teatavate kalavarude puhul iga inspektsiooni liigi kohta miinimumnõuete loetelu.

Lõpuks annavad kontrollkäigud liikmesriikidesse komisjonile ühise kalanduspoliitika raamistiku hindamiseks vajalikku teavet ning vajaduse korral esitab komisjon nõukogule uute õigusaktide ettepanekud olemasolevate puuduste ja ebaühtluse kõrvaldamiseks.

AUDITI ISELOOMUSTUS

| 17. | Kõnealuse aruande märkusi võetakse arvesse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

17.

Kõnealuse aruande märkusi võetakse arvesse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

MÄRKUSED

| 18. | Liikmesriikide püügi registreerimise ja kontrollisüsteemide hindamine lõpetatakse 2008. aastal, kusjuures keskseks probleemiks on ebausaldusväärsed andmed. Nimetatud probleem lahendatakse kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus. |
| --- | --- |

18.

Liikmesriikide püügi registreerimise ja kontrollisüsteemide hindamine lõpetatakse 2008. aastal, kusjuures keskseks probleemiks on ebausaldusväärsed andmed. Nimetatud probleem lahendatakse kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus.

| 19. | Riikide püügi registreerimise süsteemides esinevaid puudusi, millele on osutanud kontrollikoda, on märganud ka kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi talitused.
  Et parandada andmete usaldusväärsust, eriti rahvusvahelistes kokkulepetes sisalduvate kalavarude puhul (nt süvalest, Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO)), viib komisjon omal algatusel läbi ristkontrolle, kasutades kolmandatest riikidest saadud andmeid, ning on loonud hoiatussüsteemid.
  Lisaks on komisjon algatanud teatavate liikmesriikide (nt Ühendkuningriigi, Iirimaa, Hispaania, Portugali ja Poola) vastu rikkumismenetlused, keskendudes muu hulgas püügiandmete usaldusväärsusele. |
| --- | --- |

19.

Riikide püügi registreerimise süsteemides esinevaid puudusi, millele on osutanud kontrollikoda, on märganud ka kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi talitused.

Et parandada andmete usaldusväärsust, eriti rahvusvahelistes kokkulepetes sisalduvate kalavarude puhul (nt süvalest, Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO)), viib komisjon omal algatusel läbi ristkontrolle, kasutades kolmandatest riikidest saadud andmeid, ning on loonud hoiatussüsteemid.

Lisaks on komisjon algatanud teatavate liikmesriikide (nt Ühendkuningriigi, Iirimaa, Hispaania, Portugali ja Poola) vastu rikkumismenetlused, keskendudes muu hulgas püügiandmete usaldusväärsusele.

| 20. | Et parandada andmete vahetamist liikmesriikide ja komisjoni vahel, nähakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 ette liikmesriikide kohustus määrata üks ametiasutus, kes vastutab kalandustegevust käsitleva teabe kooskõlastatud kogumise ja kontrollimise eest ning komisjonile aruannete esitamise ja komisjoniga koostöö tegemise eest. Lisaks tugevdati süsteemi veelgi nõudega, et esmamüük võib toimuda üksnes registreeritud enampakkumistel või registreeritud ostjate kaudu.
  Peale selle suurendatakse komisjoni elektroonilise aruandluse üksikasjalikke rakenduseeskirju käsitleva määruse ettepanekuga valideerimissüsteemide tõhusust. Näiteks sätestatakse määruses müügiteatise koopia kohene edastamine elektroonilisel teel laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda. |
| --- | --- |

20.

Et parandada andmete vahetamist liikmesriikide ja komisjoni vahel, nähakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 ette liikmesriikide kohustus määrata üks ametiasutus, kes vastutab kalandustegevust käsitleva teabe kooskõlastatud kogumise ja kontrollimise eest ning komisjonile aruannete esitamise ja komisjoniga koostöö tegemise eest. Lisaks tugevdati süsteemi veelgi nõudega, et esmamüük võib toimuda üksnes registreeritud enampakkumistel või registreeritud ostjate kaudu.

Peale selle suurendatakse komisjoni elektroonilise aruandluse üksikasjalikke rakenduseeskirju käsitleva määruse ettepanekuga valideerimissüsteemide tõhusust. Näiteks sätestatakse määruses müügiteatise koopia kohene edastamine elektroonilisel teel laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda.

| 21. | a) | Kontrollikoja nimetatud probleemidega aitab võidelda elektroonilise püügipäeviku kehtestamine. Kohustus elektrooniliselt registreerida ja edastada iga päev püügipäevik, lossimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisandmed suurendab märkimisväärselt seire, kontrolli ja järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii merel kui maal. |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Kontrollikoja nimetatud probleemidega aitab võidelda elektroonilise püügipäeviku kehtestamine. Kohustus elektrooniliselt registreerida ja edastada iga päev püügipäevik, lossimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisandmed suurendab märkimisväärselt seire, kontrolli ja järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii merel kui maal.

| b) | Komisjon toetab jätkuvalt kogu püütud kala koguse kindlaksmääramise üldise süsteemi väljatöötamist, ning märgib, et teatavate kalaliikide (näiteks pelaagilised kalad) puhul juba kehtib kaalumise kohustus, ning alates 2008. aastast kehtib see kohustus Läänemerel. |
| --- | --- |

b)

Komisjon toetab jätkuvalt kogu püütud kala koguse kindlaksmääramise üldise süsteemi väljatöötamist, ning märgib, et teatavate kalaliikide (näiteks pelaagilised kalad) puhul juba kehtib kaalumise kohustus, ning alates 2008. aastast kehtib see kohustus Läänemerel.

| c) | Nõukogu on teatavate taastamismeetmetega hõlmatud kalaliikide (näiteks heik, tursk, merikeel) puhul leppinud juba kokku väiksema lubatud kõikumise suhtes. Lisaks käsitleb komisjon lubatud kõikumiste küsimust kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

c)

Nõukogu on teatavate taastamismeetmetega hõlmatud kalaliikide (näiteks heik, tursk, merikeel) puhul leppinud juba kokku väiksema lubatud kõikumise suhtes. Lisaks käsitleb komisjon lubatud kõikumiste küsimust kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| d) | Müügiteatistes sisalduva teabe kvaliteet ostjate ja müüjate huvide lähenemise puhul on üks kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel käsitletavaid küsimusi. |
| --- | --- |

d)

Müügiteatistes sisalduva teabe kvaliteet ostjate ja müüjate huvide lähenemise puhul on üks kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel käsitletavaid küsimusi.

| 23. | Elektroonilist registreerimist ja aruandlust käsitlev määrus suurendab valideerimissüsteemide tõhusust, nähes näiteks ette müügiteatise koopia kohese edastamise laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda. Pärast nõukogu 30. detsembri 2006. aasta määruse avaldamist valmistas komisjon kohe ette rakenduseeskirjade ettepaneku. Ettepanekut on liikmesriikidega 2007. aasta esimesel poolel juba arutatud ning see loodetakse vastu võtta 2007. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

23.

Elektroonilist registreerimist ja aruandlust käsitlev määrus suurendab valideerimissüsteemide tõhusust, nähes näiteks ette müügiteatise koopia kohese edastamise laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda. Pärast nõukogu 30. detsembri 2006. aasta määruse avaldamist valmistas komisjon kohe ette rakenduseeskirjade ettepaneku. Ettepanekut on liikmesriikidega 2007. aasta esimesel poolel juba arutatud ning see loodetakse vastu võtta 2007. aasta lõpuks.

| 24. | Komisjon hindab võimalust parandada olukorda püügi- ja müügiandmete ning aruandluse ajastamise alal.
  Norra lossimise ja müügi kontrollisüsteemi kohaldatakse siiski üksnes ühe riigi kontekstis ning ühenduse kohustused erinevad Norra riigi kohustustest, eelkõige pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

24.

Komisjon hindab võimalust parandada olukorda püügi- ja müügiandmete ning aruandluse ajastamise alal.

Norra lossimise ja müügi kontrollisüsteemi kohaldatakse siiski üksnes ühe riigi kontekstis ning ühenduse kohustused erinevad Norra riigi kohustustest, eelkõige pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet.

| 25.–26. | Komisjon leiab, et riikide valitsusasutused ja teadlased suudavad vette tagasi lastud koguseid hinnata usaldusväärselt. Probleemi tekitab siiski asjaolu, et neid koguseid ei võeta arvesse püügideklaratsioonides. Kuid (enamasti hinnangulisi) vette tagasi lastud koguseid võtavad enamiku kalavarude hindamisel arvesse (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) teadlased. Vette tagasi laskmise probleemi käsile võtmiseks esitas komisjon 2002. aastal esimese tegevuskava (4). Kava ei toonud loodetud tulemusi ning seetõttu esitab komisjon nüüd täielikult uue lähenemisviisi oma teatises „Soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika Euroopa kalanduses” (5). Teatist käsitlev ulatuslik konsulteerimisprotsess on juba käimas ning komisjon loodab esitada esimesed ettepanekud saagi vette tagasi laskmist käsitleva uue poliitika rakendamise kohta 2008. aastal. Uus lähenemisviis sarnaneb teatavates kolmandates riikides, näiteks Norras, kehtestatud vette tagasi laskmise keeldudele. |
| --- | --- |

25.–26.

Komisjon leiab, et riikide valitsusasutused ja teadlased suudavad vette tagasi lastud koguseid hinnata usaldusväärselt. Probleemi tekitab siiski asjaolu, et neid koguseid ei võeta arvesse püügideklaratsioonides. Kuid (enamasti hinnangulisi) vette tagasi lastud koguseid võtavad enamiku kalavarude hindamisel arvesse (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) teadlased. Vette tagasi laskmise probleemi käsile võtmiseks esitas komisjon 2002. aastal esimese tegevuskava (4). Kava ei toonud loodetud tulemusi ning seetõttu esitab komisjon nüüd täielikult uue lähenemisviisi oma teatises „Soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika Euroopa kalanduses” (5). Teatist käsitlev ulatuslik konsulteerimisprotsess on juba käimas ning komisjon loodab esitada esimesed ettepanekud saagi vette tagasi laskmist käsitleva uue poliitika rakendamise kohta 2008. aastal. Uus lähenemisviis sarnaneb teatavates kolmandates riikides, näiteks Norras, kehtestatud vette tagasi laskmise keeldudele.

| 27. | Rikkumismenetlused algatatakse puuduste kindlakstegemise korral liikmesriikide kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemides.






  a) | Hispaania püügi registreerimise ja aruandlussüsteemi probleemidega tegeldakse Hispaania vastu algatatud rikkumismenetluste raames. |
| --- | --- | --- |

27.

