# Úřední věstník C 312/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 312 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5021. prosince 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 312

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5021. prosince 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 312/01 | Stanovisko č. 7/2007 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Účetní dvůr

2007/C 312/01

Stanovisko č. 7/2007 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 312/02 | Zvláštní zpráva č. 6/2007 o účelnosti technické pomoci v rámci rozvoje kapacit, spolu s odpověďmi Komise | 3 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2007/C 312/02

Zvláštní zpráva č. 6/2007 o účelnosti technické pomoci v rámci rozvoje kapacit, spolu s odpověďmi Komise

3

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Účetní dvůr

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/1

---

STANOVISKO č. 7/2007

k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

(podle čl. 279 odst. 1 Smlouvy o ES)

(2007/C 312/01)

ÚČETNÍ DVŮR EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 279 odst. 1 uvedené smlouvy,

s ohledem na návrh nařízení Rady (1), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2) (dále jen „finanční nařízení“) a v návaznosti na rozhodnutí Výboru stálých zástupců o rozdělení návrhu (3) Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2004/2003 (4) o statutu a financování politických stran na evropské úrovni,

s ohledem na žádost Rady o stanovisko k výše uvedenému návrhu nařízení Rady, kterou Účetní dvůr obdržel dne 29. října 2007,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

| 1. | Návrh nařízení Rady, k němuž má Účetní dvůr vyjádřit své stanovisko, si klade za cíl včlenit do článku 109 finančního nařízení odchylky, platné pro politické strany na evropské úrovni, od obecného pravidla, které tento článek stanoví, tj. že „účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce“. |
| --- | --- |

1.

Návrh nařízení Rady, k němuž má Účetní dvůr vyjádřit své stanovisko, si klade za cíl včlenit do článku 109 finančního nařízení odchylky, platné pro politické strany na evropské úrovni, od obecného pravidla, které tento článek stanoví, tj. že „účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce“.

| 2. | Jak Účetní dvůr nedávno zdůraznil, složitá pravidla či nejasná kritéria způsobilosti mají značný vliv na legalitu a správnost uskutečněných operací (5). Pokud se legislativní orgán domnívá, že odchylky od pravidla neziskovosti platného pro politické strany na evropské úrovni jsou na místě, je důležité, aby tyto odchylky byly jednoduše, přesně a jednoznačně stanoveny, aby mohla schvalující osoba při vyplácení grantů, respektive Účetní dvůr při kontrole plateb jejich dodržování snadno ověřit. |
| --- | --- |

2.

Jak Účetní dvůr nedávno zdůraznil, složitá pravidla či nejasná kritéria způsobilosti mají značný vliv na legalitu a správnost uskutečněných operací (5). Pokud se legislativní orgán domnívá, že odchylky od pravidla neziskovosti platného pro politické strany na evropské úrovni jsou na místě, je důležité, aby tyto odchylky byly jednoduše, přesně a jednoznačně stanoveny, aby mohla schvalující osoba při vyplácení grantů, respektive Účetní dvůr při kontrole plateb jejich dodržování snadno ověřit.

| 3. | První odchylka od „pravidla neziskovosti“ umožňuje politické straně na evropské úrovni, která na konci účetního roku, na nějž obdržela grant, realizovala přebytek příjmů nad výdaji, převést část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů na daný rok do následujícího roku, pokud bude tento přenesený přebytek použit před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku. Dodržování této podmínky lze ověřit, pouze pokud příslušná prováděcí pravidla stanoví příjemci, který přenesl přebytek do následujícího roku, povinnost doložit, že jeho způsobilé výdaje v prvním čtvrtletí tohoto roku dosáhly minimálně výše přenášené částky. Aby mohla schvalující osoba stanovit hodnotu konečné grantové platby, případně, je-li to nutné, částku zálohově vyplacených prostředků z grantu, které je třeba získat zpět, měla by tato skutečnost být doložena brzy po skončení čtvrtletí nebo nejpozději spolu s žádostí o zůstatek grantu, pokud tento ještě nebyl proplacen. |
| --- | --- |

3.

První odchylka od „pravidla neziskovosti“ umožňuje politické straně na evropské úrovni, která na konci účetního roku, na nějž obdržela grant, realizovala přebytek příjmů nad výdaji, převést část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů na daný rok do následujícího roku, pokud bude tento přenesený přebytek použit před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku. Dodržování této podmínky lze ověřit, pouze pokud příslušná prováděcí pravidla stanoví příjemci, který přenesl přebytek do následujícího roku, povinnost doložit, že jeho způsobilé výdaje v prvním čtvrtletí tohoto roku dosáhly minimálně výše přenášené částky. Aby mohla schvalující osoba stanovit hodnotu konečné grantové platby, případně, je-li to nutné, částku zálohově vyplacených prostředků z grantu, které je třeba získat zpět, měla by tato skutečnost být doložena brzy po skončení čtvrtletí nebo nejpozději spolu s žádostí o zůstatek grantu, pokud tento ještě nebyl proplacen.

| 4. | Druhá odchylka od „pravidla neziskovosti“ omezuje částku vlastních zdrojů, které se započítávají, když se zjišťuje, zda vznikl přebytek, na 15 % způsobilých nákladů politické strany, pokud „finanční rezervy“ této politické strany nepřekročí 100 % jejího ročního průměrného příjmu. Účetní standardy obecně používané v rámci Evropské unie neuvádějí definici „finančních rezerv“; tento termín by tedy mohl být vykládán různě v závislosti na rámci finančního výkaznictví, podle kterého daná politická strana připravuje svou výsledovku a rozvahu. Termín „průměrný roční příjem“ rovněž není dostatečně definován, aby bylo možné takový příjem vypočítat, např. se neuvádí žádné časové období. |
| --- | --- |

4.

Druhá odchylka od „pravidla neziskovosti“ omezuje částku vlastních zdrojů, které se započítávají, když se zjišťuje, zda vznikl přebytek, na 15 % způsobilých nákladů politické strany, pokud „finanční rezervy“ této politické strany nepřekročí 100 % jejího ročního průměrného příjmu. Účetní standardy obecně používané v rámci Evropské unie neuvádějí definici „finančních rezerv“; tento termín by tedy mohl být vykládán různě v závislosti na rámci finančního výkaznictví, podle kterého daná politická strana připravuje svou výsledovku a rozvahu. Termín „průměrný roční příjem“ rovněž není dostatečně definován, aby bylo možné takový příjem vypočítat, např. se neuvádí žádné časové období.

| 5. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že pro konzistentní používání a ověřování navrhovaných odchylek od pravidla neziskovosti je nutná větší přesnost u postupů popsaných v bodě 3 a jasné definice termínů „finanční rezervy“ a „roční průměrný příjem“. K dosažení tohoto cíle bude třeba dalších změn vlastního finančního nařízení nebo jeho podrobných prováděcích pravidel (6). |
| --- | --- |

5.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že pro konzistentní používání a ověřování navrhovaných odchylek od pravidla neziskovosti je nutná větší přesnost u postupů popsaných v bodě 3 a jasné definice termínů „finanční rezervy“ a „roční průměrný příjem“. K dosažení tohoto cíle bude třeba dalších změn vlastního finančního nařízení nebo jeho podrobných prováděcích pravidel (6).

Toto stanovislo přijal Účetní dvůr na svém zasedání v Lucemburku dne 22. listopadu 2007.

Za Účetní dvůr

Huber WEBER

předseda

---

(1)  Dokument Rady č. 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Dokument Komise KOM(2007) 364 v konečném znění.

3

(4)  Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1.

4

(5)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, Úvod, bod 0.7.

5

(6)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

6

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/3

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 6/2007

o účelnosti technické pomoci v rámci rozvoje kapacit, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2007/C 312/02)

OBSAH

GLOSÁŘ

| I–VIII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–6 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–6

| 7–8 | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU |
| --- | --- |

7–8

| 9–43 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

9–43

| 9–12 | Má Komise vhodnou strategii pro rozvoj institucionálních kapacit, včetně využití technické pomoci? |
| --- | --- |

9–12

| 10–11 | Nedostatečná analýza institucionálních kapacit ve strategických dokumentech zemí |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Absence pokynů k technické pomoci |
| --- | --- |

12

| 13–17 | Jsou činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit dobře koncipovány? |
| --- | --- |

13–17

| 14–16 | Relevantní výběr projektu, ale návrh projektu často nepřiměřený |
| --- | --- |

14–16

| 17 | Vlastnická odpovědnost na místní úrovni je nezbytná, avšak Komise se jí systematicky nezabývá |
| --- | --- |

17

| 18–34 | Provádějí se činnosti technické pomoci efektivně? |
| --- | --- |

18–34

| 19–21 | V důsledku dlouhé přípravné fáze návrh projektu často zastarává |
| --- | --- |

19–21

| 22–26 | Problémy během zadávacího řízení a zahájení projektu snižují dobu na jeho realizaci |
| --- | --- |

22–26

| 27 | Po udělení zakázky jsou odborníci často vyměněni |
| --- | --- |

27

| 28 | Nevhodná kritéria pro výběr technické pomoci |
| --- | --- |

28

| 29–30 | Omezená možnost volby mezi postupy zadání veřejné zakázky |
| --- | --- |

29–30

| 31 | Neefektivní využití technické pomoci |
| --- | --- |

31

| 32 | Koordinace dárců se v různých zemích liší |
| --- | --- |

32

| 33–34 | Prováděcí mechanismy zatím nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni |
| --- | --- |

33–34

| 35–39 | Jsou činnosti a výkonnost technické pomoci náležitě monitorovány a hodnoceny? |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Jsou činnosti technické pomoci účelné z hlediska rozvoje kapacit? |
| --- | --- |

40–43

| 40–42 | Přínos technické pomoci je uspokojivý, ale úspěch projektů nelze zaručit |
| --- | --- |

40–42

| 43 | Nejistá udržitelnost |
| --- | --- |

43

| 44–48 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

44–48

Příloha I – Seznam prověřovaných projektů a programů

Příloha II – Účelnost a výhledová udržitelnost prověřovaných projektů a programů

Odpovědi Komise

GLOSÁŘAKT Africké, karibské a tichomořské státyFinanční dohoda Dokument podepsaný mezi Komisí a partnerskou zemí, který popisuje konkrétní projekt nebo program určený k financování. Představuje formální závazek Evropské unie a partnerské země financovat popsaná opatření.MDG Rozvojové cíle tisíciletí (Millennium Development Goals) sestávají z osmi cílů, které by měly být splněny do roku 2015 a které tématicky sahají od snížení extrémní chudoby na polovinu přes zastavení šíření HIV/AIDS až po poskytování základního vzdělání pro všechny. Na rozvojových cílech tisíciletí se dohodly všechny země a přední světové rozvojové instituce na summitu tisíciletí OSN v září 2000.Návrh na financování Návrh dokumentu připravený některým z útvarů Komise, který se předkládá příslušnému výboru pro financování, složenému ze zástupců členských států, k vyjádření stanoviska a v případě kladného stanoviska dále Komisi k vydání rozhodnutí. Tento dokument popisuje celkový kontext, povahu, rozsah a cíle konkrétního projektu nebo programu a dále prováděcí opatření a předpokládaný objem financování.OECD/DAC Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.Pařížská deklarace o účinnosti pomoci (Paris Declaration on Aid Effectiveness) Prohlášení přijaté na fóru na vysoké úrovni v Paříži ve dnech 28. února až 2. března 2005 většinou zemí a organizací. Toto prohlášení obsahuje různé závazky týkající se vlastnické odpovědnosti, harmonizace, sladění, výsledků a vzájemné odpovědnosti, to vše s cílem zvýšit účelnost pomoci. (Pozn. překl.: Anglický termín effectiveness se v této zprávě překládá v souladu s aktuálním českým zněním příslušných právních předpisů jako „účelnost“, s výjimkou tohoto případu, kdy se jedná o oficiální název dokumentu.)Rozhodnutí o financování Rozhodnutí Komise přidělit prostředky na určitý projekt nebo program, přijaté na základě návrhu na financování.

SHRNUTÍ

| I. | Technická pomoc představuje zdroj používaný v mnoha rozvojových projektech a programech různých typů a lze ji definovat jako „odborníky, konzultanty, školitele, poradce apod., kteří jsou najímáni, aby předávali know-how a dovednosti a budovali a posilovali instituce“. V posledních letech se stále častěji využívá pro podporu rozvoje kapacit služeb ústřední státní správy a místní samosprávy v přijímajících zemích v takových oblastech, jako je například řízení veřejných financí, zdravotnictví a vzdělávání. Přeorientování na fungování služeb státní správy je výsledkem rostoucího povědomí dárců, včetně Evropské unie, o tom, že nedostatek institucionální kapacity je hlavní překážkou udržitelného rozvoje(viz body 1–6). |
| --- | --- |

I.

Technická pomoc představuje zdroj používaný v mnoha rozvojových projektech a programech různých typů a lze ji definovat jako „odborníky, konzultanty, školitele, poradce apod., kteří jsou najímáni, aby předávali know-how a dovednosti a budovali a posilovali instituce“. V posledních letech se stále častěji využívá pro podporu rozvoje kapacit služeb ústřední státní správy a místní samosprávy v přijímajících zemích v takových oblastech, jako je například řízení veřejných financí, zdravotnictví a vzdělávání. Přeorientování na fungování služeb státní správy je výsledkem rostoucího povědomí dárců, včetně Evropské unie, o tom, že nedostatek institucionální kapacity je hlavní překážkou udržitelného rozvoje(viz body 1–6).

| II. | Účelem auditu Účetního dvora bylo stanovit, do jaké míry Komise zajišťuje, aby technická pomoc přispívala k rozvoji institucionálních kapacit v přijímajících zemích. Účetní dvůr proto posuzoval koncepci Komise ve vztahu k rozvoji kapacit a využití technické pomoci a dále způsob, jakým řídí návrh a realizaci technické pomoci u projektů na rozvoj kapacit (viz body 7–8). |
| --- | --- |

II.

Účelem auditu Účetního dvora bylo stanovit, do jaké míry Komise zajišťuje, aby technická pomoc přispívala k rozvoji institucionálních kapacit v přijímajících zemích. Účetní dvůr proto posuzoval koncepci Komise ve vztahu k rozvoji kapacit a využití technické pomoci a dále způsob, jakým řídí návrh a realizaci technické pomoci u projektů na rozvoj kapacit (viz body 7–8).

| III. | Přestože je rozvoj institucionálních kapacit v rámci rozvojové politiky Společenství považován za klíčový prvek v boji proti chudobě, Komise ve svých strategických dokumentech zemí (country strategic papers) neuvádí žádné komplexní posouzení slabých stránek institucionálních kapacit daných zemí ani neidentifikuje přednostní potřeby v oblasti rozvoje kapacit v rámci státních správ a institucí přijímajících vlád. Komise rovněž nemá žádná pravidla ohledně role, kterou by technická pomoc měla v tomto kontextu hrát (viz body 9–12). |
| --- | --- |

III.

Přestože je rozvoj institucionálních kapacit v rámci rozvojové politiky Společenství považován za klíčový prvek v boji proti chudobě, Komise ve svých strategických dokumentech zemí (country strategic papers) neuvádí žádné komplexní posouzení slabých stránek institucionálních kapacit daných zemí ani neidentifikuje přednostní potřeby v oblasti rozvoje kapacit v rámci státních správ a institucí přijímajících vlád. Komise rovněž nemá žádná pravidla ohledně role, kterou by technická pomoc měla v tomto kontextu hrát (viz body 9–12).

| IV. | Výběr projektů je většinou relevantní, avšak návrh projektů je v důsledku příliš ambiciózních cílů, napjatého harmonogramu a nedostatečného posouzení stávajících nedostatků institucionálního prostředí a míry vlastnické odpovědnosti na místní úrovni často nepřiměřený (viz body 13–17). |
| --- | --- |

IV.

Výběr projektů je většinou relevantní, avšak návrh projektů je v důsledku příliš ambiciózních cílů, napjatého harmonogramu a nedostatečného posouzení stávajících nedostatků institucionálního prostředí a míry vlastnické odpovědnosti na místní úrovni často nepřiměřený (viz body 13–17).

| V. | Realizace projektů je často ztížena různými problémy, například dlouhou přípravnou a zahajovací fází, které vedou k tomu, že návrh projektu je v době zahájení realizace zastaralý a na realizaci samotnou zbývá výrazně méně času. Na zpoždění se nezřídka podílí i najímání pracovníků odborné pomoci, protože vybraní odborníci často nejsou po udělení zakázky ihned k dispozici. Současný postup při zadávání veřejných zakázek na poskytování odborné pomoci nepodporuje spoluúčast veřejných institucí, přestože pro některé oblasti v nich lze najít kvalifikovanější odborníky. Dárci nadále poskytují technickou pomoc především prostřednictvím samostatných nekoordinovaných projektů, přičemž prováděcí mechanismy nijak nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni (viz body 18–34). |
| --- | --- |

V.