Rikkumismenetlused algatatakse puuduste kindlakstegemise korral liikmesriikide kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemides.

a)

Hispaania püügi registreerimise ja aruandlussüsteemi probleemidega tegeldakse Hispaania vastu algatatud rikkumismenetluste raames.

| b) | Kalapüügi puhul Vahemeres on nii Vahemere kalavarusid käsitlevas määruses kui ka harilikku tuuni käsitlevas määruses (6) sätestatud püükide statistiline jälgimine. Lisaks kehtestavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja India Ookeani Tuunikomisjon Atlandi ookeani ja India ookeani suhtes kohaldatavad kohustused seoses saagi ja püügikoormuse statistikaga. Selles kontekstis esitab Prantsusmaa komisjonile andmed, mis edastatakse kõnealustele piirkondlikele kalanduse haldusorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

b)

Kalapüügi puhul Vahemeres on nii Vahemere kalavarusid käsitlevas määruses kui ka harilikku tuuni käsitlevas määruses (6) sätestatud püükide statistiline jälgimine. Lisaks kehtestavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja India Ookeani Tuunikomisjon Atlandi ookeani ja India ookeani suhtes kohaldatavad kohustused seoses saagi ja püügikoormuse statistikaga. Selles kontekstis esitab Prantsusmaa komisjonile andmed, mis edastatakse kõnealustele piirkondlikele kalanduse haldusorganisatsioonidele.

| 28. | Olukorra parandamiseks lisas komisjon andmete ristkontrolli ja kontrollimise probleemid käimasolevatesse rikkumismenetlustesse asjaomaste liikmesriikide vastu.






  b) | Käimasolevates rikkumismenetlustes käsitletakse Itaalia ja Hispaania kvootide täituvuse kontrollimise puudusi. |
| --- | --- | --- |

28.

Olukorra parandamiseks lisas komisjon andmete ristkontrolli ja kontrollimise probleemid käimasolevatesse rikkumismenetlustesse asjaomaste liikmesriikide vastu.

b)

Käimasolevates rikkumismenetlustes käsitletakse Itaalia ja Hispaania kvootide täituvuse kontrollimise puudusi.

| c) | Komisjon on teadlik probleemidest, mis on seotud püügi kontrollimisega Hispaanias ja Prantsusmaal, ning on võtnud vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on teadlik probleemidest, mis on seotud püügi kontrollimisega Hispaanias ja Prantsusmaal, ning on võtnud vajalikke meetmeid.

| d) | Komisjon tuvastas rea puudusi Ühendkuningriigi kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemis ning on olukorraga tegelemiseks algatanud kõnealuse liikmesriigi vastu rikkumismenetluse. |
| --- | --- |

d)

Komisjon tuvastas rea puudusi Ühendkuningriigi kontrolli- ja sanktsioonide rakendamise süsteemis ning on olukorraga tegelemiseks algatanud kõnealuse liikmesriigi vastu rikkumismenetluse.

| 29. | Nagu on nimetatud vastustes punktidele 27 ja 28, on komisjon algatanud liikmesriikide vastu rikkumismenetlused seoses puudustega nende kontrolli- ja jõustamissüsteemis.






  c) | Nagu kontrollikoda rõhutas, leiab komisjon, et deklareerimisdokumentide täielikkuse probleemiga tuleb tegeleda kontrollipoliitika läbivaatamise raames. |
| --- | --- | --- |

29.

Nagu on nimetatud vastustes punktidele 27 ja 28, on komisjon algatanud liikmesriikide vastu rikkumismenetlused seoses puudustega nende kontrolli- ja jõustamissüsteemis.

c)

Nagu kontrollikoda rõhutas, leiab komisjon, et deklareerimisdokumentide täielikkuse probleemiga tuleb tegeleda kontrollipoliitika läbivaatamise raames.

| d) | Komisjon on märganud ka puudusi ristkontrollis, mille puhul kasutatakse laevaseiresüsteemi (VMS) andmeid. Itaalia, Prantsusmaa, Kreeka ja Ühendkuningriigi puhul moodustavad kõnealused küsimused osa käimasolevast rikkumismenetlusest. Madalmaade ja Taani puhul ei ole komisjon leidnud piisaval määral puudusi, et oleks õigustatud rikkumismenetluse algatamine. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on märganud ka puudusi ristkontrollis, mille puhul kasutatakse laevaseiresüsteemi (VMS) andmeid. Itaalia, Prantsusmaa, Kreeka ja Ühendkuningriigi puhul moodustavad kõnealused küsimused osa käimasolevast rikkumismenetlusest. Madalmaade ja Taani puhul ei ole komisjon leidnud piisaval määral puudusi, et oleks õigustatud rikkumismenetluse algatamine.

| 30. | Komisjon on olukorrast teadlik. Seetõttu ei toetu komisjon üksnes liikmesriikide edastatud andmetele, vaid kasutab ka tema käsutuses olevaid muid asjaomaseid andmeid, ning on lõpetanud kalapüügi, kui tema enda hinnangud näitavad, et kalavarud on ammendunud.






  a) | Kogu Ühendkuningriigi 2005. aastal ülepüütud kogus on Ühendkuningriigi 2006. aasta kvoodist lahutatud. |
| --- | --- | --- |

30.

Komisjon on olukorrast teadlik. Seetõttu ei toetu komisjon üksnes liikmesriikide edastatud andmetele, vaid kasutab ka tema käsutuses olevaid muid asjaomaseid andmeid, ning on lõpetanud kalapüügi, kui tema enda hinnangud näitavad, et kalavarud on ammendunud.

a)

Kogu Ühendkuningriigi 2005. aastal ülepüütud kogus on Ühendkuningriigi 2006. aasta kvoodist lahutatud.

| b) | Komisjon on teadlik probleemist Itaalias seoses hariliku tuuni püügideklaratsioonidega ning valmistab olukorraga tegelemiseks ette edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on teadlik probleemist Itaalias seoses hariliku tuuni püügideklaratsioonidega ning valmistab olukorraga tegelemiseks ette edasisi meetmeid.

| 31. | Liikmesriigid on kohustatud looma süsteemi, mis võimaldab tõhusate kontrollide ja ristkontrollide läbiviimist. Nagu kontrollikoda, väljendab ka komisjon kahetsust, et andmete kontrolli ja ristkontrolli ei kohaldata praegu tõhusalt. |
| --- | --- |

31.

Liikmesriigid on kohustatud looma süsteemi, mis võimaldab tõhusate kontrollide ja ristkontrollide läbiviimist. Nagu kontrollikoda, väljendab ka komisjon kahetsust, et andmete kontrolli ja ristkontrolli ei kohaldata praegu tõhusalt.

| 32. | Just liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude tulemusel on liikmesriikide ristkontrollisüsteemide kontrollimine muutunud komisjoni üheks prioriteediks ning seda on võetud arvesse mitmes rikkumismenetluses.
  Valideerimissüsteemide tõhusus on üks prioriteetidest kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

32.

Just liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude tulemusel on liikmesriikide ristkontrollisüsteemide kontrollimine muutunud komisjoni üheks prioriteediks ning seda on võetud arvesse mitmes rikkumismenetluses.

Valideerimissüsteemide tõhusus on üks prioriteetidest kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| 33. | Sadamates tehtud inspekteerimiste tulemuste alusel nõudis komisjon Hispaanialt 2006. ja 2007. aasta NAFO süvalesta taastamiskavade raamistikus NAFO alalt tulevate laevade püügiandmete parandamist. See võimaldab komisjonil jälgida reaalajas Hispaania kvootide ammendumist. |
| --- | --- |

33.

Sadamates tehtud inspekteerimiste tulemuste alusel nõudis komisjon Hispaanialt 2006. ja 2007. aasta NAFO süvalesta taastamiskavade raamistikus NAFO alalt tulevate laevade püügiandmete parandamist. See võimaldab komisjonil jälgida reaalajas Hispaania kvootide ammendumist.

| 34. | Nimetatud küsimus on osa käimasolevatest rikkumismenetlustest mitme liikmesriigi, näiteks Ühendkuningriigi, Iirimaa, Hispaania, Portugali ja Poola vastu. |
| --- | --- |

34.

Nimetatud küsimus on osa käimasolevatest rikkumismenetlustest mitme liikmesriigi, näiteks Ühendkuningriigi, Iirimaa, Hispaania, Portugali ja Poola vastu.

| 35. | Prantsusmaa kontrolli- ja jõustamissüsteemi puudusi käsitles komisjon Euroopa Kohtu kohtuasjas C-304/02 tehtud otsuse järelmeetmetes. Komisjon pöörab siiski teravdatud tähelepanu sellele, et Prantsusmaa jätkaks oma tegevust saavutatud edu kindlustamiseks. |
| --- | --- |

35.

Prantsusmaa kontrolli- ja jõustamissüsteemi puudusi käsitles komisjon Euroopa Kohtu kohtuasjas C-304/02 tehtud otsuse järelmeetmetes. Komisjon pöörab siiski teravdatud tähelepanu sellele, et Prantsusmaa jätkaks oma tegevust saavutatud edu kindlustamiseks.

| 36. | Komisjoni inspektorite kontrollkäikudel liikmesriikidesse on jõutud samalaadsetele järeldustele ja mitmeid neist on käsitletud või käsitletakse rikkumismenetluste raames. |
| --- | --- |

36.

Komisjoni inspektorite kontrollkäikudel liikmesriikidesse on jõutud samalaadsetele järeldustele ja mitmeid neist on käsitletud või käsitletakse rikkumismenetluste raames.

| 37. | Komisjoni talitused on uurinud liikmesriikide valideerimissüsteemide vahelist kokkusobimatust.
  Lisaks suurendab valideerimissüsteemide tõhusust tulevane komisjoni määrus, milles sätestatakse elektroonilise aruandluse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Näiteks tehakse määruses ettepanek müügiteatise koopia kohese edastamise kohta elektroonilisel teel laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda. |
| --- | --- |

37.

Komisjoni talitused on uurinud liikmesriikide valideerimissüsteemide vahelist kokkusobimatust.

Lisaks suurendab valideerimissüsteemide tõhusust tulevane komisjoni määrus, milles sätestatakse elektroonilise aruandluse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Näiteks tehakse määruses ettepanek müügiteatise koopia kohese edastamise kohta elektroonilisel teel laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda.

| 38. | Ühenduse õigusaktides nõutakse, et kalalaevade pardal oleva saagi koguse arvutamiseks peab kasutatav ümberarvestuskoefitsient olema sama, mis on vastu võetud liikmesriigis, kelle lipu all laev sõidab.
  Tingimata on vaja jätkata jõupingutusi ümberarvestuskoefitsientide ühtlustamiseks.
  2006. aasta novembris lepiti ICCATis esmakordselt kokku hariliku tuuni ümberarvestuskoefitsientide suhtes.
  Käimas on arutelu ühenduse tasandil ning komisjon leiab, et ICCATis saavutatud edu võib selles kasutada näitena.
  Komisjon jagab kontrollikoja arvamust vajaduse kohta luua ühenduse tasandil kooskõlastatud, täpsed ja ühtsed koefitsiendid. |
| --- | --- |

38.

Ühenduse õigusaktides nõutakse, et kalalaevade pardal oleva saagi koguse arvutamiseks peab kasutatav ümberarvestuskoefitsient olema sama, mis on vastu võetud liikmesriigis, kelle lipu all laev sõidab.

Tingimata on vaja jätkata jõupingutusi ümberarvestuskoefitsientide ühtlustamiseks.

2006. aasta novembris lepiti ICCATis esmakordselt kokku hariliku tuuni ümberarvestuskoefitsientide suhtes.

Käimas on arutelu ühenduse tasandil ning komisjon leiab, et ICCATis saavutatud edu võib selles kasutada näitena.

Komisjon jagab kontrollikoja arvamust vajaduse kohta luua ühenduse tasandil kooskõlastatud, täpsed ja ühtsed koefitsiendid.

| 39. | Seoses püügiandmete jälgitavuse probleemidega on praegu käimas püügi registreerimise süsteemide hindamine ning tulemused avaldatakse 2008. aastal. |
| --- | --- |

39.

Seoses püügiandmete jälgitavuse probleemidega on praegu käimas püügi registreerimise süsteemide hindamine ning tulemused avaldatakse 2008. aastal.

| 41. | Kontrollimääruses nähakse ette aruande koostamine andmete kogumise ja kontrollimise viisi kohta 12 kuud pärast määruse jõustumist. Liikmesriikide esitatud teave kujutas endast peamiselt üsna pikki üldisi olemasoleva süsteemi kirjeldusi, milles puudusid kasulikud andmed selle nõuetekohaseks hindamiseks.
  Aruandluskohustuse kehtestamine on üks kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel käsitletavaid küsimusi. |
| --- | --- |

41.

Kontrollimääruses nähakse ette aruande koostamine andmete kogumise ja kontrollimise viisi kohta 12 kuud pärast määruse jõustumist. Liikmesriikide esitatud teave kujutas endast peamiselt üsna pikki üldisi olemasoleva süsteemi kirjeldusi, milles puudusid kasulikud andmed selle nõuetekohaseks hindamiseks.

Aruandluskohustuse kehtestamine on üks kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel käsitletavaid küsimusi.

| 42. | Komisjoni aruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika rakendamise järelevalve kohta liikmesriikides aastatel 2003–2005 (7) rõhutatakse andmete ebausaldusväärset kvaliteeti.
  Andmete halba kvaliteeti käsitleti ka vastavustabeli 2003., 2004. ja 2005. aasta väljaandes. |
| --- | --- |

42.

Komisjoni aruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika rakendamise järelevalve kohta liikmesriikides aastatel 2003–2005 (7) rõhutatakse andmete ebausaldusväärset kvaliteeti.

Andmete halba kvaliteeti käsitleti ka vastavustabeli 2003., 2004. ja 2005. aasta väljaandes.

| 43. | Andmete määramatuse tõttu ei kehtesta komisjon ülepüügi määra ainuüksi liikmesriikidelt saadud andmete, vaid ka muude tema käsutuses olevate andmete põhjal, nagu liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude järeldustest tulenev teave. |
| --- | --- |

43.

Andmete määramatuse tõttu ei kehtesta komisjon ülepüügi määra ainuüksi liikmesriikidelt saadud andmete, vaid ka muude tema käsutuses olevate andmete põhjal, nagu liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude järeldustest tulenev teave.

| 45. | Kontrollimääruse eelseisvat läbivaatamist ja muutmist kasutatakse andmete esitamise ja liigendamise parandamiseks. Probleemi tuuma võib siiski avastada üksnes lähteandmete analüüsimiseks kohapeal tehtavatel kontrollkäikudel ja lossimiste füüsilisel kontrollimisel, mis kuulub eelkõige liikmesriikide kohustuste hulka. |
| --- | --- |

45.

Kontrollimääruse eelseisvat läbivaatamist ja muutmist kasutatakse andmete esitamise ja liigendamise parandamiseks. Probleemi tuuma võib siiski avastada üksnes lähteandmete analüüsimiseks kohapeal tehtavatel kontrollkäikudel ja lossimiste füüsilisel kontrollimisel, mis kuulub eelkõige liikmesriikide kohustuste hulka.

| 46. | Kõnealuse küsimuse lahendamiseks kirjutasid 2006. aasta aprillis kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ning EUROSTAT alla vastastikuse mõistmise memorandumile, et vältida lahknevusi kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi kvootide kontrollimise ja EUROSTATi püügi/lossimise statistika vahel.
  Komisjon uurib lisaks, kas ja kuidas on võimalik saavutada olukorra edasist paranemist. |
| --- | --- |

46.

Kõnealuse küsimuse lahendamiseks kirjutasid 2006. aasta aprillis kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ning EUROSTAT alla vastastikuse mõistmise memorandumile, et vältida lahknevusi kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi kvootide kontrollimise ja EUROSTATi püügi/lossimise statistika vahel.

Komisjon uurib lisaks, kas ja kuidas on võimalik saavutada olukorra edasist paranemist.

| 49. | 2005. aastal toimunud 26 kvoodi ületamise juhtumi puhul lahutas komisjon kõnealused kogused täielikult asjaomaste liikmesriikide 2006. aasta kalapüügivõimalustest. |
| --- | --- |

49.

2005. aastal toimunud 26 kvoodi ületamise juhtumi puhul lahutas komisjon kõnealused kogused täielikult asjaomaste liikmesriikide 2006. aasta kalapüügivõimalustest.

| 50. | Tavaliselt lõpetab liikmesriik püügi ajutiselt pärast komisjoni otsust. Siiski oli komisjon sunnitud mõnel juhul püügi omal algatusel lõpetama, kui ei järgnenud liikmesriikidepoolset tegutsemist. Kõnealused juhtumid rõhutasid veel kord vajadust suurendada komisjoni inspektorite volitusi koguda liikmesriikides vabalt tõendeid. Kuid komisjoni inspektorite volitused on endiselt piiratud. Seega on vaja edasisi jõupingutusi ning komisjoni arvates on see prioriteetne küsimus, mida tuleb käsitleda kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

50.

Tavaliselt lõpetab liikmesriik püügi ajutiselt pärast komisjoni otsust. Siiski oli komisjon sunnitud mõnel juhul püügi omal algatusel lõpetama, kui ei järgnenud liikmesriikidepoolset tegutsemist. Kõnealused juhtumid rõhutasid veel kord vajadust suurendada komisjoni inspektorite volitusi koguda liikmesriikides vabalt tõendeid. Kuid komisjoni inspektorite volitused on endiselt piiratud. Seega on vaja edasisi jõupingutusi ning komisjoni arvates on see prioriteetne küsimus, mida tuleb käsitleda kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| 51. | Komisjon kasutab kõiki ettenähtud sunnimeetmeid, kaasa arvatud rikkumismenetlused ja püügikeelud. Lisaks on komisjoni inspekteerimistalitus kohandanud oma strateegiat ja keskendub lossimisandmete analüüsimisele ja füüsiliste kontrollide aruannetele.
  Et tugevdada komisjonipoolset andmete kontrollimist, palus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat Teadusuuringute Ühiskeskusel keerukamate andmete analüüsimise meetodite abil parandada andmetes kõrvalekallete avastamise võimalusi. Siiski on väga keeruline avastada pettust lihtsa koondandmebaasi analüüsimisel. |
| --- | --- |

51.

Komisjon kasutab kõiki ettenähtud sunnimeetmeid, kaasa arvatud rikkumismenetlused ja püügikeelud. Lisaks on komisjoni inspekteerimistalitus kohandanud oma strateegiat ja keskendub lossimisandmete analüüsimisele ja füüsiliste kontrollide aruannetele.

Et tugevdada komisjonipoolset andmete kontrollimist, palus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat Teadusuuringute Ühiskeskusel keerukamate andmete analüüsimise meetodite abil parandada andmetes kõrvalekallete avastamise võimalusi. Siiski on väga keeruline avastada pettust lihtsa koondandmebaasi analüüsimisel.

| 52. | Komisjoni inspektorite teostatud inspekteerimised on tegelikult võimaldanud komisjonil avastada käesolevas aruandes käsitletavaid puudusi ning need on olnud liikmesriikidepoolsete nõuete rikkumiste käsitlemise aluseks.
  Puudusi riiklikes inspekteerimissüsteemides käsitletakse rikkumismenetluste või muude menetlustega. |
| --- | --- |

52.

Komisjoni inspektorite teostatud inspekteerimised on tegelikult võimaldanud komisjonil avastada käesolevas aruandes käsitletavaid puudusi ning need on olnud liikmesriikidepoolsete nõuete rikkumiste käsitlemise aluseks.

Puudusi riiklikes inspekteerimissüsteemides käsitletakse rikkumismenetluste või muude menetlustega.

| 53. | Komisjoni lähenemisviis seisneb konkreetsete üksikasjalike eeskirjade loomises, pidades silmas majandamis- ja taastuskavasid ning teatavaid püügipiirkondi ja kalapüügi viise.
  Vajaduse korral koostab komisjon miinimumnõuete loetelu, mida liikmesriigid peavad iga liiki inspekteerimise puhul arvesse võtma, ning soovitab suunised. Komisjon leiab siiski, et on asjakohane määrata kindlaks inspekteerimise korra teatavad üldised eeskirjad (inspekteerimisaruannete vorm, inspekteerimismenetlus, rikkumiste jälgimise käsiraamat), mis aitavad tõhusalt kaasa võrdsete võimaluste loomisele. Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur võiks kooskõlas oma volitustega anda panuse kõnealuse ülesande täitmisse. Komisjoni algatusel on teatavate piirkondlike kalanduse haldusorganisatsioonide tasandil samalaadne säte juba kehtestatud. |
| --- | --- |

53.