Realizace projektů je často ztížena různými problémy, například dlouhou přípravnou a zahajovací fází, které vedou k tomu, že návrh projektu je v době zahájení realizace zastaralý a na realizaci samotnou zbývá výrazně méně času. Na zpoždění se nezřídka podílí i najímání pracovníků odborné pomoci, protože vybraní odborníci často nejsou po udělení zakázky ihned k dispozici. Současný postup při zadávání veřejných zakázek na poskytování odborné pomoci nepodporuje spoluúčast veřejných institucí, přestože pro některé oblasti v nich lze najít kvalifikovanější odborníky. Dárci nadále poskytují technickou pomoc především prostřednictvím samostatných nekoordinovaných projektů, přičemž prováděcí mechanismy nijak nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni (viz body 18–34).

| VI. | Předkládání zpráv o projektech a monitorování a hodnocení projektů je většinou adekvátní. Není však zaveden informační systém pro řízení, který by umožňoval posoudit a zaznamenat výkonnost společností nebo odborníků poskytujících technickou pomoc a jehož informace by bylo možné dále využít při rozhodování o zadání veřejné zakázky na technickou pomoc (viz body 35–39). |
| --- | --- |

VI.

Předkládání zpráv o projektech a monitorování a hodnocení projektů je většinou adekvátní. Není však zaveden informační systém pro řízení, který by umožňoval posoudit a zaznamenat výkonnost společností nebo odborníků poskytujících technickou pomoc a jehož informace by bylo možné dále využít při rozhodování o zadání veřejné zakázky na technickou pomoc (viz body 35–39).

| VII. | Výsledky projektů se značně liší, Účetní dvůr nicméně dospěl k závěru, že s ohledem na mnohdy složité prostředí, v němž se projekty uskutečňují, lze výsledky projektů a přínos technické pomoci považovat za přiměřené. Kvalita poskytované technické pomoci byla obecně uspokojivá, ale jiné důležité faktory účelnost poskytované podpory snížily. Přestože Komise nemůže některé z těchto faktorů ovlivnit, měla by je nicméně lépe předvídat (viz body 40–43). |
| --- | --- |

VII.

Výsledky projektů se značně liší, Účetní dvůr nicméně dospěl k závěru, že s ohledem na mnohdy složité prostředí, v němž se projekty uskutečňují, lze výsledky projektů a přínos technické pomoci považovat za přiměřené. Kvalita poskytované technické pomoci byla obecně uspokojivá, ale jiné důležité faktory účelnost poskytované podpory snížily. Přestože Komise nemůže některé z těchto faktorů ovlivnit, měla by je nicméně lépe předvídat (viz body 40–43).

| VIII. | Na základě uvedených zjištění vydává Účetní dvůr podrobná doporučení, jejichž cílem je pomoci Komisi vypracovat konkrétnější a strukturovanější koncepci využití technické pomoci v zájmu účelnější podpory rozvoje kapacit (viz body 44–48). |
| --- | --- |

VIII.

Na základě uvedených zjištění vydává Účetní dvůr podrobná doporučení, jejichž cílem je pomoci Komisi vypracovat konkrétnější a strukturovanější koncepci využití technické pomoci v zájmu účelnější podpory rozvoje kapacit (viz body 44–48).

ÚVOD

| 1. | Rozvojová spolupráce se dělí na dva typy spolupráce nebo pomoci: finanční pomoc a technickou pomoc, jinými slovy na „peníze“ a „know-how“ nebo „nápady“. Tato zpráva se zabývá auditem, který Účetní dvůr provedl ve vztahu k technické pomoci. Podle definice Komise technická pomoc představuje „odborníky, konzultanty, školitele, poradce apod., kteří jsou najímáni, aby předávali know-how a dovednosti a budovali a posilovali instituce“ (1). |
| --- | --- |

1.

Rozvojová spolupráce se dělí na dva typy spolupráce nebo pomoci: finanční pomoc a technickou pomoc, jinými slovy na „peníze“ a „know-how“ nebo „nápady“. Tato zpráva se zabývá auditem, který Účetní dvůr provedl ve vztahu k technické pomoci. Podle definice Komise technická pomoc představuje „odborníky, konzultanty, školitele, poradce apod., kteří jsou najímáni, aby předávali know-how a dovednosti a budovali a posilovali instituce“ (1).

| 2. | Technická pomoc představuje zdroj používaný v mnoha rozvojových projektech a programech různých typů a její důležitost nebo účelnost se posuzuje podle toho, jak se podílí na výstupech a výsledcích těchto projektů a programů. Mezi konkrétní oblasti či úkoly v rámci rozvojové spolupráce, v nichž technická pomoc hrála nebo hraje roli, patří:






  a) | návrh prací a dohled nad nimi, např. stavba komunikací; |
| --- | --- | --- |

2.

Technická pomoc představuje zdroj používaný v mnoha rozvojových projektech a programech různých typů a její důležitost nebo účelnost se posuzuje podle toho, jak se podílí na výstupech a výsledcích těchto projektů a programů. Mezi konkrétní oblasti či úkoly v rámci rozvojové spolupráce, v nichž technická pomoc hrála nebo hraje roli, patří:

a)

návrh prací a dohled nad nimi, např. stavba komunikací;

| b) | projektové řízení, kdy příslušní odborníci přímo odpovídají za realizaci činností; |
| --- | --- |

b)

projektové řízení, kdy příslušní odborníci přímo odpovídají za realizaci činností;

| c) | poradenské služby, v minulosti často v oblastech jako rozvoj zemědělství a venkova. V poslední době se více využívají ke zlepšení služeb ústřední státní správy, včetně řízení veřejných financí, zdravotnictví, vzdělávání a justice, a k pomoci ostatním veřejným institucím, místním orgánům a nestátním subjektům. |
| --- | --- |

c)

poradenské služby, v minulosti často v oblastech jako rozvoj zemědělství a venkova. V poslední době se více využívají ke zlepšení služeb ústřední státní správy, včetně řízení veřejných financí, zdravotnictví, vzdělávání a justice, a k pomoci ostatním veřejným institucím, místním orgánům a nestátním subjektům.

| 3. | Přeorientování na fungování služeb ústřední státní správy a místní samosprávy je výsledkem rostoucího povědomí dárců, včetně Evropské unie, o tom, že nedostatek institucionální kapacity je hlavní překážkou udržitelného rozvoje. Rozvoj kapacit se proto stal jedním z hlavních témat rozvojové politiky Společenství z roku 2000 i nové politiky zformulované v roce 2005 (2). |
| --- | --- |

3.

Přeorientování na fungování služeb ústřední státní správy a místní samosprávy je výsledkem rostoucího povědomí dárců, včetně Evropské unie, o tom, že nedostatek institucionální kapacity je hlavní překážkou udržitelného rozvoje. Rozvoj kapacit se proto stal jedním z hlavních témat rozvojové politiky Společenství z roku 2000 i nové politiky zformulované v roce 2005 (2).

| 4. | Význam rozvoje kapacit rovněž zdůraznil nedávný dokument OECD/DAC (3), který uvádí, že „přiměřená kapacita zemí je jedním z důležitých faktorů, které chybí v současném úsilí o splnění rozvojových cílů tisíciletí. Nebude-li rozvoji udržitelné kapacity věnována větší a důkladnější pozornost, rozvojové aktivity mnoha nejchudších zemí selžou, i když se jim dostane výrazně vyšší finanční podpory“ (4). |
| --- | --- |

4.

Význam rozvoje kapacit rovněž zdůraznil nedávný dokument OECD/DAC (3), který uvádí, že „přiměřená kapacita zemí je jedním z důležitých faktorů, které chybí v současném úsilí o splnění rozvojových cílů tisíciletí. Nebude-li rozvoji udržitelné kapacity věnována větší a důkladnější pozornost, rozvojové aktivity mnoha nejchudších zemí selžou, i když se jim dostane výrazně vyšší finanční podpory“ (4).

| 5. | O důležitosti rozvoje kapacit dále svědčí Pařížská deklarace o účinnosti pomoci z března 2005 (5), která uvádí, že kapacita partnerských zemí plánovat, řídit a realizovat politiky a programy a odpovídat za jejich výsledky má pro dosažení rozvojových cílů zásadní význam. Zdůrazňuje, že dárci by při poskytování podpory měli v co největší míře vycházet z národních rozvojových strategií, institucí a postupů partnerských zemí a podporovat řešení existujících nedostatků v institucionálních kapacitách těchto zemí. Přestože rozvoj kapacit lze podpořit i řadou jiných opatření, jako jsou například školení, stipendia, počítačové vybavení a software, dokumentace či dokonce fyzická infrastruktura, hlavním nástrojem podpory zůstává v tomto ohledu technická pomoc. |
| --- | --- |

5.

O důležitosti rozvoje kapacit dále svědčí Pařížská deklarace o účinnosti pomoci z března 2005 (5), která uvádí, že kapacita partnerských zemí plánovat, řídit a realizovat politiky a programy a odpovídat za jejich výsledky má pro dosažení rozvojových cílů zásadní význam. Zdůrazňuje, že dárci by při poskytování podpory měli v co největší míře vycházet z národních rozvojových strategií, institucí a postupů partnerských zemí a podporovat řešení existujících nedostatků v institucionálních kapacitách těchto zemí. Přestože rozvoj kapacit lze podpořit i řadou jiných opatření, jako jsou například školení, stipendia, počítačové vybavení a software, dokumentace či dokonce fyzická infrastruktura, hlavním nástrojem podpory zůstává v tomto ohledu technická pomoc.

| 6. | Účetní systém Komise a její informační systém pro řízení neumožnily Účetnímu dvoru získat přesné a spolehlivé informace o výši částek, které byly na technickou pomoc vynaloženy evropskými rozvojovými fondy a ze souhrnného rozpočtu. Podle odhadu Účetního dvora dosahuje celková hodnota závazků v souvislosti se smlouvami na poskytování technické pomoci, které byly podepsány během let 2000–2005 a ke konci roku 2006 byly stále neuzavřené, přibližně 2 200 milionů EUR (6). Podíl technické pomoci absorbovaný činnostmi spojenými s rozvojem kapacit nebylo možné odhadnout. |
| --- | --- |

6.

Účetní systém Komise a její informační systém pro řízení neumožnily Účetnímu dvoru získat přesné a spolehlivé informace o výši částek, které byly na technickou pomoc vynaloženy evropskými rozvojovými fondy a ze souhrnného rozpočtu. Podle odhadu Účetního dvora dosahuje celková hodnota závazků v souvislosti se smlouvami na poskytování technické pomoci, které byly podepsány během let 2000–2005 a ke konci roku 2006 byly stále neuzavřené, přibližně 2 200 milionů EUR (6). Podíl technické pomoci absorbovaný činnostmi spojenými s rozvojem kapacit nebylo možné odhadnout.

ROZSAH A KONCEPCE AUDITU

| 7. | Účelem auditu Účetního dvora bylo stanovit, do jaké míry Komise zajišťuje, aby technická pomoc financovaná Komisí (7) přispívala k rozvoji institucionálních kapacit v přijímajících zemích. Tento audit konkrétně hledal odpovědi na následující otázky:






  a) | Má Komise dobrou strategii pro rozvoj institucionálních kapacit, včetně využití technické pomoci? |
| --- | --- | --- |

7.

Účelem auditu Účetního dvora bylo stanovit, do jaké míry Komise zajišťuje, aby technická pomoc financovaná Komisí (7) přispívala k rozvoji institucionálních kapacit v přijímajících zemích. Tento audit konkrétně hledal odpovědi na následující otázky:

a)

Má Komise dobrou strategii pro rozvoj institucionálních kapacit, včetně využití technické pomoci?

| b) | Jsou činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit dobře koncipovány? |
| --- | --- |

b)

Jsou činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit dobře koncipovány?

| c) | Provádějí se činnosti technické pomoci efektivně? |
| --- | --- |

c)

Provádějí se činnosti technické pomoci efektivně?

| d) | Jsou činnosti a výkonnost technické pomoci odpovídajícím způsobem monitorovány a hodnoceny? |
| --- | --- |

d)

Jsou činnosti a výkonnost technické pomoci odpovídajícím způsobem monitorovány a hodnoceny?

| e) | Jsou činnosti technické pomoci účelné z hlediska rozvoje kapacit? |
| --- | --- |

e)

Jsou činnosti technické pomoci účelné z hlediska rozvoje kapacit?

| 8. | Účetní dvůr zkontroloval koncepci a činnosti Komise na úrovni politik a projektů ve vztahu k 12 přijímajícím zemím, vybraným ze čtyř různých zeměpisných oblastí, jimž je poskytována rozvojová pomoc: Afriky, Asie, Latinské Ameriky a států Středomoří (8). Pět z těchto zemí bylo přímo navštíveno, u zbývajících sedmi zemí proběhl audit prostřednictvím dokumentárního přezkumu a dotazníků zaslaných delegacím a přijímajícím úřadům v příslušných zemích. Ze skupiny projektů na rozvoj kapacit bylo vybráno celkem 32 projektů, v jejichž rámci se během období 2000–2006 realizovalo 33 smluv na poskytování technické pomoci. Celkový objem prostředků přidělených na kontrolované projekty činil 400 milionů EUR, přičemž přibližně 144 milionů EUR se týkalo technické pomoci. Kompletní seznam 32 zkoumaných projektů a programů je uveden v příloze I. |
| --- | --- |

8.

Účetní dvůr zkontroloval koncepci a činnosti Komise na úrovni politik a projektů ve vztahu k 12 přijímajícím zemím, vybraným ze čtyř různých zeměpisných oblastí, jimž je poskytována rozvojová pomoc: Afriky, Asie, Latinské Ameriky a států Středomoří (8). Pět z těchto zemí bylo přímo navštíveno, u zbývajících sedmi zemí proběhl audit prostřednictvím dokumentárního přezkumu a dotazníků zaslaných delegacím a přijímajícím úřadům v příslušných zemích. Ze skupiny projektů na rozvoj kapacit bylo vybráno celkem 32 projektů, v jejichž rámci se během období 2000–2006 realizovalo 33 smluv na poskytování technické pomoci. Celkový objem prostředků přidělených na kontrolované projekty činil 400 milionů EUR, přičemž přibližně 144 milionů EUR se týkalo technické pomoci. Kompletní seznam 32 zkoumaných projektů a programů je uveden v příloze I.

PŘIPOMÍNKY

Má Komise vhodnou strategii pro rozvoj institucionálních kapacit, včetně využití technické pomoci?

| 9. | Komise převádí principy obecné rozvojové politiky Evropského společenství do konkrétních strategií zemí, připravených zpravidla na pětiletá období, a to formou vypracování strategických dokumentů a podrobnějších národních orientačních programů pro jednotlivé přijímající země. V regionech, kde probíhal audit, Účetní dvůr na základě těchto dokumentů (9) zkoumal, zda Komise provádí systematické posouzení silných a slabých stránek institucionálních kapacit v přijímajících zemích a zda jsou celkové potřeby rozvoje kapacit v těchto zemích identifikovány, rozděleny dle priorit a zohledněny při vymezení potřeb technické pomoci. |
| --- | --- |

9.

Komise převádí principy obecné rozvojové politiky Evropského společenství do konkrétních strategií zemí, připravených zpravidla na pětiletá období, a to formou vypracování strategických dokumentů a podrobnějších národních orientačních programů pro jednotlivé přijímající země. V regionech, kde probíhal audit, Účetní dvůr na základě těchto dokumentů (9) zkoumal, zda Komise provádí systematické posouzení silných a slabých stránek institucionálních kapacit v přijímajících zemích a zda jsou celkové potřeby rozvoje kapacit v těchto zemích identifikovány, rozděleny dle priorit a zohledněny při vymezení potřeb technické pomoci.