Komisjoni lähenemisviis seisneb konkreetsete üksikasjalike eeskirjade loomises, pidades silmas majandamis- ja taastuskavasid ning teatavaid püügipiirkondi ja kalapüügi viise.

Vajaduse korral koostab komisjon miinimumnõuete loetelu, mida liikmesriigid peavad iga liiki inspekteerimise puhul arvesse võtma, ning soovitab suunised. Komisjon leiab siiski, et on asjakohane määrata kindlaks inspekteerimise korra teatavad üldised eeskirjad (inspekteerimisaruannete vorm, inspekteerimismenetlus, rikkumiste jälgimise käsiraamat), mis aitavad tõhusalt kaasa võrdsete võimaluste loomisele. Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur võiks kooskõlas oma volitustega anda panuse kõnealuse ülesande täitmisse. Komisjoni algatusel on teatavate piirkondlike kalanduse haldusorganisatsioonide tasandil samalaadne säte juba kehtestatud.

| 55. | Praegune süsteem on rajatud liikmesriikide kohustusele rajada tõhus kontrollisüsteem.
  Komisjon leiab, et ühiseeskirjade edasiarendamise ulatust piirab ühiste tegurite puudumine.
  Lisaks, nagu ilmneb vastusest punktile 53, ei vähenda üksikasjalike eeskirjade puudumine liikmesriikide kohustust luua tõhus kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

55.

Praegune süsteem on rajatud liikmesriikide kohustusele rajada tõhus kontrollisüsteem.

Komisjon leiab, et ühiseeskirjade edasiarendamise ulatust piirab ühiste tegurite puudumine.

Lisaks, nagu ilmneb vastusest punktile 53, ei vähenda üksikasjalike eeskirjade puudumine liikmesriikide kohustust luua tõhus kontrollisüsteem.

| 57. | Tehtud inspekteerimised on andnud komisjonile häid teadmisi erisätete kohaldamise ning liikmesriikide inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta, ning on võimaldanud avastada peamised puudused liikmesriikides.
  Samal ajal kui komisjon koondas oma vahendid kõrge riskiastmega juhtumitele, viidi horisontaalsete inspekteerimisprogrammide raames läbi ka üldisi hindamisi saagi aruandlussüsteemide (2005–2006), turgu käsitlevate õigusaktide (2004), kolmandate riikide laevade lossimiste (2005), laevaseiresüsteemi rakendamise (2004–2006) ja süvamerepüügi kohta Euroopa vetes (2005–2006).
  Lisaks on komisjon alates 2004. aastast kasutanud liikmesriikide kontrollisüsteemide hindamiseks korrapäraselt mitmeid küsimustikke ja hindamislehti, lähtudes eriti vastavusest hiljuti vastuvõetud eeskirjadele ja üksikinspekteerimiste kvaliteedile. Lisaks on kindlaks määratud vastavusnäitajad (inspekteerimiste põhjalikkus ja kvaliteet), mida on kasutatud selleks, et rikkumismenetluste raames hinnata, kuidas liikmesriigid järgivad ühist kalanduspoliitikat. |
| --- | --- |

57.

Tehtud inspekteerimised on andnud komisjonile häid teadmisi erisätete kohaldamise ning liikmesriikide inspektsiooni- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta, ning on võimaldanud avastada peamised puudused liikmesriikides.

Samal ajal kui komisjon koondas oma vahendid kõrge riskiastmega juhtumitele, viidi horisontaalsete inspekteerimisprogrammide raames läbi ka üldisi hindamisi saagi aruandlussüsteemide (2005–2006), turgu käsitlevate õigusaktide (2004), kolmandate riikide laevade lossimiste (2005), laevaseiresüsteemi rakendamise (2004–2006) ja süvamerepüügi kohta Euroopa vetes (2005–2006).

Lisaks on komisjon alates 2004. aastast kasutanud liikmesriikide kontrollisüsteemide hindamiseks korrapäraselt mitmeid küsimustikke ja hindamislehti, lähtudes eriti vastavusest hiljuti vastuvõetud eeskirjadele ja üksikinspekteerimiste kvaliteedile. Lisaks on kindlaks määratud vastavusnäitajad (inspekteerimiste põhjalikkus ja kvaliteet), mida on kasutatud selleks, et rikkumismenetluste raames hinnata, kuidas liikmesriigid järgivad ühist kalanduspoliitikat.

| 59. | Komisjon on teinud tulemuslikku tööd teatavate kalanduse valdkondade jaoks kriteeriumide ja prioriteetide kehtestamisel.
  Edaspidised sammud selles suunas nähakse ette kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus. |
| --- | --- |

59.

Komisjon on teinud tulemuslikku tööd teatavate kalanduse valdkondade jaoks kriteeriumide ja prioriteetide kehtestamisel.

Edaspidised sammud selles suunas nähakse ette kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus.

| 60. | Kõnealuses kontekstis tegi komisjon hiljuti (8) jõupingutusi kriteeriumide kehtestamiseks, nagu on nimetatud vastuses punktile 59.
  Lisaks on komisjon kehtestanud liikmesriikidele juhised, millega määratakse kindlaks iga inspekteerimise liigi miinimumnõuded. Liikmesriigid on seda sammu tervitanud.
  Kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus on võimalik lisada nimetatud nõuded ühist kalanduspoliitikat käsitlevatesse õigusaktidesse. Peale selle on vaja jätkata liikmesriikidevahelist koostööd. Selles suhtes oodatakse oluliste ülesannete täitmist eelkõige Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurilt. |
| --- | --- |

60.

Kõnealuses kontekstis tegi komisjon hiljuti (8) jõupingutusi kriteeriumide kehtestamiseks, nagu on nimetatud vastuses punktile 59.

Lisaks on komisjon kehtestanud liikmesriikidele juhised, millega määratakse kindlaks iga inspekteerimise liigi miinimumnõuded. Liikmesriigid on seda sammu tervitanud.

Kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus on võimalik lisada nimetatud nõuded ühist kalanduspoliitikat käsitlevatesse õigusaktidesse. Peale selle on vaja jätkata liikmesriikidevahelist koostööd. Selles suhtes oodatakse oluliste ülesannete täitmist eelkõige Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurilt.

| 61. | Seoses soovitusega kontrollida lossimise lõpus kalatrümme usub komisjon, et see peaks moodustama osa inspekteerimisest. Kõnealune lähenemisviis kajastub ka õigusaktides, mis hõlmavad pelaagilisi kalavarusid alates 2005. aastast ja Läänemere kalanduspiirkondi alates 2008. aastast. Vt ka vastused punktidele 60 ja 62. |
| --- | --- |

61.

Seoses soovitusega kontrollida lossimise lõpus kalatrümme usub komisjon, et see peaks moodustama osa inspekteerimisest. Kõnealune lähenemisviis kajastub ka õigusaktides, mis hõlmavad pelaagilisi kalavarusid alates 2005. aastast ja Läänemere kalanduspiirkondi alates 2008. aastast. Vt ka vastused punktidele 60 ja 62.

| 62. | Komisjon on vaadeldavale küsimusele juba mitu aastat süstemaatiliselt tähelepanu pööranud, mis võimaldas tal 2007. aastal kehtestada inspekteerimise tõhususe üldised kriteeriumid.
  Komisjon märgib, et liikmesriikide vahel on erinevusi ning et mõned liikmesriigid on oma inspektoritele kehtestanud menetlemise juhised.
  Taastamiskavade ja mitmeaastaste halduskavade raames on kehtestatud inspekteerimise kriteeriumid, muu hulgas Põhjamere ja Läänemere tursavarude, hariliku tuuni ja süvalesta taastamise kava. |
| --- | --- |

62.

Komisjon on vaadeldavale küsimusele juba mitu aastat süstemaatiliselt tähelepanu pööranud, mis võimaldas tal 2007. aastal kehtestada inspekteerimise tõhususe üldised kriteeriumid.

Komisjon märgib, et liikmesriikide vahel on erinevusi ning et mõned liikmesriigid on oma inspektoritele kehtestanud menetlemise juhised.

Taastamiskavade ja mitmeaastaste halduskavade raames on kehtestatud inspekteerimise kriteeriumid, muu hulgas Põhjamere ja Läänemere tursavarude, hariliku tuuni ja süvalesta taastamise kava.

| 63. | Komisjon alustas läbirääkimisi üksikinspekteerimiste dokumenteerimise üle juba 2005. aastal ning jätkas neid 2006. aastal Prantsusmaa vastu algatatud kohtuasjas C-304/02.
  2007. aasta kevadel alustas komisjon liikmesriikidega arutelu kõiki inspekteerimisaruandeid sisaldava andmebaasi loomise üle kooskõlas arvamustega, mida komisjon on avaldanud mõnes oma teatises (nt teatis tõsiste rikkumiste kohta (9)). |
| --- | --- |

63.

Komisjon alustas läbirääkimisi üksikinspekteerimiste dokumenteerimise üle juba 2005. aastal ning jätkas neid 2006. aastal Prantsusmaa vastu algatatud kohtuasjas C-304/02.

2007. aasta kevadel alustas komisjon liikmesriikidega arutelu kõiki inspekteerimisaruandeid sisaldava andmebaasi loomise üle kooskõlas arvamustega, mida komisjon on avaldanud mõnes oma teatises (nt teatis tõsiste rikkumiste kohta (9)).

| 64. | Komisjon loodab, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur mängib olulist rolli läbipaistvuse ja ühtlustamise parandamisel ning koordineerib ühiskasutuskavade piires märkuste tegemise tavade kehtestamist. |
| --- | --- |

64.

Komisjon loodab, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur mängib olulist rolli läbipaistvuse ja ühtlustamise parandamisel ning koordineerib ühiskasutuskavade piires märkuste tegemise tavade kehtestamist.

| 65. | Komisjon leiab, et inspekteerimisoskuste ja -aruannete standardimine parandaks kalandusjärelevalve kvaliteedi kontrollimist, ning kavatseb käsitleda seda küsimust esmajoones kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

65.

Komisjon leiab, et inspekteerimisoskuste ja -aruannete standardimine parandaks kalandusjärelevalve kvaliteedi kontrollimist, ning kavatseb käsitleda seda küsimust esmajoones kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| 66.–67. | Komisjon leiab, et see on hea näide headest tavadest, ning kavatseb käsitleda seda küsimust kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

66.–67.

Komisjon leiab, et see on hea näide headest tavadest, ning kavatseb käsitleda seda küsimust kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| 68. | Alates kontrollikoja külaskäigust asjaomastesse liikmesriikidesse on tehtud edusamme. Nimetatud neljast liikmesriigist kaks (Ühendkuningriik ja Prantsusmaa) on niisuguse süsteemi juba rakendanud. |
| --- | --- |

68.