Nedostatečná analýza institucionálních kapacit ve strategických dokumentech zemí

| 10. | Prověrka příslušných dokumentů Komise v oblasti politik týkajících se zemí zahrnutých do auditu, národních rozvojových plánů jednotlivých zemí a/nebo tzv. dokumentů o strategii snižování chudoby ukázala, že povědomí o důležitosti rozvoje kapacit roste. Komise však nepředložila komplexní posouzení institucionálních nedostatků na úrovni jednotlivých zemí ani neidentifikovala přednostní potřeby v oblasti rozvoje kapacit v rámci státních správ a institucí přijímajících zemí. Hlavní odvětví pro podporu ze strany Společenství tak byla vybírána bez těchto informací s rizikem, že nemusela být zjištěna některá potenciálně důležitá odvětví nebo programy, které by podporu dárců potřebovaly. |
| --- | --- |

10.

Prověrka příslušných dokumentů Komise v oblasti politik týkajících se zemí zahrnutých do auditu, národních rozvojových plánů jednotlivých zemí a/nebo tzv. dokumentů o strategii snižování chudoby ukázala, že povědomí o důležitosti rozvoje kapacit roste. Komise však nepředložila komplexní posouzení institucionálních nedostatků na úrovni jednotlivých zemí ani neidentifikovala přednostní potřeby v oblasti rozvoje kapacit v rámci státních správ a institucí přijímajících zemí. Hlavní odvětví pro podporu ze strany Společenství tak byla vybírána bez těchto informací s rizikem, že nemusela být zjištěna některá potenciálně důležitá odvětví nebo programy, které by podporu dárců potřebovaly.

| 11. | V roce 2005 Komise připravila interní „koncepční dokument“ o institucionálním posouzení a rozvoji kapacit, který popisuje smysl a význam rozvoje kapacit. V tomto dokumentu se uvádí pokyny, jak posuzovat institucionální kapacitu a podporovat proces rozvoje kapacit. Tyto pokyny však nelze použít ve vztahu ke strategickým dokumentům zemí. Otázce rozvoje kapacit, byť jen velmi obecně, se více pozornosti věnuje na nižší úrovni, v odvětvových plánech. Tyto plány se připravují až poté, kdy jsou určena hlavní odvětví, jimž bude v přijímající zemi poskytnuta pomoc. |
| --- | --- |

11.

V roce 2005 Komise připravila interní „koncepční dokument“ o institucionálním posouzení a rozvoji kapacit, který popisuje smysl a význam rozvoje kapacit. V tomto dokumentu se uvádí pokyny, jak posuzovat institucionální kapacitu a podporovat proces rozvoje kapacit. Tyto pokyny však nelze použít ve vztahu ke strategickým dokumentům zemí. Otázce rozvoje kapacit, byť jen velmi obecně, se více pozornosti věnuje na nižší úrovni, v odvětvových plánech. Tyto plány se připravují až poté, kdy jsou určena hlavní odvětví, jimž bude v přijímající zemi poskytnuta pomoc.

Absence pokynů k technické pomoci

| 12. | Přestože je technická pomoc zavedeným a často používaným nástrojem rozvojových projektů a programů financovaných Komisí, Komise nedefinovala její roli a přínos k rozvoji kapacit. Stejně tak nebyly vytvořeny konkrétní pokyny, které by při přípravě projektů sloužily delegacím jako vodítko a popisovaly, kdy a jak tento nástroj použít pro rozvoj kapacit. Kromě toho „twinningový“ nástroj, který se úspěšně využívá pro poskytování technické pomoci v zemích usilujících o přistoupení (a v poslední době také v zemích zahrnutých do „politiky sousedství“), není prozatím k dispozici ve státech AKT a asijských a latinskoamerických zemích. Přestože koncepční dokument zmíněný v bodě 11 v určité míře o problematice technické pomoci hovoří, neuvádí se v něm, jak různé typy technické pomoci uplatnit v různých situacích, odvětvích nebo zemích. |
| --- | --- |

12.

Přestože je technická pomoc zavedeným a často používaným nástrojem rozvojových projektů a programů financovaných Komisí, Komise nedefinovala její roli a přínos k rozvoji kapacit. Stejně tak nebyly vytvořeny konkrétní pokyny, které by při přípravě projektů sloužily delegacím jako vodítko a popisovaly, kdy a jak tento nástroj použít pro rozvoj kapacit. Kromě toho „twinningový“ nástroj, který se úspěšně využívá pro poskytování technické pomoci v zemích usilujících o přistoupení (a v poslední době také v zemích zahrnutých do „politiky sousedství“), není prozatím k dispozici ve státech AKT a asijských a latinskoamerických zemích. Přestože koncepční dokument zmíněný v bodě 11 v určité míře o problematice technické pomoci hovoří, neuvádí se v něm, jak různé typy technické pomoci uplatnit v různých situacích, odvětvích nebo zemích.

Jsou činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit dobře koncipovány?

| 13. | U 32 auditovaných projektů Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry byl jejich výběr v souladu s národními strategiemi Komise a partnerských zemí, zda návrhy projektů jasně stanoví příslušné cíle a ukazatele výkonnosti a zda odpovídajícím způsobem zdůvodňují navrhovaný typ a objem technické pomoci. Dále Účetní dvůr prověřoval, zda se přijímající orgány aktivně podílely na přípravě projektů a zda jasně stanovily vlastnickou odpovědnost za projekt. |
| --- | --- |

13.

U 32 auditovaných projektů Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry byl jejich výběr v souladu s národními strategiemi Komise a partnerských zemí, zda návrhy projektů jasně stanoví příslušné cíle a ukazatele výkonnosti a zda odpovídajícím způsobem zdůvodňují navrhovaný typ a objem technické pomoci. Dále Účetní dvůr prověřoval, zda se přijímající orgány aktivně podílely na přípravě projektů a zda jasně stanovily vlastnickou odpovědnost za projekt.

Relevantní výběr projektu, ale návrh projektu často nepřiměřený

| 14. | Všechny auditované projekty byly v souladu se strategickými dokumenty zemí, připravenými Komisí, a prioritami, které tyto dokumenty vymezují pro jednotlivá odvětví, a vesměs zohledňovaly celkové rozvojové priority příslušných přijímajících zemí. |
| --- | --- |

14.

Všechny auditované projekty byly v souladu se strategickými dokumenty zemí, připravenými Komisí, a prioritami, které tyto dokumenty vymezují pro jednotlivá odvětví, a vesměs zohledňovaly celkové rozvojové priority příslušných přijímajících zemí.

| 15. | Přibližně tři čtvrtiny zkoumaných projektů vykazovaly ve svém návrhu jeden nebo více z následujících nedostatků:






  — | projektový návrh byl příliš složitý a zahrnoval více složek a zainteresovaných stran, |
| --- | --- | --- |

15.

Přibližně tři čtvrtiny zkoumaných projektů vykazovaly ve svém návrhu jeden nebo více z následujících nedostatků:

—

projektový návrh byl příliš složitý a zahrnoval více složek a zainteresovaných stran,

| — | vytyčené cíle byly příliš ambiciózní a čas na realizaci relativně krátký, |
| --- | --- |

—

vytyčené cíle byly příliš ambiciózní a čas na realizaci relativně krátký,

| — | cíle projektu byly popsány jen rámcově a stanovené ukazatele výkonnosti byly většinou velmi všeobecné, kvalitativní povahy, což omezovalo jejich schopnost odpovídajícím způsobem posoudit výkonnost, |
| --- | --- |

—

cíle projektu byly popsány jen rámcově a stanovené ukazatele výkonnosti byly většinou velmi všeobecné, kvalitativní povahy, což omezovalo jejich schopnost odpovídajícím způsobem posoudit výkonnost,

| — | stávající institucionální nedostatky v projektovém prostředí nebyly dostatečně posouzeny. |
| --- | --- |

—

stávající institucionální nedostatky v projektovém prostředí nebyly dostatečně posouzeny.

Tyto faktory pak brání náležité formulaci a realizaci úkolů technické pomoci.

| 16. | Přestože technická pomoc byla hlavním vstupem všech prověřovaných projektů, v přibližně polovině případů projektová dokumentace navrhovala určité typy (mezinárodní nebo místní) a objem (dlouhodobé nebo krátkodobé zakázky) technické pomoci, aniž by navrhovanou kombinaci zdrojů technické pomoci přijatelně zdůvodnila. Navíc byla nejasná očekávaná role odborníků, protože poradenské činnosti související s cíli projektů na rozvoj kapacit bylo většinou nutné spojit s „doplňkovou“ rolí spočívající v podpoře dané instituce při plnění jejích běžných úkolů.

  Rámeček 1:Příklady nedostatků projektového návrhuProgram podpory zdravotnictví – AngolaK cílům projektu patřilo posílení institucionálních kapacit na centrální úrovni a na úrovni provincií, zlepšení základní zdravotní péče a dostupnosti základních léků a zavedení systému prevence HIV. Přestože hodnocení předcházejícího projektu upozornilo na problémy při zajišťování aktivní role ministerstva zdravotnictví, studie proveditelnosti nijak neposuzovala, zda jsou místní kapacity schopny tento ambiciózní projekt účelně realizovat. Teprve po zahájení projektu vyšlo najevo, že někteří angolští partneři nemají na realizaci projektu odpovídající kapacitu. Ve své počáteční zprávě došli odborníci k závěru, že se jedná o příliš ambiciózní projekt, nicméně změny byly provedeny až 18 měsíců před koncem projektu, kdy již byly cíle a činnosti výrazně zredukovány. |
| --- | --- |

16.

Přestože technická pomoc byla hlavním vstupem všech prověřovaných projektů, v přibližně polovině případů projektová dokumentace navrhovala určité typy (mezinárodní nebo místní) a objem (dlouhodobé nebo krátkodobé zakázky) technické pomoci, aniž by navrhovanou kombinaci zdrojů technické pomoci přijatelně zdůvodnila. Navíc byla nejasná očekávaná role odborníků, protože poradenské činnosti související s cíli projektů na rozvoj kapacit bylo většinou nutné spojit s „doplňkovou“ rolí spočívající v podpoře dané instituce při plnění jejích běžných úkolů.

Rámeček 1:Příklady nedostatků projektového návrhuProgram podpory zdravotnictví – AngolaK cílům projektu patřilo posílení institucionálních kapacit na centrální úrovni a na úrovni provincií, zlepšení základní zdravotní péče a dostupnosti základních léků a zavedení systému prevence HIV. Přestože hodnocení předcházejícího projektu upozornilo na problémy při zajišťování aktivní role ministerstva zdravotnictví, studie proveditelnosti nijak neposuzovala, zda jsou místní kapacity schopny tento ambiciózní projekt účelně realizovat. Teprve po zahájení projektu vyšlo najevo, že někteří angolští partneři nemají na realizaci projektu odpovídající kapacitu. Ve své počáteční zprávě došli odborníci k závěru, že se jedná o příliš ambiciózní projekt, nicméně změny byly provedeny až 18 měsíců před koncem projektu, kdy již byly cíle a činnosti výrazně zredukovány.

Vlastnická odpovědnost na místní úrovni je nezbytná, avšak Komise se jí systematicky nezabývá

| 17. | Vlastnická odpovědnost přijímající instituce a jejích zaměstnanců za plánovaný institucionální rozvoj je klíčovým faktorem ovlivňujícím prostředí, v němž se technická pomoc poskytuje, čímž přispívá k úspěšné realizaci plánů na rozvoj kapacit. Jelikož Komise si je toho vědoma, do přípravy návrhu svých projektů většinou zapojila i místní přijímající instituce. Dostatečně však neposoudila riziko, že přijímající vláda nemusí své závazky plnit. Skutečnost, že přijímající vláda podepsala s dárcem finanční dohodu, automaticky neznamená, že vláda svému závazku provést změny skutečně dostojí, jak to předpokládá většina projektových dohod. Rovněž to neznamená, že projekt podpoří všichni zaměstnanci instituce nebo osoby, které jsou projektem nějak ovlivněny, jak v několika případech ukázal nedostatek zájmu ze strany zaměstnanců přijímajících institucí.

  Rámeček 2:Příklad nízké vlastnické odpovědnostiZdravotnický projekt – BeninCílem projektu bylo zlepšit kvalitu a dostupnost zdravotní péče. Přesto se odborníci museli potýkat s řadou problémů, jako například špatným řízením lidských zdrojů ve zdravotnictví, kde docházelo k častým přeložením na jiná místa a nahodilým jmenováním do funkce, což negativně ovlivňovalo motivaci zaměstnanců. Malé zapojení ministerstva zdravotnictví způsobilo řadu průtahů, například když ministerstvo odmítlo vyslat své zaměstnance jako místní zástupce do útvaru pro řízení projektu. Dalším zaměstnancům, kteří měli být kontaktními osobami mezi různými ředitelstvími ministerstva a projektem, chyběla motivace, neboť podle svého názoru měli být za tuto činnost, kterou považovali za práci „navíc“, placeni. Komise takové platby oprávněně odmítá. |
| --- | --- |

17.

Vlastnická odpovědnost přijímající instituce a jejích zaměstnanců za plánovaný institucionální rozvoj je klíčovým faktorem ovlivňujícím prostředí, v němž se technická pomoc poskytuje, čímž přispívá k úspěšné realizaci plánů na rozvoj kapacit. Jelikož Komise si je toho vědoma, do přípravy návrhu svých projektů většinou zapojila i místní přijímající instituce. Dostatečně však neposoudila riziko, že přijímající vláda nemusí své závazky plnit. Skutečnost, že přijímající vláda podepsala s dárcem finanční dohodu, automaticky neznamená, že vláda svému závazku provést změny skutečně dostojí, jak to předpokládá většina projektových dohod. Rovněž to neznamená, že projekt podpoří všichni zaměstnanci instituce nebo osoby, které jsou projektem nějak ovlivněny, jak v několika případech ukázal nedostatek zájmu ze strany zaměstnanců přijímajících institucí.

Rámeček 2:Příklad nízké vlastnické odpovědnostiZdravotnický projekt – BeninCílem projektu bylo zlepšit kvalitu a dostupnost zdravotní péče. Přesto se odborníci museli potýkat s řadou problémů, jako například špatným řízením lidských zdrojů ve zdravotnictví, kde docházelo k častým přeložením na jiná místa a nahodilým jmenováním do funkce, což negativně ovlivňovalo motivaci zaměstnanců. Malé zapojení ministerstva zdravotnictví způsobilo řadu průtahů, například když ministerstvo odmítlo vyslat své zaměstnance jako místní zástupce do útvaru pro řízení projektu. Dalším zaměstnancům, kteří měli být kontaktními osobami mezi různými ředitelstvími ministerstva a projektem, chyběla motivace, neboť podle svého názoru měli být za tuto činnost, kterou považovali za práci „navíc“, placeni. Komise takové platby oprávněně odmítá.

Provádějí se činnosti technické pomoci efektivně?

| 18. | V zájmu posouzení efektivnosti při realizaci projektů Účetní dvůr zkoumal, zda byl příslušný projekt zahájen včas a realizován dle plánu, zda zadávání zakázek a mobilizace technické pomoci probíhaly bez zbytečných průtahů, zda byl projekt přiměřeně koordinován s ostatními souvisejícími projekty nebo činnostmi a zda prováděcí opatření projektu podporují vlastnickou odpovědnost přijímajících institucí. |
| --- | --- |

18.

V zájmu posouzení efektivnosti při realizaci projektů Účetní dvůr zkoumal, zda byl příslušný projekt zahájen včas a realizován dle plánu, zda zadávání zakázek a mobilizace technické pomoci probíhaly bez zbytečných průtahů, zda byl projekt přiměřeně koordinován s ostatními souvisejícími projekty nebo činnostmi a zda prováděcí opatření projektu podporují vlastnickou odpovědnost přijímajících institucí.

V důsledku dlouhé přípravné fáze návrh projektu často zastarává

| 19. | Přípravná fáze zkoumaných projektů trvala zpravidla jeden až dva roky. Během této fáze proběhla různá požadovaná opatření, včetně jedné nebo dvou přípravných misí konzultantů (pro identifikaci potřeb a formulaci projektu), dvou kol porad a komentářů ze strany skupiny na podporu kvality (10) v ústředí Komise a předložení návrhu financování příslušnému poradnímu výboru členských států. |
| --- | --- |

19.

Přípravná fáze zkoumaných projektů trvala zpravidla jeden až dva roky. Během této fáze proběhla různá požadovaná opatření, včetně jedné nebo dvou přípravných misí konzultantů (pro identifikaci potřeb a formulaci projektu), dvou kol porad a komentářů ze strany skupiny na podporu kvality (10) v ústředí Komise a předložení návrhu financování příslušnému poradnímu výboru členských států.

| 20. | Po té, co Komise schválí návrh, následuje zadávací řízení (viz body 22–26), jehož účelem je najmout požadované odborníky. Než však tito odborníci dorazí na místo, aby projekt zahájili (což většinou bývá minimálně dva až tři roky po započetí fáze návrhu projektu), místní podmínky se často změní: došlo k novému politickému či jinému vývoji (volby, nově jmenované osoby, nové národní politiky) nebo byly jinými dárci zahájeny jiné projekty. Odborníci pak mnohdy zjistí, že původní projektové předpoklady už neplatí nebo že některé plánované aktivity již nejsou relevantní. V takových případech tedy musejí nejdříve zrevidovat aktuální potřebu rozvoje kapacit příjemce a tomu pak přizpůsobit návrh projektu ještě před tím, než přistoupí ke standardní přípravě podrobného plánu práce. |
| --- | --- |

20.

Po té, co Komise schválí návrh, následuje zadávací řízení (viz body 22–26), jehož účelem je najmout požadované odborníky. Než však tito odborníci dorazí na místo, aby projekt zahájili (což většinou bývá minimálně dva až tři roky po započetí fáze návrhu projektu), místní podmínky se často změní: došlo k novému politickému či jinému vývoji (volby, nově jmenované osoby, nové národní politiky) nebo byly jinými dárci zahájeny jiné projekty. Odborníci pak mnohdy zjistí, že původní projektové předpoklady už neplatí nebo že některé plánované aktivity již nejsou relevantní. V takových případech tedy musejí nejdříve zrevidovat aktuální potřebu rozvoje kapacit příjemce a tomu pak přizpůsobit návrh projektu ještě před tím, než přistoupí ke standardní přípravě podrobného plánu práce.

| 21. | Tyto revize se však kvůli administrativní práci a času potřebnému ke schválení změny finanční dohody málokdy provádí na začátku projektu. Komise většinou zahajuje projekt v navržené podobě a před rozhodnutím o změnách čeká na hodnocení v polovině období (zpravidla se provádí přibližně dva roky po zahájení realizace). Pak už však na zavedení nezbytných změn zbývá velmi málo času a celková účelnost projektu je ohrožena.

  Rámeček 3:Příklad dlouhé přípravné fáze vedoucí k zastarání návrhu projektuEvropský program technické pomoci Vietnamu (ETV2)Tento projekt byl připraven s pomocí dvou oddělených misí uskutečněných v říjnu 2000 a červenci 2002. K podpisu finanční dohody došlo v dubnu 2003, ale z různých důvodů byla smlouva o technické pomoci podepsána teprve v srpnu 2005. Projekt byl zahájen až v lednu 2006, a to především proto, že původní vedoucí týmu již nebyl k dispozici a musel být nahrazen. Od zformulování projektu mezitím uběhlo tři a půl roku a vzhledem k rychle se měnící situaci ve Vietnamu přestala být řada dříve definovaných činností relevantní. Během počáteční fáze projektu bylo proto hlavním úkolem odborníků přepracovat návrh projektu, v důsledku čehož zbyla na realizaci projektu méně než polovina plánovaného času. |
| --- | --- |

21.

Tyto revize se však kvůli administrativní práci a času potřebnému ke schválení změny finanční dohody málokdy provádí na začátku projektu. Komise většinou zahajuje projekt v navržené podobě a před rozhodnutím o změnách čeká na hodnocení v polovině období (zpravidla se provádí přibližně dva roky po zahájení realizace). Pak už však na zavedení nezbytných změn zbývá velmi málo času a celková účelnost projektu je ohrožena.

Rámeček 3:Příklad dlouhé přípravné fáze vedoucí k zastarání návrhu projektuEvropský program technické pomoci Vietnamu (ETV2)Tento projekt byl připraven s pomocí dvou oddělených misí uskutečněných v říjnu 2000 a červenci 2002. K podpisu finanční dohody došlo v dubnu 2003, ale z různých důvodů byla smlouva o technické pomoci podepsána teprve v srpnu 2005. Projekt byl zahájen až v lednu 2006, a to především proto, že původní vedoucí týmu již nebyl k dispozici a musel být nahrazen. Od zformulování projektu mezitím uběhlo tři a půl roku a vzhledem k rychle se měnící situaci ve Vietnamu přestala být řada dříve definovaných činností relevantní. Během počáteční fáze projektu bylo proto hlavním úkolem odborníků přepracovat návrh projektu, v důsledku čehož zbyla na realizaci projektu méně než polovina plánovaného času.

Problémy během zadávacího řízení a zahájení projektu snižují dobu na jeho realizaci

| 22. | Technická pomoc požadovaná na realizaci projektů se většinou zajišťuje prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení (11). Toto výběrové řízení trvá šest až osm měsíců. Vzhledem k tomu, že zadávací řízení zpravidla začíná až po podpisu finanční dohody, trvá nejméně deset měsíců, než odborníci dorazí na místo (osm měsíců na veřejnou soutěž a dva měsíce na mobilizaci odborníků). Tato doba je ve finanční dohodě zohledněna při stanovení formální doby na realizaci projektu. |
| --- | --- |

22.

Technická pomoc požadovaná na realizaci projektů se většinou zajišťuje prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení (11). Toto výběrové řízení trvá šest až osm měsíců. Vzhledem k tomu, že zadávací řízení zpravidla začíná až po podpisu finanční dohody, trvá nejméně deset měsíců, než odborníci dorazí na místo (osm měsíců na veřejnou soutěž a dva měsíce na mobilizaci odborníků). Tato doba je ve finanční dohodě zohledněna při stanovení formální doby na realizaci projektu.

| 23. | Při auditu 32 projektů však Účetní dvůr zjistil, že při veřejné soutěži, popř. při zahájení projektu, došlo k řadě problémů, které zpozdily zahájení projektových činností a zkrátily čas na realizaci projektu. K typickým problémům tohoto druhu patří:






  a) | veřejná soutěž je kvůli nedostatečnému počtu platných nabídek neúspěšná a musí se opakovat; |
| --- | --- | --- |

23.

Při auditu 32 projektů však Účetní dvůr zjistil, že při veřejné soutěži, popř. při zahájení projektu, došlo k řadě problémů, které zpozdily zahájení projektových činností a zkrátily čas na realizaci projektu. K typickým problémům tohoto druhu patří:

a)

veřejná soutěž je kvůli nedostatečnému počtu platných nabídek neúspěšná a musí se opakovat;

| b) | průtahy při jmenování hodnotící komise; |
| --- | --- |

b)

průtahy při jmenování hodnotící komise;

| c) | odborníci přijíždějí pozdě; |
| --- | --- |

c)

odborníci přijíždějí pozdě;

| d) | požadovaní zaměstnanci místní protistrany jsou jmenováni pozdě; |
| --- | --- |

d)

požadovaní zaměstnanci místní protistrany jsou jmenováni pozdě;

| e) | obtíže se zajištěním podpůrných struktur projektu, jako je např. kancelářské vybavení, bankovní účty pro projekt, projektové manuály a postupy; |
| --- | --- |

e)

obtíže se zajištěním podpůrných struktur projektu, jako je např. kancelářské vybavení, bankovní účty pro projekt, projektové manuály a postupy;

| f) | příprava celkového plánu práce je náročnější, než se očekávalo; |
| --- | --- |

f)

příprava celkového plánu práce je náročnější, než se očekávalo;

| g) | potřeba upravit návrh projektu během počáteční fáze. |
| --- | --- |

g)

potřeba upravit návrh projektu během počáteční fáze.

V důsledku uvedených problémů skutečná doba na realizaci prakticky všech prověřovaných projektů byla (nebo bylo pravděpodobné, že bude) příliš krátká na to, aby umožnila provést všechny plánované činnosti a dosáhnout očekávaných výsledků.

| 24. | Kromě celkové časové lhůty na realizaci projektu je dále potřeba dodržet termín uzavírání smluv; jde o tzv. pravidlo D + 3, které zavádí finanční nařízení z roku 2003 (12). Všechna zpoždění po datu rozhodnutí o financování, např. během veřejné soutěže na poskytování technické pomoci nebo během zahajovací fáze projektu, tak reálně zkracují období, během něhož lze v rámci projektu uzavřít další smlouvy na poskytování stavebních prací, zásob nebo jiných služeb. Několik projektů navržených po té, co toto pravidlo nabylo účinnosti, se jím už muselo nebo pravděpodobně bude muset řídit. Dne 1. května 2007 vstoupila v platnost změna finančního nařízení o souhrnném rozpočtu (13), která v jistém ohledu zmírňuje omezení daná pravidlem D + 3, přičemž příslušné tříleté období začíná od data uzavření finanční dohody. Jakékoliv zpoždění po tomto datu však i nadále povede ke zkrácení doby na realizaci projektu a času na uzavírání smluv. |
| --- | --- |

24.

Kromě celkové časové lhůty na realizaci projektu je dále potřeba dodržet termín uzavírání smluv; jde o tzv. pravidlo D + 3, které zavádí finanční nařízení z roku 2003 (12). Všechna zpoždění po datu rozhodnutí o financování, např. během veřejné soutěže na poskytování technické pomoci nebo během zahajovací fáze projektu, tak reálně zkracují období, během něhož lze v rámci projektu uzavřít další smlouvy na poskytování stavebních prací, zásob nebo jiných služeb. Několik projektů navržených po té, co toto pravidlo nabylo účinnosti, se jím už muselo nebo pravděpodobně bude muset řídit. Dne 1. května 2007 vstoupila v platnost změna finančního nařízení o souhrnném rozpočtu (13), která v jistém ohledu zmírňuje omezení daná pravidlem D + 3, přičemž příslušné tříleté období začíná od data uzavření finanční dohody. Jakékoliv zpoždění po tomto datu však i nadále povede ke zkrácení doby na realizaci projektu a času na uzavírání smluv.

| 25. | Technicky je možné vyhlásit veřejnou soutěž dříve, tj. před podpisem finanční dohody nebo dokonce před přijetím rozhodnutí o financování – v takovém případě musí zveřejněné oznámení o vyhlášení veřejné soutěže obsahovat „doložku o pozastavení řízení“ (14). Pomohlo by to zkrátit dobu, která zpravidla uběhne od podpisu finanční dohody do zahájení projektových činností. Použití této doložky je zakotveno, alespoň v případě států AKT, v jedné z příloh Dohody o partnerství AKT-ES (dohody z Cotonou ze dne 23. června 2000), „v zájmu zajištění brzkého zahájení projektu“ (15). |
| --- | --- |

25.

Technicky je možné vyhlásit veřejnou soutěž dříve, tj. před podpisem finanční dohody nebo dokonce před přijetím rozhodnutí o financování – v takovém případě musí zveřejněné oznámení o vyhlášení veřejné soutěže obsahovat „doložku o pozastavení řízení“ (14). Pomohlo by to zkrátit dobu, která zpravidla uběhne od podpisu finanční dohody do zahájení projektových činností. Použití této doložky je zakotveno, alespoň v případě států AKT, v jedné z příloh Dohody o partnerství AKT-ES (dohody z Cotonou ze dne 23. června 2000), „v zájmu zajištění brzkého zahájení projektu“ (15).

| 26. | Podle interních pokynů Komise k zadávání veřejných zakázek by se tato možnost měla využívat pouze ve výjimečných případech (aniž by bylo řečeno, o jaké případy se jedná). Podle Komise existuje riziko, že veřejné soutěže bude nutné zrušit, a pokud by k tomu docházelo příliš často, potenciální poskytovatelé služeb by mohli o projekty, které bude Komise v budoucnu financovat, ztrácet zájem. Doložka o pozastavení řízení se proto používá zřídka. Riziko, že po dokončení přípravy projektu a po přijetí rozhodnutí o financování bude projekt zcela zrušen, je však v praxi malé. Komise by měla ve svých pokynech vyjasnit, za jakých okolností a podmínek je možné doložku o pozastavení řízení použít.

  Rámeček 4:Příklad zkrácení doby na realizaci projektu kvůli prodleníRozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví – UgandaSmlouva na technickou pomoc byla podepsána v září 2003, přibližně 18 měsíců po podpisu finanční dohody, a první odborníci dorazili na místo o dva měsíce později. Z různých důvodů trvala veřejná soutěž, včetně převodu zdravotnických školicích zařízení z ministerstva zdravotnictví na ministerstvo školství a právě probíhajících vnitřních změn v delegaci (odchod zaměstnanců, převod pravomocí, přesun portfolií), příliš dlouho. Přestože na realizaci finanční dohody bylo stanoveno pětileté, a na plnění smlouvy na technickou pomoc čtyřleté období, kvůli počátečnímu dvacetiměsíčnímu zpoždění zbyly na realizaci projektu jen tři roky a tři měsíce. |
| --- | --- |

26.

Podle interních pokynů Komise k zadávání veřejných zakázek by se tato možnost měla využívat pouze ve výjimečných případech (aniž by bylo řečeno, o jaké případy se jedná). Podle Komise existuje riziko, že veřejné soutěže bude nutné zrušit, a pokud by k tomu docházelo příliš často, potenciální poskytovatelé služeb by mohli o projekty, které bude Komise v budoucnu financovat, ztrácet zájem. Doložka o pozastavení řízení se proto používá zřídka. Riziko, že po dokončení přípravy projektu a po přijetí rozhodnutí o financování bude projekt zcela zrušen, je však v praxi malé. Komise by měla ve svých pokynech vyjasnit, za jakých okolností a podmínek je možné doložku o pozastavení řízení použít.

Rámeček 4:Příklad zkrácení doby na realizaci projektu kvůli prodleníRozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví – UgandaSmlouva na technickou pomoc byla podepsána v září 2003, přibližně 18 měsíců po podpisu finanční dohody, a první odborníci dorazili na místo o dva měsíce později. Z různých důvodů trvala veřejná soutěž, včetně převodu zdravotnických školicích zařízení z ministerstva zdravotnictví na ministerstvo školství a právě probíhajících vnitřních změn v delegaci (odchod zaměstnanců, převod pravomocí, přesun portfolií), příliš dlouho. Přestože na realizaci finanční dohody bylo stanoveno pětileté, a na plnění smlouvy na technickou pomoc čtyřleté období, kvůli počátečnímu dvacetiměsíčnímu zpoždění zbyly na realizaci projektu jen tři roky a tři měsíce.

Po udělení zakázky jsou odborníci často vyměněni

| 27. | V jedné třetině prověřovaných zakázek konzultantské společnosti téměř okamžitě po přidělení zakázky na poskytování technické pomoci Komisi oznámily, že hlavní odborníci již nejsou k dispozici. V některých případech to bylo kvůli zpožděním při hodnocení veřejné soutěže a udělení zakázky na poskytování technické pomoci, kdy odborníci následně již nebyli vázáni povinností být k dispozici (16). Jindy nebyli k dispozici již v době platnosti nabídky, přičemž nejčastější uváděnou příčinou byly zdravotní problémy. Je zde riziko, že společnosti ve snaze získat zakázku úmyslně navrhnou odborníky s vhodnými životopisy, přestože vědí, že k danému datu na ní nebudou moci začít pracovat. Hledání náhrady pak vždy jen oddaluje zahájení projektu.

  Rámeček 5:Příklad výměny odborníka po udělení zakázkyV úspěšné veřejné soutěži vyhrálo smlouvu na technickou spolupráci konsorcium několika organizací, a to především díky navrhovanému vedoucímu týmu. Vedoucí týmu se však své funkce vůbec neujal – krátce po podpisu smlouvy byl odvolán, protože se zjistilo, že je náchylný k nemoci, která se vyskytuje v daném státě. O takové věci se mělo vědět dříve. Jeho náhradník dorazil téměř o tři měsíce později. |
| --- | --- |

27.

V jedné třetině prověřovaných zakázek konzultantské společnosti téměř okamžitě po přidělení zakázky na poskytování technické pomoci Komisi oznámily, že hlavní odborníci již nejsou k dispozici. V některých případech to bylo kvůli zpožděním při hodnocení veřejné soutěže a udělení zakázky na poskytování technické pomoci, kdy odborníci následně již nebyli vázáni povinností být k dispozici (16). Jindy nebyli k dispozici již v době platnosti nabídky, přičemž nejčastější uváděnou příčinou byly zdravotní problémy. Je zde riziko, že společnosti ve snaze získat zakázku úmyslně navrhnou odborníky s vhodnými životopisy, přestože vědí, že k danému datu na ní nebudou moci začít pracovat. Hledání náhrady pak vždy jen oddaluje zahájení projektu.