Alates kontrollikoja külaskäigust asjaomastesse liikmesriikidesse on tehtud edusamme. Nimetatud neljast liikmesriigist kaks (Ühendkuningriik ja Prantsusmaa) on niisuguse süsteemi juba rakendanud.

| 73. | Inspekteerimistegevuste mahu ja ulatuse hindamisel tuleks arvesse võtta üksnes minimaalsetele kvaliteedistandarditele vastavad inspekteerimised. |
| --- | --- |

73.

Inspekteerimistegevuste mahu ja ulatuse hindamisel tuleks arvesse võtta üksnes minimaalsetele kvaliteedistandarditele vastavad inspekteerimised.

| 77. | Vt vastus punktile 63. |
| --- | --- |

77.

Vt vastus punktile 63.

| 78. | Üha enam liikmesriike võimaldab praegu oma inspektoritel kõnealustele andmetele reaalajas juurdepääsu nende töökohal. Siiski on praegune olukord endiselt ebarahuldav ning laevaseiresüsteemi andmetele juurdepääsu küsimus jääb seega komisjoni jaoks esmatähtsaks. |
| --- | --- |

78.

Üha enam liikmesriike võimaldab praegu oma inspektoritel kõnealustele andmetele reaalajas juurdepääsu nende töökohal. Siiski on praegune olukord endiselt ebarahuldav ning laevaseiresüsteemi andmetele juurdepääsu küsimus jääb seega komisjoni jaoks esmatähtsaks.

| 79.–81. | Üha enam liikmesriike on hakanud kasutama riskianalüüsi meetodeid, et tarvitada piiratud vahendeid kõige tõhusamal viisil. |
| --- | --- |

79.–81.

Üha enam liikmesriike on hakanud kasutama riskianalüüsi meetodeid, et tarvitada piiratud vahendeid kõige tõhusamal viisil.

| 82. | Liikmesriikide püügiandmete ristkontroll, mille puhul kasutatakse muul otstarbel (maksud, kliendid ja/või muu) kogutud andmeid, on tõepoolest oluline ning komisjon kiidab selles suunas astutud sammud kindlasti heaks. Siiski tuleb seda teha ettevaatlikult, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et kõnealused andmed on kogutud täiesti erinevatel eesmärkidel (andmete võrreldavuse probleem ja andmekaitsenõuded). |
| --- | --- |

82.

Liikmesriikide püügiandmete ristkontroll, mille puhul kasutatakse muul otstarbel (maksud, kliendid ja/või muu) kogutud andmeid, on tõepoolest oluline ning komisjon kiidab selles suunas astutud sammud kindlasti heaks. Siiski tuleb seda teha ettevaatlikult, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et kõnealused andmed on kogutud täiesti erinevatel eesmärkidel (andmete võrreldavuse probleem ja andmekaitsenõuded).

| 83. | Kontrolliasutuste paljusus võib tõepoolest põhjustada riske ning komisjon on seda probleemi juba mitmel korral rõhutanud (10). Kuid EÜ asutamislepingu kohaselt võivad liikmesriigid oma haldusstruktuuri ise kindlaks määrata. |
| --- | --- |

83.

Kontrolliasutuste paljusus võib tõepoolest põhjustada riske ning komisjon on seda probleemi juba mitmel korral rõhutanud (10). Kuid EÜ asutamislepingu kohaselt võivad liikmesriigid oma haldusstruktuuri ise kindlaks määrata.

| 84.–85. | 2007. aasta alguses kehtestas komisjon inspekteerimistegevuste kohta statistiliste andmete esitamisel kasutatava standardvormi. Lisaks võiks kohaldada järgmisi näitajaid: tegevuse hindamiseks kasutada inspektorite arvu; tulemuste hindamine võiks näiteks põhineda laevaseiresüsteemi andmete edastamises esinevate lünkade arvul, teatatud viivituste arvul andmete kogumise süsteemis, püügipäevikute, lossimisdeklaratsioonide ja laevaseiresüsteemi sidususel jne. |
| --- | --- |

84.–85.

2007. aasta alguses kehtestas komisjon inspekteerimistegevuste kohta statistiliste andmete esitamisel kasutatava standardvormi. Lisaks võiks kohaldada järgmisi näitajaid: tegevuse hindamiseks kasutada inspektorite arvu; tulemuste hindamine võiks näiteks põhineda laevaseiresüsteemi andmete edastamises esinevate lünkade arvul, teatatud viivituste arvul andmete kogumise süsteemis, püügipäevikute, lossimisdeklaratsioonide ja laevaseiresüsteemi sidususel jne.

| 86.–87. | Komisjon leiab, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri loomine parandab olukorda.
  Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril on volitused korraldada liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, võttes vastu ühiskasutuskavad, millega jõustatakse konkreetsed kontrolli- ja inspekteerimiskavad. Agentuur peab muu hulgas hindama, kas piisavad riiklikud inspekteerimis- ja järelevalvevahendid on kättesaadavad. Lisaks peab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur tagama koordineerimise, et kindlustada kõnealuste vahendite otstarbekas kasutamine. Lõpuks abistab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur liikmesriike inspekteerimismeetodite ja -menetluste ühtlustamisel. Sel viisil tuleks kontrolli- ja inspekteerimistegevust parandada nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt. Volituste laiendamine parandaks olukorda veelgi. |
| --- | --- |

86.–87.

Komisjon leiab, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri loomine parandab olukorda.

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril on volitused korraldada liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd, võttes vastu ühiskasutuskavad, millega jõustatakse konkreetsed kontrolli- ja inspekteerimiskavad. Agentuur peab muu hulgas hindama, kas piisavad riiklikud inspekteerimis- ja järelevalvevahendid on kättesaadavad. Lisaks peab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur tagama koordineerimise, et kindlustada kõnealuste vahendite otstarbekas kasutamine. Lõpuks abistab Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur liikmesriike inspekteerimismeetodite ja -menetluste ühtlustamisel. Sel viisil tuleks kontrolli- ja inspekteerimistegevust parandada nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt. Volituste laiendamine parandaks olukorda veelgi.

| 88. | Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Liikmesriikide aruanded ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiste rikkumiste kohta” (11) kutsus komisjon liikmesriike üles tagama sanktsioonisüsteemi, millel on ennetav mõju, ning muutma vajaduse korral oma õigusakte nii, et sanktsioonidel oleks hoiatav mõju. |
| --- | --- |

88.

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Liikmesriikide aruanded ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiste rikkumiste kohta” (11) kutsus komisjon liikmesriike üles tagama sanktsioonisüsteemi, millel on ennetav mõju, ning muutma vajaduse korral oma õigusakte nii, et sanktsioonidel oleks hoiatav mõju.

| 92. | Edasine integreerimine ja ühtlustamine võiks olla lisandväärtus, mis saadakse, kui liikmesriigid parandavad tõhusa sanktsioonisüsteemi rakendamist. Seetõttu uurib komisjon praegu võimalust lisada seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga kavandatavatele uutele algatustele selliste sanktsioonide ühtlustamine, mida kohaldatakse ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi alaste õigusrikkumiste suhtes. Lisaks annab võimaluse kõnealuse küsimusega tegelda kontrollimääruse kavandatav läbivaatamine ja muutmine. |
| --- | --- |

92.

Edasine integreerimine ja ühtlustamine võiks olla lisandväärtus, mis saadakse, kui liikmesriigid parandavad tõhusa sanktsioonisüsteemi rakendamist. Seetõttu uurib komisjon praegu võimalust lisada seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga kavandatavatele uutele algatustele selliste sanktsioonide ühtlustamine, mida kohaldatakse ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi alaste õigusrikkumiste suhtes. Lisaks annab võimaluse kõnealuse küsimusega tegelda kontrollimääruse kavandatav läbivaatamine ja muutmine.

| 93. | Selleks et valmistada ette ettepanek sanktsioonide nimekirja kohta, tuleb veelgi parandada määruse (EÜ) nr 1447/1999 kohastes tõsiseid rikkumisi käsitlevates liikmesriikide aruannetes esitatavate andmete ühtlust ning edasi uurida asjaomaseid tõsiseid rikkumisi. Nagu on viidatud vastuses punktile 92, kavatseb komisjon tegeleda kõnealuse küsimusega lähitulevikus. |
| --- | --- |

93.

Selleks et valmistada ette ettepanek sanktsioonide nimekirja kohta, tuleb veelgi parandada määruse (EÜ) nr 1447/1999 kohastes tõsiseid rikkumisi käsitlevates liikmesriikide aruannetes esitatavate andmete ühtlust ning edasi uurida asjaomaseid tõsiseid rikkumisi. Nagu on viidatud vastuses punktile 92, kavatseb komisjon tegeleda kõnealuse küsimusega lähitulevikus.

| 95. | Rikkumismenetlustel on olnud mõju. Komisjon on algatanud rikkumismenetlusi mitme liikmesriigi vastu. Pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-304/02 kutsuti liikmesriike, kelle vastu niisugused menetlused algatati, tegema tõsiseid jõupingutusi, et parandada kohustuste täitmist.
  Lisaks rikkumismenetlustele antakse määrusega (EÜ) nr 2371/2002 komisjonile volitused võtta ennetavaid meetmeid, lõpetada kalapüük, kui komisjon leiab, et liikmesriik on oma kvoodi ammendanud, ning peatada ühenduse finantsabi andmine. |
| --- | --- |

95.

Rikkumismenetlustel on olnud mõju. Komisjon on algatanud rikkumismenetlusi mitme liikmesriigi vastu. Pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-304/02 kutsuti liikmesriike, kelle vastu niisugused menetlused algatati, tegema tõsiseid jõupingutusi, et parandada kohustuste täitmist.

Lisaks rikkumismenetlustele antakse määrusega (EÜ) nr 2371/2002 komisjonile volitused võtta ennetavaid meetmeid, lõpetada kalapüük, kui komisjon leiab, et liikmesriik on oma kvoodi ammendanud, ning peatada ühenduse finantsabi andmine.

| 96.–97. | Rikkumismenetluste algatamine liikmesriikide vastu on piiritletud EÜ asutamislepingu artiklis 226. Nii peamiste eesmärkide kui ka menetlusetappide muutmine nõuaks asutamislepingu muutmist.
  Komisjonipoolset rikkumismenetlustega tegelemist mõjutab Euroopa Kohtu kohtupraktika. Komisjonil on rikkumismenetlustes tõendamiskohustus, mis on eriti oluline kohtuasjades, kus liikmesriigi väidetav nõuete järgimata jätmine seisneb teatavates haldustavades. Niisugusel juhul on oluline näidata, et puudused on nii üldised kui ka kestvad. See nõuab komisjonilt pidevaid jõupingutusi asjaomaste tõendusvahendite kogumise nimel. |
| --- | --- |

96.–97.