Rámeček 5:Příklad výměny odborníka po udělení zakázkyV úspěšné veřejné soutěži vyhrálo smlouvu na technickou spolupráci konsorcium několika organizací, a to především díky navrhovanému vedoucímu týmu. Vedoucí týmu se však své funkce vůbec neujal – krátce po podpisu smlouvy byl odvolán, protože se zjistilo, že je náchylný k nemoci, která se vyskytuje v daném státě. O takové věci se mělo vědět dříve. Jeho náhradník dorazil téměř o tři měsíce později.

Nevhodná kritéria pro výběr technické pomoci

| 28. | Pravidelné odvolávání klíčových odborníků vede k otázce, zda jsou kritéria pro hodnocení nabídek technické pomoci skutečně přiměřená (17). Nejdůležitějším kritériem při technickém hodnocení veřejné soutěže na smlouvu o poskytování služeb je hodnocení životopisů odborníků navrhovaných pro dlouhodobou práci, zejména pak vedoucího týmu. Pouze v některých případech se s odborníky konají pohovory. K ostatním potenciálním ukazatelům technické kvality, např. celkové kapacitě společnosti a/nebo konkrétní zkušenosti Komise s danou společností při minulých zakázkách financovaných Komisí, se nepřihlíží. |
| --- | --- |

28.

Pravidelné odvolávání klíčových odborníků vede k otázce, zda jsou kritéria pro hodnocení nabídek technické pomoci skutečně přiměřená (17). Nejdůležitějším kritériem při technickém hodnocení veřejné soutěže na smlouvu o poskytování služeb je hodnocení životopisů odborníků navrhovaných pro dlouhodobou práci, zejména pak vedoucího týmu. Pouze v některých případech se s odborníky konají pohovory. K ostatním potenciálním ukazatelům technické kvality, např. celkové kapacitě společnosti a/nebo konkrétní zkušenosti Komise s danou společností při minulých zakázkách financovaných Komisí, se nepřihlíží.

Omezená možnost volby mezi postupy zadání veřejné zakázky

| 29. | Pokud jde o najímání odborníků na realizaci projektů na rozvoj kapacit, možnost vybírat odborníky z různých zdrojů je omezená. V zásadě existují dva způsoby najímání odborníků, a to prostřednictvím systému rámcových smluv (18), nebo mezinárodního omezeného výběrového řízení (viz bod 22). |
| --- | --- |

29.

Pokud jde o najímání odborníků na realizaci projektů na rozvoj kapacit, možnost vybírat odborníky z různých zdrojů je omezená. V zásadě existují dva způsoby najímání odborníků, a to prostřednictvím systému rámcových smluv (18), nebo mezinárodního omezeného výběrového řízení (viz bod 22).

| 30. | V obou případech se smlouva o najímání odborníků podepisuje s konzultantskou společností. Nicméně v případě některých odborných oblastí, jako je třeba řízení veřejných financí nebo veřejná správa, by bylo možné najít kvalifikovanější odborníky v jiných typech organizací, jako jsou státní správy členských států. V oblasti řízení veřejných financí by to například bylo v rámci subjektů odpovědných za státní pokladnu, ministerstev financí nebo centrálních bank. Podobně je tomu u „twinningových projektů“ v zemích usilujících o přistoupení. Požadují-li se velmi specifické místní technické znalosti, ani jeden z uvedených postupů v praxi nepomáhá využít technické znalosti, které nabízí místní nebo regionální trh. |
| --- | --- |

30.

V obou případech se smlouva o najímání odborníků podepisuje s konzultantskou společností. Nicméně v případě některých odborných oblastí, jako je třeba řízení veřejných financí nebo veřejná správa, by bylo možné najít kvalifikovanější odborníky v jiných typech organizací, jako jsou státní správy členských států. V oblasti řízení veřejných financí by to například bylo v rámci subjektů odpovědných za státní pokladnu, ministerstev financí nebo centrálních bank. Podobně je tomu u „twinningových projektů“ v zemích usilujících o přistoupení. Požadují-li se velmi specifické místní technické znalosti, ani jeden z uvedených postupů v praxi nepomáhá využít technické znalosti, které nabízí místní nebo regionální trh.

Neefektivní využití technické pomoci

| 31. | V důsledku různých přidělených rolí nebyli mezinárodní odborníci vždy využíváni efektivně. Přestože jsou odborníci vybíráni především pro své technické znalosti, Komise od nich rovněž očekává, že se budou určitým způsobem podílet na projektovém řízení a finanční kontrole. Ačkoliv podle současného finančního nařízení vedoucí týmu pro mezinárodní technickou pomoc už není spoluředitelem projektu se společným podpisovým právem, jako tomu bylo v předchozím finančním nařízení, v praxi tito vedoucí nejen ověřují projektové plány práce a rozpočty, zprávy, dokumentaci nabídkového řízení, návrhy smluv a návrhy na platby z účtu projektu, ale také je připravují. V některých případech tyto administrativní povinnosti zabíraly nepřiměřeně mnoho času, což zkracovalo dobu, kterou odborníci mohli věnovat rozvoji technických kapacit. Celá situace vede také k určitým nejasnostem o tom, komu se tito odborníci zodpovídají, tj. zda přijímající instituci, nebo delegaci, což jejich práci komplikuje a může následně ohrozit atmosféru důvěry mezi odborníky a místní protistranou. |
| --- | --- |

31.

V důsledku různých přidělených rolí nebyli mezinárodní odborníci vždy využíváni efektivně. Přestože jsou odborníci vybíráni především pro své technické znalosti, Komise od nich rovněž očekává, že se budou určitým způsobem podílet na projektovém řízení a finanční kontrole. Ačkoliv podle současného finančního nařízení vedoucí týmu pro mezinárodní technickou pomoc už není spoluředitelem projektu se společným podpisovým právem, jako tomu bylo v předchozím finančním nařízení, v praxi tito vedoucí nejen ověřují projektové plány práce a rozpočty, zprávy, dokumentaci nabídkového řízení, návrhy smluv a návrhy na platby z účtu projektu, ale také je připravují. V některých případech tyto administrativní povinnosti zabíraly nepřiměřeně mnoho času, což zkracovalo dobu, kterou odborníci mohli věnovat rozvoji technických kapacit. Celá situace vede také k určitým nejasnostem o tom, komu se tito odborníci zodpovídají, tj. zda přijímající instituci, nebo delegaci, což jejich práci komplikuje a může následně ohrozit atmosféru důvěry mezi odborníky a místní protistranou.

Koordinace dárců se v různých zemích liší

| 32. | Míra koordinace programů na rozvoj kapacit se v jednotlivých zemích výrazně liší a pohybuje se od omezené výměny informací až po sofistikovanější, vysoce koordinované systémy odvětvových a/nebo tematických pracovních skupin, které sbližují všechny zúčastněné partnery; Komise je zde většinou nejaktivnějším dárcem. Tam, kde byl zaveden program pomoci ze souhrnného rozpočtu nebo program podpory dle odvětvové politiky, byla koordinace organizovanější a intenzivnější. Avšak i v těchto případech byla technická pomoc často poskytována prostřednictvím samostatných projektů, kdy každý dárce používal vlastní postupy. |
| --- | --- |

32.

Míra koordinace programů na rozvoj kapacit se v jednotlivých zemích výrazně liší a pohybuje se od omezené výměny informací až po sofistikovanější, vysoce koordinované systémy odvětvových a/nebo tematických pracovních skupin, které sbližují všechny zúčastněné partnery; Komise je zde většinou nejaktivnějším dárcem. Tam, kde byl zaveden program pomoci ze souhrnného rozpočtu nebo program podpory dle odvětvové politiky, byla koordinace organizovanější a intenzivnější. Avšak i v těchto případech byla technická pomoc často poskytována prostřednictvím samostatných projektů, kdy každý dárce používal vlastní postupy.

Prováděcí mechanismy zatím nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni

| 33. | Útvary pro realizaci projektu (nebo útvary na podporu projektu) se ve většině zemí stále zakládají jako dočasné struktury po dobu trvání projektu vedle existující státní správy, i když v některých přijímajících zemích jsou už více integrované do běžné institucionální správní struktury. V žádné z příslušných zemí nebyly veřejné zakázky na poskytování technické pomoci financované Komisí ani platby za ně řízeny prostřednictvím vnitrostátních systémů a postupů, protože je Komise považovala za nespolehlivé a netransparentní. Některé z těchto zemí (Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda a Vietnam) jsou však příjemci rozpočtové pomoci Komise, přičemž výdaje těchto prostředků podléhají vnitrostátním finančním postupům. Tato skutečnost ilustruje nejednotnost přístupu Komise k využívání systémů řízení veřejných financí a zadávání veřejných zakázek v přijímajících zemích v rámci jejích různých nástrojů pomoci. |
| --- | --- |

33.

Útvary pro realizaci projektu (nebo útvary na podporu projektu) se ve většině zemí stále zakládají jako dočasné struktury po dobu trvání projektu vedle existující státní správy, i když v některých přijímajících zemích jsou už více integrované do běžné institucionální správní struktury. V žádné z příslušných zemí nebyly veřejné zakázky na poskytování technické pomoci financované Komisí ani platby za ně řízeny prostřednictvím vnitrostátních systémů a postupů, protože je Komise považovala za nespolehlivé a netransparentní. Některé z těchto zemí (Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda a Vietnam) jsou však příjemci rozpočtové pomoci Komise, přičemž výdaje těchto prostředků podléhají vnitrostátním finančním postupům. Tato skutečnost ilustruje nejednotnost přístupu Komise k využívání systémů řízení veřejných financí a zadávání veřejných zakázek v přijímajících zemích v rámci jejích různých nástrojů pomoci.

| 34. | V rámci Pařížské deklarace (viz bod 5) přijali dárci řadu závazků, aby uvedli do souladu svou podporu s rozvojovými strategiemi, institucemi a postupy partnerských zemí. Některé z těchto závazků se přímo týkají rozvoje kapacit. V této souvislosti si Evropská unie stanovila ve třech oblastech dokonce ještě přísnější cíle, a to poskytovat veškerou pomoc při rozvoji kapacit prostřednictvím koordinovaných programů s rostoucím podílem ujednání s více dárci, poskytovat 50 % mezivládní pomoci prostřednictvím systémů v daných zemích a vyvarovat se zřizování nových útvarů pro realizaci projektů. Vzhledem k návrhu většiny projektů na rozvoj kapacit představuje splnění závazků zformulovaných Pařížskou deklarací pro Komisi náročný úkol. |
| --- | --- |

34.

V rámci Pařížské deklarace (viz bod 5) přijali dárci řadu závazků, aby uvedli do souladu svou podporu s rozvojovými strategiemi, institucemi a postupy partnerských zemí. Některé z těchto závazků se přímo týkají rozvoje kapacit. V této souvislosti si Evropská unie stanovila ve třech oblastech dokonce ještě přísnější cíle, a to poskytovat veškerou pomoc při rozvoji kapacit prostřednictvím koordinovaných programů s rostoucím podílem ujednání s více dárci, poskytovat 50 % mezivládní pomoci prostřednictvím systémů v daných zemích a vyvarovat se zřizování nových útvarů pro realizaci projektů. Vzhledem k návrhu většiny projektů na rozvoj kapacit představuje splnění závazků zformulovaných Pařížskou deklarací pro Komisi náročný úkol.

Jsou činnosti a výkonnost technické pomoci náležitě monitorovány a hodnoceny?

| 35. | Kvalita a včasnost zpráv předkládaných odborníky byly celkově uspokojivé a zaměstnanci delegací aktivně monitorují většinu projektů. Kromě toho existují dva hlavní systémy na externí monitorování a hodnocení projektů, a to:






  a) | monitorovací systém zaměřený na výsledky (results-oriented monitoring system, ROM), používaný konzultanty pod vedením Komise; |
| --- | --- | --- |

35.

Kvalita a včasnost zpráv předkládaných odborníky byly celkově uspokojivé a zaměstnanci delegací aktivně monitorují většinu projektů. Kromě toho existují dva hlavní systémy na externí monitorování a hodnocení projektů, a to:

a)

monitorovací systém zaměřený na výsledky (results-oriented monitoring system, ROM), používaný konzultanty pod vedením Komise;

| b) | hodnocení projektů v polovině období, které jsou definovány ve finanční dohodě projektu; tyto prověrky provádí konzultanti vybraní a/nebo schválení Komisí a partnerskou zemí. |
| --- | --- |

b)

hodnocení projektů v polovině období, které jsou definovány ve finanční dohodě projektu; tyto prověrky provádí konzultanti vybraní a/nebo schválení Komisí a partnerskou zemí.

| 36. | Oba systémy jsou pravidelně využívány. V některých případech konzultanti ROM navštívili projekty krátce po zahájení činností, takže mohli posoudit jen návrh projektu, nikoliv efektivnost či účelnost realizace projektu nebo jeho výsledky. |
| --- | --- |

36.

Oba systémy jsou pravidelně využívány. V některých případech konzultanti ROM navštívili projekty krátce po zahájení činností, takže mohli posoudit jen návrh projektu, nikoliv efektivnost či účelnost realizace projektu nebo jeho výsledky.

| 37. | Používání systému ROM patří mezi osvědčené postupy zejména proto, že zahrnuje pravidelné návštěvy projektů během realizace. Účetní dvůr však v řadě případů zjistil, že bodové ohodnocení projektů bylo nerealistické nebo nepřiměřené, popř. se při následných návštěvách v rámci ROM u stejného projektu lišilo. Může se na tom podílet i skutečnost, že tyto návštěvy musejí být (vzhledem k velkému počtu projektů) velmi krátké, nebo také pravidelné obměny pracovníků, kteří monitoring projektu provádějí. |
| --- | --- |

37.

Používání systému ROM patří mezi osvědčené postupy zejména proto, že zahrnuje pravidelné návštěvy projektů během realizace. Účetní dvůr však v řadě případů zjistil, že bodové ohodnocení projektů bylo nerealistické nebo nepřiměřené, popř. se při následných návštěvách v rámci ROM u stejného projektu lišilo. Může se na tom podílet i skutečnost, že tyto návštěvy musejí být (vzhledem k velkému počtu projektů) velmi krátké, nebo také pravidelné obměny pracovníků, kteří monitoring projektu provádějí.

| 38. | Hodnocení v polovině období se provádí u většiny projektů a obecně jsou považována za velmi užitečný nástroj poskytující vyvážený vnější pohled na projekt. Delegace často využívají doporučení z těchto hodnocení při rozhodování o tom, zda projekt upravit, změnit jeho zaměření nebo jej rozšířit. Vzhledem k současnému trendu zkracování doby realizace projektu je však stále obtížnější naplánovat hodnocení v polovině období tak, aby bylo dost času na rozvinutí projektu, ale zároveň aby bylo možné realizovat doporučení a mít z nich prospěch. |
| --- | --- |

38.

Hodnocení v polovině období se provádí u většiny projektů a obecně jsou považována za velmi užitečný nástroj poskytující vyvážený vnější pohled na projekt. Delegace často využívají doporučení z těchto hodnocení při rozhodování o tom, zda projekt upravit, změnit jeho zaměření nebo jej rozšířit. Vzhledem k současnému trendu zkracování doby realizace projektu je však stále obtížnější naplánovat hodnocení v polovině období tak, aby bylo dost času na rozvinutí projektu, ale zároveň aby bylo možné realizovat doporučení a mít z nich prospěch.

| 39. | Výkonnost společností a odborníků poskytujících technickou pomoc se nijak systematicky neposuzuje. Případné posouzení ze strany delegace, místních příjemců nebo místního zadavatele (v případě Evropského rozvojového fondu) se provádí pouze příležitostně a neformálně a Komise nemá žádný systém, který by umožnil tyto – byť omezené – informace sdílet. Absence vhodného informačního systému pro řízení v oblasti technické pomoci znamená, že při přijímání nových rozhodnutí o zadání veřejné zakázky na technickou pomoc nelze využít cenné zkušenosti získané v minulosti při spolupráci s určitými společnostmi nebo odborníky. |
| --- | --- |

39.

Výkonnost společností a odborníků poskytujících technickou pomoc se nijak systematicky neposuzuje. Případné posouzení ze strany delegace, místních příjemců nebo místního zadavatele (v případě Evropského rozvojového fondu) se provádí pouze příležitostně a neformálně a Komise nemá žádný systém, který by umožnil tyto – byť omezené – informace sdílet. Absence vhodného informačního systému pro řízení v oblasti technické pomoci znamená, že při přijímání nových rozhodnutí o zadání veřejné zakázky na technickou pomoc nelze využít cenné zkušenosti získané v minulosti při spolupráci s určitými společnostmi nebo odborníky.