Rikkumismenetluste algatamine liikmesriikide vastu on piiritletud EÜ asutamislepingu artiklis 226. Nii peamiste eesmärkide kui ka menetlusetappide muutmine nõuaks asutamislepingu muutmist.

Komisjonipoolset rikkumismenetlustega tegelemist mõjutab Euroopa Kohtu kohtupraktika. Komisjonil on rikkumismenetlustes tõendamiskohustus, mis on eriti oluline kohtuasjades, kus liikmesriigi väidetav nõuete järgimata jätmine seisneb teatavates haldustavades. Niisugusel juhul on oluline näidata, et puudused on nii üldised kui ka kestvad. See nõuab komisjonilt pidevaid jõupingutusi asjaomaste tõendusvahendite kogumise nimel.

| 99. | Kohtuasjas C-304/02 rõhutati nõuetekohaste tõendusvahendite kogumise raskusi olukorras, kui tegemist oli liikmesriigi haldustavadega, ning tehtud jõupingutused on aidanud märkimisväärselt kaasa kõrgema rahatrahvi määramisele kui need trahvid, mis on määratud ülejäänud viies kohtuasjas, mille suhtes Euroopa Kohus on üldse otsuse teinud EÜ asutamislepingu artikli 228 alusel. |
| --- | --- |

99.

Kohtuasjas C-304/02 rõhutati nõuetekohaste tõendusvahendite kogumise raskusi olukorras, kui tegemist oli liikmesriigi haldustavadega, ning tehtud jõupingutused on aidanud märkimisväärselt kaasa kõrgema rahatrahvi määramisele kui need trahvid, mis on määratud ülejäänud viies kohtuasjas, mille suhtes Euroopa Kohus on üldse otsuse teinud EÜ asutamislepingu artikli 228 alusel.

| 101. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 26 võivad ennetusabinõud olla üksnes ajutised ning ajaliselt piiratud (maksimaalselt kuni 6 kuud, nagu on märgitud). Järelikult võib niisuguseid ennetusabinõusid kasutada vaid erandlike asjaolude puhul. |
| --- | --- |

101.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 26 võivad ennetusabinõud olla üksnes ajutised ning ajaliselt piiratud (maksimaalselt kuni 6 kuud, nagu on märgitud). Järelikult võib niisuguseid ennetusabinõusid kasutada vaid erandlike asjaolude puhul.

| 102. | Alates 1996. aastast on igal aastal rakendatud kohustust lahutada kogused tulevastest püügivõimalustest, kohaldades määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise tingimused ühest aastast teisele ülekandmisel. Tavalises olukorras on ülepüük avastatud ülepüügi toimumise või sellele järgneval aastal ning seega ei ole kunagi tekkinud vajadust lisameetme järele.
  Kuid 2007. aastal teatasid kaks liikmesriiki pärast riiklikku uurimist esmakordselt komisjonile märkimisväärsetest püügikogustest, mis lossiti ajavahemikul 2001–2004, ilma et neid oleks registreeritud. Võttes arvesse, et määruses (EÜ) nr 847/96 ei ole ette nähtud mahaarvamisi minevikus toimunud ülepüügi eest, pidi komisjon võtma vastu ad hoc määruse. Nimetatud ad hoc määruses (12) nähti ette lahendus, mis põhines kõnealuse määruse bioloogiliste ja sotsiaal-majanduslike tagajärgede analüüsil.
  Et sellises olukorras reageerida, kutsus nõukogu oma 11. ja 12. juuni 2007. aasta koosolekul lõpuks komisjoni üles töötama tulevases ELi kontrollimääruste ülevaates välja põhimõtted, mida kohaldataks mis tahes ELi kalandustegevuses avastatava ülepüügi suhtes. |
| --- | --- |

102.

Alates 1996. aastast on igal aastal rakendatud kohustust lahutada kogused tulevastest püügivõimalustest, kohaldades määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise tingimused ühest aastast teisele ülekandmisel. Tavalises olukorras on ülepüük avastatud ülepüügi toimumise või sellele järgneval aastal ning seega ei ole kunagi tekkinud vajadust lisameetme järele.

Kuid 2007. aastal teatasid kaks liikmesriiki pärast riiklikku uurimist esmakordselt komisjonile märkimisväärsetest püügikogustest, mis lossiti ajavahemikul 2001–2004, ilma et neid oleks registreeritud. Võttes arvesse, et määruses (EÜ) nr 847/96 ei ole ette nähtud mahaarvamisi minevikus toimunud ülepüügi eest, pidi komisjon võtma vastu ad hoc määruse. Nimetatud ad hoc määruses (12) nähti ette lahendus, mis põhines kõnealuse määruse bioloogiliste ja sotsiaal-majanduslike tagajärgede analüüsil.

Et sellises olukorras reageerida, kutsus nõukogu oma 11. ja 12. juuni 2007. aasta koosolekul lõpuks komisjoni üles töötama tulevases ELi kontrollimääruste ülevaates välja põhimõtted, mida kohaldataks mis tahes ELi kalandustegevuses avastatava ülepüügi suhtes.

| 103. | Praegustes ühist kalanduspoliitikat käsitlevates õigusaktides võimaldatakse komisjonil üksnes peatada ühenduse rahastamine, kui ei järgita püügivõimsusega seotud eeskirju. Komisjon on veendunud, et niisuguste meetmete edasine laiendamine on kasulik ning loob võimalused teha asjaomaseid ettepanekuid kontrollimääruse ülevaates ja selle määruse läbivaatamisel. |
| --- | --- |

103.

Praegustes ühist kalanduspoliitikat käsitlevates õigusaktides võimaldatakse komisjonil üksnes peatada ühenduse rahastamine, kui ei järgita püügivõimsusega seotud eeskirju. Komisjon on veendunud, et niisuguste meetmete edasine laiendamine on kasulik ning loob võimalused teha asjaomaseid ettepanekuid kontrollimääruse ülevaates ja selle määruse läbivaatamisel.

| 104. | Abisaajate poolse ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise kontrollimise eest vastutavad liikmesriigid. Kalandust käsitlevate tõukefondide programmide lõpetamise käigus (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/99) on komisjoni ülesanne kontrollida programmide nõuetekohast elluviimist liikmesriikides ning rikkumiste avastamise korral nõuda tagasi ühenduse fondidest õigusvastaselt tehtud maksed. |
| --- | --- |

104.

Abisaajate poolse ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise kontrollimise eest vastutavad liikmesriigid. Kalandust käsitlevate tõukefondide programmide lõpetamise käigus (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/99) on komisjoni ülesanne kontrollida programmide nõuetekohast elluviimist liikmesriikides ning rikkumiste avastamise korral nõuda tagasi ühenduse fondidest õigusvastaselt tehtud maksed.

| 105. | Mitmes liikmesriigis on olukord tõesti paranenud, eelkõige pelaagiliste kalavarude kontrollimisel ja kolmandate riikide lossimiste kontrollimisel sadamariigis. |
| --- | --- |

105.

Mitmes liikmesriigis on olukord tõesti paranenud, eelkõige pelaagiliste kalavarude kontrollimisel ja kolmandate riikide lossimiste kontrollimisel sadamariigis.

| 106. | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 27 lõikes 2 nõutakse, et komisjon teeks asjaomasele liikmesriigile kättesaadavaks kontrollkäikude aruanded ning annaks liikmesriigile võimaluse kontrollkäikude tulemuste kohta märkusi teha.
  Lisaks kavatsetakse lisada nõue, et liikmesriik teatab kontrollkäikude aruannetes sammudest, mis tal on kavas puuduste kõrvaldamiseks võtta. |
| --- | --- |

106.

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 27 lõikes 2 nõutakse, et komisjon teeks asjaomasele liikmesriigile kättesaadavaks kontrollkäikude aruanded ning annaks liikmesriigile võimaluse kontrollkäikude tulemuste kohta märkusi teha.

Lisaks kavatsetakse lisada nõue, et liikmesriik teatab kontrollkäikude aruannetes sammudest, mis tal on kavas puuduste kõrvaldamiseks võtta.

| 107. | Euroopa laevastike püügivõimsus ei ole tasakaalus olemasolevate varudega, kuigi liikmesriikide vahel on selles suhtes olulisi erinevusi. Komisjon tugevdab jõupingutusi, et parandada liikmesriikide ülemäärase püügivõimsuse hindamist ning kiirustada neid viima oma püügivõimsus kalapüügivõimalustega kooskõlla. |
| --- | --- |

107.

Euroopa laevastike püügivõimsus ei ole tasakaalus olemasolevate varudega, kuigi liikmesriikide vahel on selles suhtes olulisi erinevusi. Komisjon tugevdab jõupingutusi, et parandada liikmesriikide ülemäärase püügivõimsuse hindamist ning kiirustada neid viima oma püügivõimsus kalapüügivõimalustega kooskõlla.

| 111. | Püügitaseme mõju hindamisel on tehtud edusamme, mis väljenduvad andmete suurenevas hulgas ning olemasolevate lubatud kogupüügitasemete kohta tehtud otsuste ökoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke tagajärgi käsitlevates soovitustes. Olukorra paranemisele aitavad kaasa komisjoni jõupingutused andmete kogumisel ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee panuse suurenemine. Eelkõige aitab uus andmete kogumise määrus parandada olukorda seoses puudustega andmete hulgas ja kvaliteedis, mille põhjuseks on andmete mittesaamine liikmesriikidelt. |
| --- | --- |

111.

Püügitaseme mõju hindamisel on tehtud edusamme, mis väljenduvad andmete suurenevas hulgas ning olemasolevate lubatud kogupüügitasemete kohta tehtud otsuste ökoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke tagajärgi käsitlevates soovitustes. Olukorra paranemisele aitavad kaasa komisjoni jõupingutused andmete kogumisel ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee panuse suurenemine. Eelkõige aitab uus andmete kogumise määrus parandada olukorda seoses puudustega andmete hulgas ja kvaliteedis, mille põhjuseks on andmete mittesaamine liikmesriikidelt.

| 113. | Muutunud on üldine lähenemisviis püügivõimsusele. Praeguse õigusliku raamistiku alusel hallatakse püügivõimsust lisamis- või kõrvaldamiskavaga, mis külmutab liikmesriikide laevastike püügivõimsused 1. jaanuari 2003. aasta (või liiduga hiljem ühinenud liikmesriikide puhul liitumiskuupäeva) tasemel. Pikaajalised kavad ja püügikoormuse piirangud on samuti laevastiku püügivõimsuse kohandamise ajendiks. Püügivõimsuse vähendamist soodustatakse ka Euroopa Kalandusfondi kalalaevade lammutamise toetuse abil, mida tõhustatakse taastamiskavade puhul. |
| --- | --- |

113.

Muutunud on üldine lähenemisviis püügivõimsusele. Praeguse õigusliku raamistiku alusel hallatakse püügivõimsust lisamis- või kõrvaldamiskavaga, mis külmutab liikmesriikide laevastike püügivõimsused 1. jaanuari 2003. aasta (või liiduga hiljem ühinenud liikmesriikide puhul liitumiskuupäeva) tasemel. Pikaajalised kavad ja püügikoormuse piirangud on samuti laevastiku püügivõimsuse kohandamise ajendiks. Püügivõimsuse vähendamist soodustatakse ka Euroopa Kalandusfondi kalalaevade lammutamise toetuse abil, mida tõhustatakse taastamiskavade puhul.

| 114. | Liikmesriikidele jääb vabadus hoida oma laevastiku püügivõimsus mis tahes tasemel, mis on madalam 1. jaanuari 2003. aasta (või liiduga hiljem ühinenud liikmesriikide puhul ühinemiskuupäeva) tasemest, kuid lisamis- või kõrvaldamiskaval on üksnes püügivõimsust vähendav mõju (laevade püügivõimsust on ajavahemikul 2003–2005 vähendatud 6,27 % võrra tonnaaži ja 7,28 % võrra mootori võimsuse arvestuses (13)). |
| --- | --- |

114.

Liikmesriikidele jääb vabadus hoida oma laevastiku püügivõimsus mis tahes tasemel, mis on madalam 1. jaanuari 2003. aasta (või liiduga hiljem ühinenud liikmesriikide puhul ühinemiskuupäeva) tasemest, kuid lisamis- või kõrvaldamiskaval on üksnes püügivõimsust vähendav mõju (laevade püügivõimsust on ajavahemikul 2003–2005 vähendatud 6,27 % võrra tonnaaži ja 7,28 % võrra mootori võimsuse arvestuses (13)).

| 115. | Vastavalt majanduskavadele, millega luuakse püügikoormuse vähendamise raamistik, otsustavad liikmesriigid ise, kas niisugune vähendamine toimub:






  a) | püügiaja lühendamisega ilma püügivõimsust vähendamata; |
| --- | --- | --- |

115.

Vastavalt majanduskavadele, millega luuakse püügikoormuse vähendamise raamistik, otsustavad liikmesriigid ise, kas niisugune vähendamine toimub:

a)

püügiaja lühendamisega ilma püügivõimsust vähendamata;

| b) | püügivõimsuse vähendamise abil ilma püügiaega lühendamata või |
| --- | --- |

b)

püügivõimsuse vähendamise abil ilma püügiaega lühendamata või

| c) | kahe nimetatu kombineerimise teel. |
| --- | --- |

c)

kahe nimetatu kombineerimise teel.

Mis puutub tehnika kasutamise suurenemisse, siis ei ole kõnealune küsimus seotud püügikoormuse vähendamise probleemidega. Laevade püügitõhususe optimeerimine toimub komisjoni arvates alati, olenemata püügikoormuse piirangutest.

| 116. | Komisjon tegi ettepaneku kasutada pigem lihtsaid ja kontrollitavaid püügikoormuse kavasid, kuid nõukogu arutelude käigus muudeti süsteem suure hulga erandite tõttu märgatavalt keerulisemaks. Erandid kehtestati liikmesriikide palvel ning need on kogu süsteemi kontrollitavust oluliselt vähendanud. |
| --- | --- |

116.

Komisjon tegi ettepaneku kasutada pigem lihtsaid ja kontrollitavaid püügikoormuse kavasid, kuid nõukogu arutelude käigus muudeti süsteem suure hulga erandite tõttu märgatavalt keerulisemaks. Erandid kehtestati liikmesriikide palvel ning need on kogu süsteemi kontrollitavust oluliselt vähendanud.

| 117. | Komisjon võttis hiljuti vastu teatise, milles algatatakse arutelu püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames (14). |
| --- | --- |

117.

Komisjon võttis hiljuti vastu teatise, milles algatatakse arutelu püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames (14).

| 118. | Komisjon kinnitab, et kõik liikmesriigid ei hinda oma püügivõimsuse vastavust olemasolevatele kalavarudele, ning on korduvalt tungivalt nõudnud, et asjaomased liikmesriigid täidaksid kõnealust kohustust. |
| --- | --- |

118.

Komisjon kinnitab, et kõik liikmesriigid ei hinda oma püügivõimsuse vastavust olemasolevatele kalavarudele, ning on korduvalt tungivalt nõudnud, et asjaomased liikmesriigid täidaksid kõnealust kohustust.

| 119.–120. | Komisjon on teadlik riskidest, mis on seotud mootori võimsuse praeguse mõõtmise usaldusväärsusega, ning võtab meetmeid asjaolude täpsemaks kontrollimiseks ja olukorra parandamiseks.
  Nimetatud sätet ei olnud komisjoni esialgses ettepanekus.
  Kõnealuseid meetmeid rangelt piiratud ja need on mõeldud püügivõimsuse edasiseks vähendamiseks. Meetmete seas on nõue suuremate laevade mootori asendamisel vähendada mootori võimsust 20 % ja kalalaevade lammutamisele rahalise toetuse andmine, kusjuures laevastiku võimsuse lubatud ülemmäära vähendatakse alatiseks kõnealuse protsendimäära võrra. |
| --- | --- |

119.–120.

Komisjon on teadlik riskidest, mis on seotud mootori võimsuse praeguse mõõtmise usaldusväärsusega, ning võtab meetmeid asjaolude täpsemaks kontrollimiseks ja olukorra parandamiseks.

Nimetatud sätet ei olnud komisjoni esialgses ettepanekus.

Kõnealuseid meetmeid rangelt piiratud ja need on mõeldud püügivõimsuse edasiseks vähendamiseks. Meetmete seas on nõue suuremate laevade mootori asendamisel vähendada mootori võimsust 20 % ja kalalaevade lammutamisele rahalise toetuse andmine, kusjuures laevastiku võimsuse lubatud ülemmäära vähendatakse alatiseks kõnealuse protsendimäära võrra.

KOKKUVÕTTED JA SOOVITUSED

| 121. | Komisjon toetab kontrollikoja järeldusi kontrolli, inspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevate sätete puuduste kohta, mis ohustavad ühise kalanduspoliitika tõhusust.
  Selles olukorras on komisjon juba hakanud mõtlema Euroopa kalanduse kontrollipoliitika ulatuslikule reformimisele.
  Kontrollikoja soovitused olukorra parandamiseks võivad reformi õnnestumisele tõhusalt kaasa aidata. |
| --- | --- |

121.

Komisjon toetab kontrollikoja järeldusi kontrolli, inspektsiooni ja sanktsioonide rakendamist käsitlevate sätete puuduste kohta, mis ohustavad ühise kalanduspoliitika tõhusust.

Selles olukorras on komisjon juba hakanud mõtlema Euroopa kalanduse kontrollipoliitika ulatuslikule reformimisele.

Kontrollikoja soovitused olukorra parandamiseks võivad reformi õnnestumisele tõhusalt kaasa aidata.

| 124. | Praegune lähenemisviis püügivõimsuse haldamisele on 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi käigus tehtud keerulise kompromissi tulemus ning see põhineb:






  a) | püügivõimsuse suurendamist ennetaval lisamis- või kõrvaldamiskaval; |
| --- | --- | --- |

124.

Praegune lähenemisviis püügivõimsuse haldamisele on 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi käigus tehtud keerulise kompromissi tulemus ning see põhineb:

a)

püügivõimsuse suurendamist ennetaval lisamis- või kõrvaldamiskaval;

| b) | riigiabi andmise katkestamisel laevade ehitamiseks ja moderniseerimiseks (välja arvatud ohutuse eesmärgil ning juhul, kui püügivõimsus ei suurene); |
| --- | --- |

b)

riigiabi andmise katkestamisel laevade ehitamiseks ja moderniseerimiseks (välja arvatud ohutuse eesmärgil ning juhul, kui püügivõimsus ei suurene);

| c) | mitmeaastastel halduskavadel, mis sisaldavad püügikoormuse haldamist ning tagavad kalatööstuse keskmise ja pikaajalise perspektiivi; |
| --- | --- |

c)

mitmeaastastel halduskavadel, mis sisaldavad püügikoormuse haldamist ning tagavad kalatööstuse keskmise ja pikaajalise perspektiivi;

| d) | finantsstiimulitel, mis on mõeldud võimsuse alaliseks vähendamiseks ning |
| --- | --- |

d)

finantsstiimulitel, mis on mõeldud võimsuse alaliseks vähendamiseks ning

| e) | liikmesriikide ametlikul kohustusel võtta meetmeid oma laevastike püügivõimsuse kohandamiseks. |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide ametlikul kohustusel võtta meetmeid oma laevastike püügivõimsuse kohandamiseks.

Püügikoormuse haldamine, mis on küll oluline, ei ole seetõttu kava ainus element ning ülepüüki käsitleva uue poliitika tõhususe määrab kõigi elementide ühine mõju. Uus poliitika, kui seda rakendada nõuetekohaselt ja täielikult, võimaldab kindlasti püügivõimsus kohandada.

| 127. | Komisjon jätkab liikmesriikidele surve avaldamist olukorra parandamisele kaasaaitamiseks ning kavatseb kontrollimääruse tulevase läbivaatamise ja muutmise raames kasutada juhust, et tegeleda vajaduse korral püügiandmete usaldusväärsuse küsimusega ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

127.