Jsou činnosti technické pomoci účelné z hlediska rozvoje kapacit?

Přínos technické pomoci je uspokojivý, ale úspěch projektů nelze zaručit

| 40. | Celkově se skutečné nebo pravděpodobné výsledky 32 kontrolovaných projektů značně liší (viz příloha II). Deset projektů se nacházelo v příliš rané etapě realizace, než aby bylo možné dostatečně odhadnout jejich pravděpodobné výsledky. Pokud jde o zbývající projekty:






  — | jedna třetina projektů úspěšně splnila nebo pravděpodobně splní své cíle (viz rámeček 6), |
| --- | --- | --- |

40.

Celkově se skutečné nebo pravděpodobné výsledky 32 kontrolovaných projektů značně liší (viz příloha II). Deset projektů se nacházelo v příliš rané etapě realizace, než aby bylo možné dostatečně odhadnout jejich pravděpodobné výsledky. Pokud jde o zbývající projekty:

—

jedna třetina projektů úspěšně splnila nebo pravděpodobně splní své cíle (viz rámeček 6),

| — | v jedné třetině projektů došlo k určitým problémům a cíle projektů byly nebo pravděpodobně budou splněny jen zčásti (viz rámeček 7), |
| --- | --- |

—

v jedné třetině projektů došlo k určitým problémům a cíle projektů byly nebo pravděpodobně budou splněny jen zčásti (viz rámeček 7),

| — | v jedné třetině projektů došlo k výrazným problémům a bylo nebo pravděpodobně bude splněno velmi málo stanovených cílů (viz rámeček 8). |
| --- | --- |

—

v jedné třetině projektů došlo k výrazným problémům a bylo nebo pravděpodobně bude splněno velmi málo stanovených cílů (viz rámeček 8).

Rámeček 6:Příklad úspěšného projektuPodpora decentralizace v BeninuCílem projektu bylo vytvořit na místní úrovni administrativní kapacity pro poskytování lepších veřejných služeb obyvatelstvu.Projekt vycházel z inovativní koncepce, kdy jeden zahraniční odborník, odpovědný za vedení a koordinaci činností na centrální úrovni, spolupracoval s velkým týmem místních odborníků, kteří poskytovali specifické místní znalosti a podporu na místní úrovni. Zahraniční odborník musel nejdříve místní týmy zaškolit s cílem zajistit společný postup a vytvořit standardizované nástroje. Návrh projektu obsahoval jasné cíle a ukazatele výkonnosti, i když zpočátku nebyly vyčísleny. Zahraniční odborník byl zmobilizován během šesti měsíců po podpisu finanční dohody. Po zahájení projektu zdokonalil logický rámec a zavedl databázi na monitorování a hodnocení projektu. Přes náročné prostředí, vyznačující se nedostatečnou otevřenou politickou podporou procesu decentralizace, dosáhl projekt většiny plánovaných cílů. S ohledem na dlouhodobý rozvoj v této oblasti Komise připravila druhou fázi projektu, aby podpořila realizaci plánů rozvoje na místní úrovni a pomohla zvýšit kapacitu institucí provádějících dohled.

| 41. | Vzhledem k tomu, že technická pomoc je u projektů na rozvoj kapacit hlavním vstupem, její kvalita samozřejmě výrazně ovlivňuje výsledky projektů. Přijímající instituce a delegace většinou považovaly výkonnost odborníků za uspokojivou. Přestože přibližně v polovině auditovaných projektů došlo k výměně odborníků, většinou se tak stalo kvůli osobnostním rozdílům, někdy však i kvůli špatné výkonnosti. Pouze v několika málo případech musel být kvůli nedostatečné výkonnosti nahrazen celý tým. Přesto kvalitní technická pomoc nemusí být nutně zárukou úspěchu projektu, neboť důsledek projektu rozhodujícím způsobem ovlivňují i další faktory. |
| --- | --- |

41.

Vzhledem k tomu, že technická pomoc je u projektů na rozvoj kapacit hlavním vstupem, její kvalita samozřejmě výrazně ovlivňuje výsledky projektů. Přijímající instituce a delegace většinou považovaly výkonnost odborníků za uspokojivou. Přestože přibližně v polovině auditovaných projektů došlo k výměně odborníků, většinou se tak stalo kvůli osobnostním rozdílům, někdy však i kvůli špatné výkonnosti. Pouze v několika málo případech musel být kvůli nedostatečné výkonnosti nahrazen celý tým. Přesto kvalitní technická pomoc nemusí být nutně zárukou úspěchu projektu, neboť důsledek projektu rozhodujícím způsobem ovlivňují i další faktory.

| 42. | U většiny projektů byla nedostatečná doba na realizaci projektu hlavním faktorem, který přispěl k tomu, že projekt nepřinesl výsledky ve lhůtě stanovené finanční dohodou. Trvání řady těchto projektů proto bylo nebo bude prodlouženo s cílem dosáhnout dalších výsledků. Prodloužení termínů však samo o sobě nezajistí úspěšné dokončení projektů. Mezi další důležité faktory ovlivňující účelnost projektů patří institucionální prostředí v přijímajících zemích a míra vlastnické odpovědnosti přijímajících institucí během přípravy a realizace projektů. Ze zemí navštívených Účetním dvorem byly tyto faktory vesměs pozitivní ve Vietnamu a Ugandě, v menší míře pak v Alžírsku a Beninu. V Angole byly naopak neuspokojivé. Těmito rozdíly v místní institucionální kapacitě a vlastnické odpovědnosti lze vysvětlit rozdíly v dosažených nebo očekávaných výsledcích projektů, které byly předmětem auditu Účetního dvora v příslušných zemích. Komise sice na některé tyto faktory nemá žádný přímý vliv, nicméně by je měla lépe předvídat.

  Rámeček 7:Příklad projektu s částečnými výsledky a nejistou udržitelnostíŠkolení učitelů základních škol – AngolaŠpatná příprava a průtahy při projektu vedly ke zrušení poloviny plánovaných činností. V důsledku toho projekt nesplnil všechny stanovené cíle – v provozu jsou jen čtyři školicí střediska z plánovaných 16 a vyškoleno bylo pouze 11 000 učitelů oproti plánovaným 14 250. Angolská vláda nedodržela svůj závazek tato provinční školicí střediska financovat. Bez tříd, vody či elektřiny byla jejich infrastruktura naprosto nevhodná, takže kurzy se konaly v základních školách a vyučování dětí muselo probíhat na hřišti. Učitelé byli většinou s poskytnutým školením spokojeni, ale od ministerstva školství zatím nedostali žádná oficiální osvědčení, a proto zatím nebyli povýšeni ani jim nebyl zvýšen plat. Dále byl nainstalován systém pro záznam statistických údajů, který ale nefunguje. Ostatní zařízení poskytované v rámci projektu nefungovalo kvůli nedostatečné údržbě a nedostatku náhradních dílů.


  Rámeček 8:Příklad projektu s neuspokojivými výsledkyProgram na podporu zdravotnictví – Sierra LeoneNávrh projektu vznikal za složitých okolností koncem devadesátých letech, kdy bezpečnostní situace v zemi byla stále velmi nestabilní. Uvážíme-li tuto obtížnou situaci a náročný proces decentralizace, byly cíle projektu příliš ambiciózní. Prodlení v najímání odborníků a jejich neodpovídající výkonnost a rovněž nedostatečná vlastnická odpovědnost ministerstva zdravotnictví, které neposkytlo požadované místní zaměstnance za protistranu, vážně ovlivnily projektové činnosti. V důsledku toho projekt ani zdaleka nesplnil své cíle. Koncem roku 2006 útvary Komise připravovaly dodatkovou klauzuli k finanční dohodě o zrušení přidělení prostředků na závazky ve výši 13 milionů EUR (z původního příspěvku ve výši 28 milionů EUR) a prodloužení projektu o dva a půl roku. Tímto krokem Komise usiluje o dokončení částí dvou úspěšnějších složek programu, tj. primární zdravotnické péče na decentralizované úrovni a farmaceutické složky. |
| --- | --- |

42.

U většiny projektů byla nedostatečná doba na realizaci projektu hlavním faktorem, který přispěl k tomu, že projekt nepřinesl výsledky ve lhůtě stanovené finanční dohodou. Trvání řady těchto projektů proto bylo nebo bude prodlouženo s cílem dosáhnout dalších výsledků. Prodloužení termínů však samo o sobě nezajistí úspěšné dokončení projektů. Mezi další důležité faktory ovlivňující účelnost projektů patří institucionální prostředí v přijímajících zemích a míra vlastnické odpovědnosti přijímajících institucí během přípravy a realizace projektů. Ze zemí navštívených Účetním dvorem byly tyto faktory vesměs pozitivní ve Vietnamu a Ugandě, v menší míře pak v Alžírsku a Beninu. V Angole byly naopak neuspokojivé. Těmito rozdíly v místní institucionální kapacitě a vlastnické odpovědnosti lze vysvětlit rozdíly v dosažených nebo očekávaných výsledcích projektů, které byly předmětem auditu Účetního dvora v příslušných zemích. Komise sice na některé tyto faktory nemá žádný přímý vliv, nicméně by je měla lépe předvídat.

Rámeček 7:Příklad projektu s částečnými výsledky a nejistou udržitelnostíŠkolení učitelů základních škol – AngolaŠpatná příprava a průtahy při projektu vedly ke zrušení poloviny plánovaných činností. V důsledku toho projekt nesplnil všechny stanovené cíle – v provozu jsou jen čtyři školicí střediska z plánovaných 16 a vyškoleno bylo pouze 11 000 učitelů oproti plánovaným 14 250. Angolská vláda nedodržela svůj závazek tato provinční školicí střediska financovat. Bez tříd, vody či elektřiny byla jejich infrastruktura naprosto nevhodná, takže kurzy se konaly v základních školách a vyučování dětí muselo probíhat na hřišti. Učitelé byli většinou s poskytnutým školením spokojeni, ale od ministerstva školství zatím nedostali žádná oficiální osvědčení, a proto zatím nebyli povýšeni ani jim nebyl zvýšen plat. Dále byl nainstalován systém pro záznam statistických údajů, který ale nefunguje. Ostatní zařízení poskytované v rámci projektu nefungovalo kvůli nedostatečné údržbě a nedostatku náhradních dílů.

Rámeček 8:Příklad projektu s neuspokojivými výsledkyProgram na podporu zdravotnictví – Sierra LeoneNávrh projektu vznikal za složitých okolností koncem devadesátých letech, kdy bezpečnostní situace v zemi byla stále velmi nestabilní. Uvážíme-li tuto obtížnou situaci a náročný proces decentralizace, byly cíle projektu příliš ambiciózní. Prodlení v najímání odborníků a jejich neodpovídající výkonnost a rovněž nedostatečná vlastnická odpovědnost ministerstva zdravotnictví, které neposkytlo požadované místní zaměstnance za protistranu, vážně ovlivnily projektové činnosti. V důsledku toho projekt ani zdaleka nesplnil své cíle. Koncem roku 2006 útvary Komise připravovaly dodatkovou klauzuli k finanční dohodě o zrušení přidělení prostředků na závazky ve výši 13 milionů EUR (z původního příspěvku ve výši 28 milionů EUR) a prodloužení projektu o dva a půl roku. Tímto krokem Komise usiluje o dokončení částí dvou úspěšnějších složek programu, tj. primární zdravotnické péče na decentralizované úrovni a farmaceutické složky.

Nejistá udržitelnost

| 43. | Naděje, že výsledky projektu budou udržitelné, tj. že zlepšení kapacity budou trvalá, je v řadě případů nejistá (viz příloha II). Nedostatečná doba na realizaci mnoha projektů vedla ke značnému tlaku na co nejrychlejší dokončení projektových činností, aniž by však byly vytvořeny vhodné podmínky umožňující postupně z projektů stahovat externí pomoc. Udržitelnost bude záviset především na odhodlanosti a schopnosti přijímajících vlád a institucí pokračovat v podpoře rozvoje a zavádění reforem ve fungování služeb ústřední státní správy a veřejné správy obecně i po té, co Komise svou podporu ukončí. Kromě politické vůle, nezbytné pro takovou průběžnou podporu, většinou vstupují do hry i finanční důsledky, konkrétně zvýšené náklady státního nebo místního rozpočtu. V mnoha kontrolovaných státech to vede ke značným pochybnostem o tom, zda mnohé reformní procesy a rozvoj kapacit mohou pokračovat bez průběžné technické a/nebo finanční pomoci. |
| --- | --- |

43.

Naděje, že výsledky projektu budou udržitelné, tj. že zlepšení kapacity budou trvalá, je v řadě případů nejistá (viz příloha II). Nedostatečná doba na realizaci mnoha projektů vedla ke značnému tlaku na co nejrychlejší dokončení projektových činností, aniž by však byly vytvořeny vhodné podmínky umožňující postupně z projektů stahovat externí pomoc. Udržitelnost bude záviset především na odhodlanosti a schopnosti přijímajících vlád a institucí pokračovat v podpoře rozvoje a zavádění reforem ve fungování služeb ústřední státní správy a veřejné správy obecně i po té, co Komise svou podporu ukončí. Kromě politické vůle, nezbytné pro takovou průběžnou podporu, většinou vstupují do hry i finanční důsledky, konkrétně zvýšené náklady státního nebo místního rozpočtu. V mnoha kontrolovaných státech to vede ke značným pochybnostem o tom, zda mnohé reformní procesy a rozvoj kapacit mohou pokračovat bez průběžné technické a/nebo finanční pomoci.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Má Komise vhodnou strategii pro rozvoj institucionálních kapacit, včetně možného využití technické pomoci?

| 44. | Přestože se budování institucionálních kapacit v rámci rozvojové politiky Evropského společenství považuje za klíčový prvek v boji proti chudobě, Komise do svých strategických dokumentů zemí nezahrnula celkové posouzení současných institucionálních nedostatků v jednotlivých zemích, včetně rozdělení dle závažnosti, a ani k těmto informacím nepřihlíží při výběru hlavních odvětví pro podporu ze strany ES. Komise rovněž nemá pokyny k tomu, jakou úlohu by v tomto kontextu měla plnit technická pomoc (body 9–12).

  Doporučení 1Ve strategických dokumentech zemí by Komise měla provést komplexní a strukturovanou analýzu stávajících nedostatků institucionálních kapacit a potřeb rozvoje kapacit.Doporučení 2Komise by měla vypracovat pokyny k technické pomoci, které by definovaly její roli v oblasti rozvoje kapacit a spolehlivý postup a nástroje ke stanovení toho, kdy a jak tuto pomoc využít. |
| --- | --- |

44.

Přestože se budování institucionálních kapacit v rámci rozvojové politiky Evropského společenství považuje za klíčový prvek v boji proti chudobě, Komise do svých strategických dokumentů zemí nezahrnula celkové posouzení současných institucionálních nedostatků v jednotlivých zemích, včetně rozdělení dle závažnosti, a ani k těmto informacím nepřihlíží při výběru hlavních odvětví pro podporu ze strany ES. Komise rovněž nemá pokyny k tomu, jakou úlohu by v tomto kontextu měla plnit technická pomoc (body 9–12).

Doporučení 1Ve strategických dokumentech zemí by Komise měla provést komplexní a strukturovanou analýzu stávajících nedostatků institucionálních kapacit a potřeb rozvoje kapacit.Doporučení 2Komise by měla vypracovat pokyny k technické pomoci, které by definovaly její roli v oblasti rozvoje kapacit a spolehlivý postup a nástroje ke stanovení toho, kdy a jak tuto pomoc využít.

Jsou činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit dobře koncipovány?

| 45. | Na úrovni projektů jsou projekty na rozvoj kapacit, které jsou spojené s technickou pomocí a byly vybrány pro poskytnutí podpory, většinou v souladu s celkovými, zpravidla velmi obecně zformulovanými národními strategiemi rozvoje příslušných zemí, avšak uváděné potřeby technické pomoci v nich často nejsou podrobně zdůvodněny. Vzhledem k napjatým termínům jsou cíle projektu mnohdy příliš ambiciózní a dostatečně nezohledňují slabé institucionální prostředí, v němž se projekty uskutečňují, míru vlastnické odpovědnosti na místní úrovni a odhodlání provést navrhované institucionální změny. To vše pak brání náležité formulaci a realizaci úkolů technické pomoci (body 13–17).

  Doporučení 3Návrhy projektů na rozvoj kapacit je potřeba zlepšit, a to podporou účinné vlastnické odpovědnosti a vedoucí role v rámci vnitrostátního procesu, přesnějším vymezením specifických potřeb rozvoje kapacit a s nimi spojených požadavků na technickou pomoc, vyvarováním se zbytečně složitým strukturám při realizaci projektu, stanovením realističtějších cílů a plánováním delších období na realizaci projektů. |
| --- | --- |

45.

Na úrovni projektů jsou projekty na rozvoj kapacit, které jsou spojené s technickou pomocí a byly vybrány pro poskytnutí podpory, většinou v souladu s celkovými, zpravidla velmi obecně zformulovanými národními strategiemi rozvoje příslušných zemí, avšak uváděné potřeby technické pomoci v nich často nejsou podrobně zdůvodněny. Vzhledem k napjatým termínům jsou cíle projektu mnohdy příliš ambiciózní a dostatečně nezohledňují slabé institucionální prostředí, v němž se projekty uskutečňují, míru vlastnické odpovědnosti na místní úrovni a odhodlání provést navrhované institucionální změny. To vše pak brání náležité formulaci a realizaci úkolů technické pomoci (body 13–17).

Doporučení 3Návrhy projektů na rozvoj kapacit je potřeba zlepšit, a to podporou účinné vlastnické odpovědnosti a vedoucí role v rámci vnitrostátního procesu, přesnějším vymezením specifických potřeb rozvoje kapacit a s nimi spojených požadavků na technickou pomoc, vyvarováním se zbytečně složitým strukturám při realizaci projektu, stanovením realističtějších cílů a plánováním delších období na realizaci projektů.

Provádějí se činnosti technické pomoci v rámci projektů na rozvoj kapacit efektivně?

| 46. | U většiny projektů je projektové období z různých důvodů příliš krátké na to, aby umožnilo realizaci všech projektových činností a dosažení cílů. To pak často nutně vede k prodloužení projektu. Mezi hlavní problémy, které ovlivňují realizaci projektu a snižují účelnost a efektivnost technické pomoci, patří následující skutečnosti:






  — | v důsledku dlouhé přípravné fáze bývá návrh projektu v době zahájení realizace často zastaralý (body 19–21), |
| --- | --- | --- |

46.

U většiny projektů je projektové období z různých důvodů příliš krátké na to, aby umožnilo realizaci všech projektových činností a dosažení cílů. To pak často nutně vede k prodloužení projektu. Mezi hlavní problémy, které ovlivňují realizaci projektu a snižují účelnost a efektivnost technické pomoci, patří následující skutečnosti:

—

v důsledku dlouhé přípravné fáze bývá návrh projektu v době zahájení realizace často zastaralý (body 19–21),

| — | zdlouhavé zadávací řízení na poskytování technické pomoci a pomalé zahájení projektu výrazně zkracují dobu na jeho realizaci (body 22–26), |
| --- | --- |

—

zdlouhavé zadávací řízení na poskytování technické pomoci a pomalé zahájení projektu výrazně zkracují dobu na jeho realizaci (body 22–26),

| — | vybraní odborníci často nejsou po udělení zakázky k dispozici (body 27–28), |
| --- | --- |

—

vybraní odborníci často nejsou po udělení zakázky k dispozici (body 27–28),

| — | stávající postupy při zadání veřejné zakázky na poskytování technické pomoci nepodporují účast vnitrostátních veřejných institucí (body 29–30), |
| --- | --- |

—

stávající postupy při zadání veřejné zakázky na poskytování technické pomoci nepodporují účast vnitrostátních veřejných institucí (body 29–30),

| — | koordinace dárců bývá různá, ale v mnoha případech je technická pomoc stále poskytována prostřednictvím samostatných nekoordinovaných projektů, přičemž prováděcí mechanismy nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni (body 32–34). |
| --- | --- |

—

koordinace dárců bývá různá, ale v mnoha případech je technická pomoc stále poskytována prostřednictvím samostatných nekoordinovaných projektů, přičemž prováděcí mechanismy nepodporují vlastnickou odpovědnost na místní úrovni (body 32–34).

Doporučení 4Postupy, jimiž se řídí příprava a zahájení projektu, včetně zadání veřejné zakázky na technickou pomoc, by měly být upraveny tak, aby se získalo více času na realizaci projektu. Dále je třeba zvýšit flexibilitu během počáteční fáze projektu, aby bylo možné návrh a/nebo podmínky projektu pro poskytování technické pomoci přizpůsobit nové situaci.Doporučení 5Hodnotící kritéria pro veřejné soutěži na poskytování technické pomoci by měla být zrevidována tak, aby lépe zohledňovala kvalitu daných odborníků a konzultantských společností a předchozí zkušenosti s nimi.Doporučení 6Při volbě způsobu zadání veřejné zakázky by se mělo zvažovat více možností, což umožní získat ty nejlepší odborné zkušenosti, včetně odborných zkušeností ve veřejných institucích a zkušeností dostupných v dané přijímající zemi či regionu.Doporučení 7V souladu se závazky plynoucími z Pařížské deklarace by Komise měla ve větší míře využívat technickou pomoc v rámci koordinovaných programů a tam, kde je to možné, zavést prováděcí mechanismy podporující vlastnickou odpovědnost na místní úrovni.

Jsou činnosti a výkonnost technické pomoci náležitě monitorovány a hodnoceny?

| 47. | Podle zjištění Účetního dvora bylo předkládání zpráv, monitorování a hodnocení technické pomoci ve většině případů přiměřené. Předkládání zpráv, monitorování a hodnocení projektů probíhá pravidelně a využívá se k identifikaci a řešení problémů a k úpravě či změně zaměření projektů, je-li to nutné. Není však zaveden žádný systém pro posuzování a zaznamenávání výkonnosti společností a odborníků poskytujících technickou pomoc, který by v rámci projektů, jež Komise financuje, sloužil k referenci při najímání odborníků nebo společností v budoucnu (body 35–39).

  Doporučení 8Výkonnost společností a odborníků poskytujících technickou pomoc by měla být systematicky posuzována. Dále je třeba vyvinout informační systém pro řízení pro potřeby zaznamenávání údajů, přípravu zpráv a konzultaci. |
| --- | --- |

47.

Podle zjištění Účetního dvora bylo předkládání zpráv, monitorování a hodnocení technické pomoci ve většině případů přiměřené. Předkládání zpráv, monitorování a hodnocení projektů probíhá pravidelně a využívá se k identifikaci a řešení problémů a k úpravě či změně zaměření projektů, je-li to nutné. Není však zaveden žádný systém pro posuzování a zaznamenávání výkonnosti společností a odborníků poskytujících technickou pomoc, který by v rámci projektů, jež Komise financuje, sloužil k referenci při najímání odborníků nebo společností v budoucnu (body 35–39).

Doporučení 8Výkonnost společností a odborníků poskytujících technickou pomoc by měla být systematicky posuzována. Dále je třeba vyvinout informační systém pro řízení pro potřeby zaznamenávání údajů, přípravu zpráv a konzultaci.

Přinášejí činnosti technické pomoci uspokojivé výsledky z hlediska rozvoje kapacit?

| 48. | Celkové výsledky projektů na rozvoj kapacit financovaných Komisí lze vzhledem ke složitému politickému a institucionálnímu prostředí, v němž se realizují, považovat za přiměřené. Kvalita poskytované technické pomoci byla sice celkově shledána uspokojivou, ale některé důležité faktory snížily její účelnost. Rozvoj kapacit je náročný mimo jiné i proto, že stávající institucionální kapacity jsou často nedostatečné, a jak ukázala většina auditovaných projektů, na místní úrovni ne vždy existuje ochota provést institucionální změny. |
| --- | --- |

48.

Celkové výsledky projektů na rozvoj kapacit financovaných Komisí lze vzhledem ke složitému politickému a institucionálnímu prostředí, v němž se realizují, považovat za přiměřené. Kvalita poskytované technické pomoci byla sice celkově shledána uspokojivou, ale některé důležité faktory snížily její účelnost. Rozvoj kapacit je náročný mimo jiné i proto, že stávající institucionální kapacity jsou často nedostatečné, a jak ukázala většina auditovaných projektů, na místní úrovni ne vždy existuje ochota provést institucionální změny.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 17. října 2007.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Termín „odborník“ se v této zprávě používá k označení různých poskytovatelů.

1

(2)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Rozvojová politika Evropského Společenství, KOM(2000) 212 v konečném znění ze dne 26. dubna 2000.

2

Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise: „Evropský konsensus o rozvoji“, Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy dne 22. listopadu 2005 (14820/05).

(3)  Síť pro dobrou veřejnou správu výboru DAC: „Výzvy v oblasti rozvoje kapacit: zavádění osvědčených postupů“, únor 2006. DAC je výbor OECD pro rozvojovou pomoc.

3

(4)  Rozvojové cíle tisíciletí (MDG): viz www.un.org/millenniumgoals a glosář.

4

(5)  Viz www.aidharmonization.org a glosář.

5

(6)  Téměř rovnoměrně rozdělené mezi evropské rozvojové fondy (financující všechny státy AKT) a souhrnný rozpočet (pokrývající tři hlavní geografické programy pro Blízký východ a jižní Středomoří, Latinskou Ameriku a Asii).

6

(7)  Buď prostřednictvím souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo prostřednictvím evropských rozvojových fondů.

7

(8)  Jedná se o následujících 12 zemí: Alžírsko, Angola, Benin, Uganda, Vietnam (všechny byly navštíveny), Čad, Indonésie, Mexiko, Maroko, Nigérie, Peru, Sierra Leone (dokumentární přezkum).

8

(9)  V době auditu zahrnovaly stávající strategické dokumenty zemí období 2002–2007 (u zemí financovaných z evropských rozvojových fondů) nebo 2002–2006 (u ostatních zemí). Zkontrolovány byly rovněž nové návrhy strategických dokumentů zemí na období 2007/8–2013, pokud byly k dispozici.

9

(10)  Skupiny na podporu kvality jsou meziútvarové skupiny Komise provádějící nezávislé rovnocenné posouzení externí pomoci řízené Úřadem pro spolupráci EuropeAid během identifikace a formulace projektu.

10

Skupiny na podporu kvality

(11)  Praktický průvodce postupy udílení zakázek u vnějších akcí ES: mezinárodní omezené výběrové řízení je povinné u smluv na poskytování služeb v hodnotě 200 000 EUR a vyšší.

11

(12)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), článek 166, a finanční nařízení ze dne 27. března 2003 pro 9. evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1), články 53 a 54. Toto pravidlo vyžaduje, aby smlouvy na poskytování stavebních prací, zásob nebo služeb byly uzavřeny maximálně tři roky od data, kdy Komise přijme rozhodnutí o financování projektu.

12

(13)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1), čl. 1 bod 100. Finanční nařízení pro 9. evropský rozvojový fond nebylo zatím v tomto smyslu změněno.

13

(14)  To znamená, že udělení zakázky bude možné až po uzavření finanční dohody a poskytnutí financování.

14

(15)  Dohoda o partnerství AKT-ES, příloha IV – Realizace a řízení, článek 19.

15

(16)  Odborníci musí podepsat prohlášení, že budou k dispozici po dobu platnosti nabídky, což většinou bývá 90 dní.

16

(17)  Podle pokynů Komise se technickým hlediskům služeb (tj. „kvalitě“) přiděluje v celkovém posouzení „váha“ 80 %. Finanční hledisko není v kombinovaném posouzení určeno pouze zbývající 20 % vahou, ale také skutečností, že všechny nabídky by se měly vejít do limitu rozpočtu, který je k dispozici.

17

(18)  Vzhledem k častému využívání krátkodobých smluv na poskytování služeb během projektového cyklu zavedla Komise prostřednictvím mezinárodní veřejné soutěže tzv. rámcové smlouvy. Jedná se o všeobecné smlouvy vymezující hlavní podmínky (např. trvání, předmět smlouvy, ceny a podmínky dodání) pro udělení jednotlivých konkrétních smluv, které se požadují během daného období.

18

---

PŘÍLOHA 1

SEZNAM PROVĚŘOVANÝCH PROJEKTŮ A PROGRAMŮ

| (EUR) |
| --- |
| | Částka v rámci projektu | Výše technické pomoci |
| NAVŠTÍVENÉ ZEMĚ |
| Alžírsko |
| Program na podporu reformy telekomunikačních a poštovních služeb a rozvoje informační společnosti (PTT) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Program modernizace správních reforem a asistence při jejich zavádění (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Program na podporu reformy školství (Education) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Program na podporu reformy soudnictví v Alžírsku (Justice) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Odborná příprava učitelů základních škol | 6 000 000 | 950 000 |
| Program na podporu zdravotnictví | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Podpora pro národní statistický úřad | 1 900 000 | 475 000 |
| Posílení procesu plánování a rozpočtování | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benin |
| Podpora zdravotnictví | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Program na podporu zahájení činnosti místních úřadů – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Program integrované podpory pro posílení právního a soudního systému | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Podpora pro národní schvalovací úřad | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Rozpočtová podpora na odstranění chudoby IV (pouze část technické pomoci) | 1 190 000 | 921 540 |
| Rozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Technická pomoc útvaru pro výstavbu silnic | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnam |
| Program evropské technické pomoci pro Vietnam (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Podpora pro obnovu řízení vzdělávání (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Projekt podpory institucí (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Podpora na snížení chudoby 3 (PRSC3) (pouze část technické pomoci) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| ZEMĚ, KTERÉ NEBYLY NAVŠTÍVENY |
| Indonésie |
| Program na podporu obchodu | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Mexiko |
| Posilování a modernizace justiční správy v Mexiku | 4 600 000 | 2 071 825 |
| Projekt na pomoc dohodě o volném obchodu mezi EU a Mexikem (PROTLCUEM) (příspěvek EU) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroko |
| Modernizace soudů (příspěvek EU) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Podpora implementace asociační dohody (PAAA) – fáze I | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigérie |
| Projekt v oblasti kapacity ekonomického řízení (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Program na podporu reformy institucí (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Podpora systému odborného vzdělávání a odborné přípravy v Peru (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Program na podporu reformy peruánského justičního systému (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sierra Leone |
| Institucionální podpora pro ministerstvo financí | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Program podpory zdravotnictví (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Čad |
| Podpora zdravotnické politiky | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Program rozpočtové podpory zaměřené na snížování chudoby a růst (2003–2006) (pouze část technické podpory) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Celkem | 399 005 265 | 144 200 057 |
| Pozor: U programů rozpočtové podpory je v částce projektu započtena pouze podpora technické pomoci. |

(EUR)

Částka v rámci projektu

Výše technické pomoci

NAVŠTÍVENÉ ZEMĚ

Alžírsko

Program na podporu reformy telekomunikačních a poštovních služeb a rozvoje informační společnosti (PTT)

17 000 000

13 750 742

Program modernizace správních reforem a asistence při jejich zavádění (MARA)

25 000 000

10 899 900

Program na podporu reformy školství (Education)

17 000 000

8 997 400

Program na podporu reformy soudnictví v Alžírsku (Justice)

15 000 000

6 175 960

Angola

Odborná příprava učitelů základních škol

6 000 000

950 000

Program na podporu zdravotnictví

25 000 000

7 150 000

Podpora pro národní statistický úřad

1 900 000

475 000

Posílení procesu plánování a rozpočtování

13 500 000

6 500 000

Benin

Podpora zdravotnictví

10 200 000

2 160 000

Program na podporu zahájení činnosti místních úřadů – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Program integrované podpory pro posílení právního a soudního systému

12 150 000

1 394 630

Uganda

Podpora pro národní schvalovací úřad

1 725 000

1 725 000

Rozpočtová podpora na odstranění chudoby IV (pouze část technické pomoci)

1 190 000

921 540

Rozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví

17 000 000

2 874 844

Technická pomoc útvaru pro výstavbu silnic

1 999 500

1 746 788

Vietnam

Program evropské technické pomoci pro Vietnam (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Podpora pro obnovu řízení vzdělávání (SREM)

12 000 000

2 979 620

Projekt podpory institucí (ISP)

8 000 000

2 549 100

Podpora na snížení chudoby 3 (PRSC3) (pouze část technické pomoci)

4 500 000

4 100 000

ZEMĚ, KTERÉ NEBYLY NAVŠTÍVENY

Indonésie

Program na podporu obchodu

8 500 000

5 488 682

Mexiko

Posilování a modernizace justiční správy v Mexiku

4 600 000

2 071 825

Projekt na pomoc dohodě o volném obchodu mezi EU a Mexikem (PROTLCUEM) (příspěvek EU)

8 000 000

4 249 580

Maroko

Modernizace soudů (příspěvek EU)

27 671 000

4 634 720

Podpora implementace asociační dohody (PAAA) – fáze I

5 000 000

5 000 000

Nigérie

Projekt v oblasti kapacity ekonomického řízení (EMCAP)

12 000 000

939 300

Program na podporu reformy institucí (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peru

Podpora systému odborného vzdělávání a odborné přípravy v Peru (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Program na podporu reformy peruánského justičního systému (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Sierra Leone

Institucionální podpora pro ministerstvo financí

4 500 000

1 262 016

Program podpory zdravotnictví (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Čad

Podpora zdravotnické politiky

42 084 965

9 757 541

Program rozpočtové podpory zaměřené na snížování chudoby a růst (2003–2006) (pouze část technické podpory)

4 000 000

4 000 000

Celkem

399 005 265

144 200 057

Pozor: U programů rozpočtové podpory je v částce projektu započtena pouze podpora technické pomoci.