Komisjon jätkab liikmesriikidele surve avaldamist olukorra parandamisele kaasaaitamiseks ning kavatseb kontrollimääruse tulevase läbivaatamise ja muutmise raames kasutada juhust, et tegeleda vajaduse korral püügiandmete usaldusväärsuse küsimusega ühenduse tasandil.

| 128. | a) | Kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee peab hääletama elektroonilise aruandluse kavandatavate rakendusmeetmete üle enne 2007. aasta lõppu. |
| --- | --- | --- |

128.

a)

Kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee peab hääletama elektroonilise aruandluse kavandatavate rakendusmeetmete üle enne 2007. aasta lõppu.

| b) | Edukalt katsetati liikmesriikide aruannete edastamise uut vormi, mille eesmärk on lihtsustada aruannete analüüsi ja kontrollimist. Uus vorm esitatakse liikmesriikidele 2007. aasta sügisel. |
| --- | --- |

b)

Edukalt katsetati liikmesriikide aruannete edastamise uut vormi, mille eesmärk on lihtsustada aruannete analüüsi ja kontrollimist. Uus vorm esitatakse liikmesriikidele 2007. aasta sügisel.

| c) | Kõnealust küsimust käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

c)

Kõnealust küsimust käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| d) | Alates 2005. aastast on komisjon teinud tööd ümberarvestuskoefitsientide kohaldamise parandamise nimel, alustades 2005. aastal liikmesriikide kasutatavate ümberarvestuskoefitsientide kompileerimise ja nende täieliku nimekirja avaldamisega veebilehel ning koostades pärast kohtumisi liikmesriikide ja Norraga kaks ebaametlikku dokumenti. Praegu tegeldakse viimase dokumendi viimistlemisega ning seda arutatakse liikmesriikidega enne 2007. aasta lõppu, mille järel on komisjonil kavas valmistada ette ettepanek seda teemat käsitleva õigusakti kohta. |
| --- | --- |

d)

Alates 2005. aastast on komisjon teinud tööd ümberarvestuskoefitsientide kohaldamise parandamise nimel, alustades 2005. aastal liikmesriikide kasutatavate ümberarvestuskoefitsientide kompileerimise ja nende täieliku nimekirja avaldamisega veebilehel ning koostades pärast kohtumisi liikmesriikide ja Norraga kaks ebaametlikku dokumenti. Praegu tegeldakse viimase dokumendi viimistlemisega ning seda arutatakse liikmesriikidega enne 2007. aasta lõppu, mille järel on komisjonil kavas valmistada ette ettepanek seda teemat käsitleva õigusakti kohta.

| e) | Et tagada mõlemalt osapoolelt saadud andmete ühtlus, teeb komisjon vastastikuse mõistmise memorandumi alusel tihedat koostööd Eurostatiga. |
| --- | --- |

e)

Et tagada mõlemalt osapoolelt saadud andmete ühtlus, teeb komisjon vastastikuse mõistmise memorandumi alusel tihedat koostööd Eurostatiga.

| 129. | Riiklike kontrollisüsteemide tõhususe ja ühtluse küsimust käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- |

129.

Riiklike kontrollisüsteemide tõhususe ja ühtluse küsimust käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| 130. | a) | Vastuses punktile 129 nimetatud kontrollikoja soovitusi võetakse arvesse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel. |
| --- | --- | --- |

130.

a)

Vastuses punktile 129 nimetatud kontrollikoja soovitusi võetakse arvesse kontrollimääruse läbivaatamisel ja muutmisel.

| b) | Nagu on viidatud vastuses punktile 106, palub komisjon liikmesriikidel esitada tegevuskava komisjoni inspektorite liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

b)

Nagu on viidatud vastuses punktile 106, palub komisjon liikmesriikidel esitada tegevuskava komisjoni inspektorite liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikude käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

| 131. | Komisjon leiab, et liikmesriikide sanktsioonisüsteemi tõhusamaks rakendamiseks on vaja edasist integreerimist ja ühtlustamist ning uurib sellega seotud võimalusi kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise raames. |
| --- | --- |

131.

Komisjon leiab, et liikmesriikide sanktsioonisüsteemi tõhusamaks rakendamiseks on vaja edasist integreerimist ja ühtlustamist ning uurib sellega seotud võimalusi kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise raames.

| 132. | 2007. aasta oktoobris esitas komisjon esimese ettepaneku ühtlustada sanktsioone seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga. Kontrollimääruse läbivaatamisel uuritakse paralleelselt ka tõsiste rikkumiste nimekirja läbivaatamise ja kõigi sanktsioonide nimekirja koostamise võimalusi. |
| --- | --- |

132.

2007. aasta oktoobris esitas komisjon esimese ettepaneku ühtlustada sanktsioone seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga. Kontrollimääruse läbivaatamisel uuritakse paralleelselt ka tõsiste rikkumiste nimekirja läbivaatamise ja kõigi sanktsioonide nimekirja koostamise võimalusi.

| 133. | Nõuetele ristvastavusmeetmete kehtestamise võimalus on esmatähtis küsimus ning seda käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus. |
| --- | --- |

133.

Nõuetele ristvastavusmeetmete kehtestamise võimalus on esmatähtis küsimus ning seda käsitletakse kontrollimääruse läbivaatamise ja muutmise käigus.

| 134. | Komisjon toetab püügivõimsuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi ning võib esitada ettepaneku võrdsete võimaluste tagamise raamistike kohta, kuid ei saa liikmesriikidele määrata konkreetseid püügivõimsuse vähendamise eesmärke. Komisjon kavatseb veelgi kaaluda, kuidas mõõta kõige paremini püügivõimsuse ja kalavarude vahelist tasakaalu, et liikmesriigid saaksid võrdsetel alustel hinnata oma kohustust kohandada püügivõimsust vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikele 1. Komisjon kaalub ka, kuidas püügivõimsuse vähendamist kõige paremini motiveerida ja julgustada. Kuid komisjon ei kavatse teha ettepanekut luua Euroopa tasandil süsteemi, mis sarnaneb kuni 2002. aastani kehtinud mitmeaastaste arendusprogrammide süsteemile ja mis sisaldab konkreetseid püügivõimsuse eesmärke iga laevastiku osa kohta, kuna niisugune mikrotasandi haldussüsteem ei taganud soovitud mõjusid ning enamik liikmesriike lükkas selle 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi ajal selgesõnaliselt tagasi. |
| --- | --- |

134.

Komisjon toetab püügivõimsuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi ning võib esitada ettepaneku võrdsete võimaluste tagamise raamistike kohta, kuid ei saa liikmesriikidele määrata konkreetseid püügivõimsuse vähendamise eesmärke. Komisjon kavatseb veelgi kaaluda, kuidas mõõta kõige paremini püügivõimsuse ja kalavarude vahelist tasakaalu, et liikmesriigid saaksid võrdsetel alustel hinnata oma kohustust kohandada püügivõimsust vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikele 1. Komisjon kaalub ka, kuidas püügivõimsuse vähendamist kõige paremini motiveerida ja julgustada. Kuid komisjon ei kavatse teha ettepanekut luua Euroopa tasandil süsteemi, mis sarnaneb kuni 2002. aastani kehtinud mitmeaastaste arendusprogrammide süsteemile ja mis sisaldab konkreetseid püügivõimsuse eesmärke iga laevastiku osa kohta, kuna niisugune mikrotasandi haldussüsteem ei taganud soovitud mõjusid ning enamik liikmesriike lükkas selle 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformi ajal selgesõnaliselt tagasi.

| 135. | Komisjon eraldas sihtotstarbelised vahendid, et parandada mõju hindamise suutlikkust nii siseselt (luues majandusüksuse kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadis) kui väliselt (nt kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee rolli laiendamine sotsiaal-majanduslikus nõustamises, mõju hindamise uuringute sagedasem tellimine väliskonsultantidelt). Lisaks tegi komisjon olulisi investeeringuid, et parandada ELi sotsiaal-majanduslike andmete kogumise süsteemi andmete kogumise määruse abil. |
| --- | --- |

135.

Komisjon eraldas sihtotstarbelised vahendid, et parandada mõju hindamise suutlikkust nii siseselt (luues majandusüksuse kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadis) kui väliselt (nt kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee rolli laiendamine sotsiaal-majanduslikus nõustamises, mõju hindamise uuringute sagedasem tellimine väliskonsultantidelt). Lisaks tegi komisjon olulisi investeeringuid, et parandada ELi sotsiaal-majanduslike andmete kogumise süsteemi andmete kogumise määruse abil.

| 136. | Euroopa Kalandusfondi eesmärk on luua liikmesriikidele võimalused korraldada ümber kalandussektor ja võtta kaasnevaid meetmeid ning leevendada ümberkorralduste sotsiaalset mõju. Komisjon vaatab praegu läbi riiklikke strateegilisi kavasid, mille liikmesriigid peavad koostama määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 15 alusel, ning seejärel rakenduskavasid, mille liikmesriigid peavad esitama komisjonile heakskiitmiseks.
  Samamoodi võimaldab Euroopa Kalandusfondi 4. suund liikmesriikidel rakendada kohalikke strateegiaid, et mitmekesistada tegevust ja arendada nende piirkondade majanduslikku baasi, kus kalapüügil on märkimisväärne tähtsus. |
| --- | --- |

136.

Euroopa Kalandusfondi eesmärk on luua liikmesriikidele võimalused korraldada ümber kalandussektor ja võtta kaasnevaid meetmeid ning leevendada ümberkorralduste sotsiaalset mõju. Komisjon vaatab praegu läbi riiklikke strateegilisi kavasid, mille liikmesriigid peavad koostama määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 15 alusel, ning seejärel rakenduskavasid, mille liikmesriigid peavad esitama komisjonile heakskiitmiseks.

Samamoodi võimaldab Euroopa Kalandusfondi 4. suund liikmesriikidel rakendada kohalikke strateegiaid, et mitmekesistada tegevust ja arendada nende piirkondade majanduslikku baasi, kus kalapüügil on märkimisväärne tähtsus.

---

(1)  Määrus (EÜ) nr 2371/2002.

(2)  Määrus (EMÜ) nr 2847/93.

(3)  Kaksteist liikmesriiki toetasid Prantsusmaa ettepanekut, et lisaks karistusmaksele ei tohiks määrata ühekordset makset.

(4)  KOM(2002) 656.

(5)  KOM(2007) 136.

(6)  Vt määrused (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 36, 8.2.2007, lk 6) ja (EÜ) nr 643/2007 (ELT L 151, 13.6.2007, lk 1).

(7)  KOM(2007) 167 lõplik.

(8)  Kohtumine liikmesriikidega 7. märtsil 2007.

(9)  KOM(2007) 448 (lõplik).

(10)  KOM(2004) 849; SEK(2004) 1718; KOM(2001) 526.

(11)  KOM(2007) 448 (lõplik).

(12)  Määrus (EÜ) nr 147/2007 (ELT L 46, 16.2.2007, lk 10).

(13)  2005. aasta aruanne, KOM(2006) 872.

(14)  KOM(2007) 39 (lõplik).

---