---

PŘÍLOHA 2

ÚČELNOST A VÝHLEDOVÁ UDRŽITELNOST PROVĚŘOVANÝCH PROJEKTŮ A PROGRAMŮ

| | Účelnost projektu | Výhledová udržitelnost |
| --- | --- | --- |
| úspěšný | částečně úspěšný | neúspěšný | zatím nelze posoudit | dobrá | nejistá | pochybná | zatím nelze posoudit |
| NAVŠTÍVENÉ ZEMĚ |
| Alžírsko |
| Program na podporu reformy telekomunikačních a poštovních služeb a rozvoje informační společnosti (PTT) | | × | | | | × | | |
| Program modernizace správních reforem a asistence při jejich zavádění (MARA) | | | | × | | | | × |
| Program na podporu reformy školství (Education) | | | | × | | | | × |
| Program na podporu reformy soudnictví v Alžírsku (Justice) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Odborná příprava učitelů základních škol | | × | | | | × | | |
| Program na podporu zdravotnictví | | × | | | | × | | |
| Podpora pro národní statistický úřad | | | × | | | | | × |
| Posílení procesu plánování a rozpočtování | | | | × | | | | × |
| Benin |
| Podpora zdravotnictví | × | | | | | × | | |
| Program na podporu zahájení činnosti místních úřadů – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Program integrované podpory pro posílení právního a soudního systému | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Podpora pro národní schvalovací úřad | × | | | | | × | | |
| Rozpočtová podpora na odstranění chudoby IV (pouze část technické pomoci) | × | | | | × | | | |
| Rozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví | | × | | | | × | | |
| Technická pomoc útvaru pro výstavbu silnic | | × | | | | × | | |
| Vietnam |
| Program evropské technické pomoci pro Vietnam (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Podpora pro obnovu řízení vzdělávání (SREM) | | | | × | | × | | |
| Projekt podpory institucí (ISP) | | | | × | | | | × |
| Podpora na snížení chudoby 3 (PRSC3) (pouze část technické pomoci) | | | × | | | × | | |
| ZEMĚ, KTERÉ NEBYLY NAVŠTÍVENY |
| Indonésie |
| Program na podporu obchodu | × | | | | × | | | |
| Mexiko |
| Posilování a modernizace justiční správy v Mexiku | | × | | | | × | | |
| Projekt na pomoc dohodě o volném obchodu mezi EU a Mexikem (PROTLCUEM) (příspěvek EU) | | | | × | | | | × |
| Maroko |
| Modernizace soudů (příspěvek EU) | | | × | | | | | × |
| Podpora implementace asociační dohody (PAAA) – fáze I | × | | | | × | | | |
| Nigérie |
| Projekt v oblasti kapacity ekonomického řízení (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Program na podporu reformy institucí (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Podpora systému odborného vzdělávání a odborné přípravy v Peru (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Program na podporu reformy peruánského justičního systému (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Sierra Leone |
| Institucionální podpora pro ministerstvo financí | × | | | | | × | | |
| Program podpory zdravotnictví (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Čad |
| Podpora zdravotnické politiky | | | × | | | × | | |
| Program rozpočtové podpory zaměřené na snížování chudoby a růst (2003–2006) (pouze část technické podpory) | | × | | | | × | | |
| Celkem | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Účelnost projektu

Výhledová udržitelnost

úspěšný

částečně úspěšný

neúspěšný

zatím nelze posoudit

dobrá

nejistá

pochybná

zatím nelze posoudit

NAVŠTÍVENÉ ZEMĚ

Alžírsko

Program na podporu reformy telekomunikačních a poštovních služeb a rozvoje informační společnosti (PTT)

×

×

Program modernizace správních reforem a asistence při jejich zavádění (MARA)

×

×

Program na podporu reformy školství (Education)

×

×

Program na podporu reformy soudnictví v Alžírsku (Justice)

×

×

Angola

Odborná příprava učitelů základních škol

×

×

Program na podporu zdravotnictví

×

×

Podpora pro národní statistický úřad

×

×

Posílení procesu plánování a rozpočtování

×

×

Benin

Podpora zdravotnictví

×

×

Program na podporu zahájení činnosti místních úřadů – PRODECOM

×

×

Program integrované podpory pro posílení právního a soudního systému

×

×

Uganda

Podpora pro národní schvalovací úřad

×

×

Rozpočtová podpora na odstranění chudoby IV (pouze část technické pomoci)

×

×

Rozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví

×

×

Technická pomoc útvaru pro výstavbu silnic

×

×

Vietnam

Program evropské technické pomoci pro Vietnam (ETV2)

×

×

Podpora pro obnovu řízení vzdělávání (SREM)

×

×

Projekt podpory institucí (ISP)

×

×

Podpora na snížení chudoby 3 (PRSC3) (pouze část technické pomoci)

×

×

ZEMĚ, KTERÉ NEBYLY NAVŠTÍVENY

Indonésie

Program na podporu obchodu

×

×

Mexiko

Posilování a modernizace justiční správy v Mexiku

×

×

Projekt na pomoc dohodě o volném obchodu mezi EU a Mexikem (PROTLCUEM) (příspěvek EU)

×

×

Maroko

Modernizace soudů (příspěvek EU)

×

×

Podpora implementace asociační dohody (PAAA) – fáze I

×

×

Nigérie

Projekt v oblasti kapacity ekonomického řízení (EMCAP)

×

×

Program na podporu reformy institucí (SRIP)

×

×

Peru

Podpora systému odborného vzdělávání a odborné přípravy v Peru (APROLAB)

×

×

Program na podporu reformy peruánského justičního systému (JUSPER)

×

×

Sierra Leone

Institucionální podpora pro ministerstvo financí

×

×

Program podpory zdravotnictví (HSSP)

×

×

Čad

Podpora zdravotnické politiky

×

×

Program rozpočtové podpory zaměřené na snížování chudoby a růst (2003–2006) (pouze část technické podpory)

×

×

Celkem

7

8

7

10

4

15

3

10

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I. | Během uplynulých 3–4 let se (v souladu s debatou o účinnosti podpor) zásadním způsobem rozvinuly úvahy týkající se rozvoje kapacit a technické pomoci a v letech 2005 a 2006 byla v rámci společenství dárců v těchto oblastech postupně schválena řada osvědčených postupů. Tyto nové úvahy byly formálně uznány v Pařížské deklaraci, která obsahuje různé závazky přijaté v této oblasti. Z výsledků prvního sledování ukazatelů Pařížské deklarace provedeného Výborem pro rozvojovou pomoc (zpráva z července 2007) vyplývá, že reforma technické pomoci je komplexním a dlouhodobým procesem, jenž představuje náročný úkol pro všechny dárce a v němž klíčovou úlohu hrají rovněž partnerské vlády. |
| --- | --- |

I.

Během uplynulých 3–4 let se (v souladu s debatou o účinnosti podpor) zásadním způsobem rozvinuly úvahy týkající se rozvoje kapacit a technické pomoci a v letech 2005 a 2006 byla v rámci společenství dárců v těchto oblastech postupně schválena řada osvědčených postupů. Tyto nové úvahy byly formálně uznány v Pařížské deklaraci, která obsahuje různé závazky přijaté v této oblasti. Z výsledků prvního sledování ukazatelů Pařížské deklarace provedeného Výborem pro rozvojovou pomoc (zpráva z července 2007) vyplývá, že reforma technické pomoci je komplexním a dlouhodobým procesem, jenž představuje náročný úkol pro všechny dárce a v němž klíčovou úlohu hrají rovněž partnerské vlády.

| III. | Analýza zemí ve všech strategických dokumentech poskytuje dostatečné informace pro přípravu strategie reakce a pro volbu klíčových odvětví, do nichž je zahrnut institucionální aspekt, a to zejména takových, u nichž se předpokládá odvětvový přístup nebo u nichž rozvoj kapacit představuje hlavní oblast zásahu Komise. Otázky rozvoje kapacit a technické pomoci jsou zahrnuty do různých hlavních směrů. Využívání technické pomoci při vytváření institucionálních kapacit musí být prováděno pružně, přičemž se musí zohlednit okolnost, že osvědčené postupy uplatňované vládami při využívání jak vnější, tak místní technické pomoci se v závislosti na jednotlivých odvětvích a jednotlivých zemích velmi liší. |
| --- | --- |

III.

Analýza zemí ve všech strategických dokumentech poskytuje dostatečné informace pro přípravu strategie reakce a pro volbu klíčových odvětví, do nichž je zahrnut institucionální aspekt, a to zejména takových, u nichž se předpokládá odvětvový přístup nebo u nichž rozvoj kapacit představuje hlavní oblast zásahu Komise. Otázky rozvoje kapacit a technické pomoci jsou zahrnuty do různých hlavních směrů. Využívání technické pomoci při vytváření institucionálních kapacit musí být prováděno pružně, přičemž se musí zohlednit okolnost, že osvědčené postupy uplatňované vládami při využívání jak vnější, tak místní technické pomoci se v závislosti na jednotlivých odvětvích a jednotlivých zemích velmi liší.

| IV. | Komise přikládá zvláštní význam kvalitě návrhu projektu a disponuje systémem, jenž slouží k zajištění kvality návrhu projektu, a to jak ve fázi identifikace, tak ve fázi formulace. Systém byl plně rozvinut v roce 2005. Většina projektů zkoumaných v této zprávě byla připravena v období před tímto rokem.
  Jedním z hlavních cílů systému je řešit problémy v průběhu přípravy projektu, včetně stanovení cílů a hodnocení stávajícího institucionálního prostředí i míry zapojení místních subjektů do projektů. |
| --- | --- |

IV.

Komise přikládá zvláštní význam kvalitě návrhu projektu a disponuje systémem, jenž slouží k zajištění kvality návrhu projektu, a to jak ve fázi identifikace, tak ve fázi formulace. Systém byl plně rozvinut v roce 2005. Většina projektů zkoumaných v této zprávě byla připravena v období před tímto rokem.

Jedním z hlavních cílů systému je řešit problémy v průběhu přípravy projektu, včetně stanovení cílů a hodnocení stávajícího institucionálního prostředí i míry zapojení místních subjektů do projektů.

| V. | Pokud jde o koordinaci dárců, prohlášení Účetního dvora může být akceptováno pouze v případě projektů, které byly přezkoumány auditorem. Tato záležitost však byla v několika uplynulých letech pravidelně zkoumána a jedním z hlavních úspěchů, kterých bylo v nedávné době dosaženo, je přijetí Pařížské deklarace v březnu 2005.
  Využívání koordinované technické pomoci rovněž závisí na dalších politikách a praktikách dárců i na způsobu řízení partnerské vlády. Komise bude nadále podporovat tento typ spolupráce; přiznává však, že těchto postupů se účastní mnoho subjektů. |
| --- | --- |

V.

Pokud jde o koordinaci dárců, prohlášení Účetního dvora může být akceptováno pouze v případě projektů, které byly přezkoumány auditorem. Tato záležitost však byla v několika uplynulých letech pravidelně zkoumána a jedním z hlavních úspěchů, kterých bylo v nedávné době dosaženo, je přijetí Pařížské deklarace v březnu 2005.

Využívání koordinované technické pomoci rovněž závisí na dalších politikách a praktikách dárců i na způsobu řízení partnerské vlády. Komise bude nadále podporovat tento typ spolupráce; přiznává však, že těchto postupů se účastní mnoho subjektů.

| VI. | Provádění technické pomoci je v průběhu realizace projektu monitorováno, přičemž Komise v případech, kdy takové provádění není v souladu se smluvními povinnostmi, přijímá nezbytná opatření, včetně nahrazování odborníků. Formulář hodnocení dodavatele v případě zakázek na služby financovaných z rozpočtu ES musí být vyplněn každým vedoucím projektu pro každou jednotlivou zakázku na služby a musí být připojen k závěrečné zprávě. Tímto způsobem bude vedoucí projektu hodnotit výkony dodavatele a hlavních odborníků.
  Při udělování nových zakázek je ve fázi předběžného výběru, kdy jsou od uchazečů vyžadovány reference týkající se zakázek, prováděna analýza technické kapacity firem účastnících se nabídkového řízení, v níž jsou zohledněny i předchozí zkušenosti s řízením zakázek. Komise uplatňuje objektivní kritéria, a dodržuje tak zásadu rovného zacházení s uchazeči. Viz rovněž odpověď Komise na bod 28. |
| --- | --- |

VI.

Provádění technické pomoci je v průběhu realizace projektu monitorováno, přičemž Komise v případech, kdy takové provádění není v souladu se smluvními povinnostmi, přijímá nezbytná opatření, včetně nahrazování odborníků. Formulář hodnocení dodavatele v případě zakázek na služby financovaných z rozpočtu ES musí být vyplněn každým vedoucím projektu pro každou jednotlivou zakázku na služby a musí být připojen k závěrečné zprávě. Tímto způsobem bude vedoucí projektu hodnotit výkony dodavatele a hlavních odborníků.

Při udělování nových zakázek je ve fázi předběžného výběru, kdy jsou od uchazečů vyžadovány reference týkající se zakázek, prováděna analýza technické kapacity firem účastnících se nabídkového řízení, v níž jsou zohledněny i předchozí zkušenosti s řízením zakázek. Komise uplatňuje objektivní kritéria, a dodržuje tak zásadu rovného zacházení s uchazeči. Viz rovněž odpověď Komise na bod 28.

| VIII. | V červenci 2007 Komise zahájila proces k rozvinutí strategie, jež umožní dosažení cílů týkajících se účinnosti podpory, pokud jde o technickou spolupráci a oddělení pověřená realizací projektů. Klíčovou součástí této strategie je konzultace s různými relevantními útvary Komise, členskými státy EU a partnerskými zeměmi.
  Cílem této strategie je ve skutečnosti rozvoj strukturovaného přístupu, který navrhl Účetní dvůr a který je založen na obsáhlé konzultaci. Na základě této strategie je řešena řada otázek, které byly zdůrazněny ve zprávě Účetního dvora; v rámci této strategie budou rovněž zvážena doporučení Účetního dvora k zajištění účinné podpory rozvoje kapacit v souladu s cíli EU v této oblasti. |
| --- | --- |

VIII.

V červenci 2007 Komise zahájila proces k rozvinutí strategie, jež umožní dosažení cílů týkajících se účinnosti podpory, pokud jde o technickou spolupráci a oddělení pověřená realizací projektů. Klíčovou součástí této strategie je konzultace s různými relevantními útvary Komise, členskými státy EU a partnerskými zeměmi.

Cílem této strategie je ve skutečnosti rozvoj strukturovaného přístupu, který navrhl Účetní dvůr a který je založen na obsáhlé konzultaci. Na základě této strategie je řešena řada otázek, které byly zdůrazněny ve zprávě Účetního dvora; v rámci této strategie budou rovněž zvážena doporučení Účetního dvora k zajištění účinné podpory rozvoje kapacit v souladu s cíli EU v této oblasti.

ÚVOD

| 1. | Komise zdůrazňuje vzrůstající význam všeobecného dialogu a dialogu o odvětvové politice jakožto „třetího“ typu rozvojové spolupráce, a to zejména s ohledem na podporu odvětvových programů. V této souvislosti bude třeba analyzovat novou úlohu technické pomoci a bude třeba definovat nové potřeby a požadavky s ní spojené. |
| --- | --- |

1.

Komise zdůrazňuje vzrůstající význam všeobecného dialogu a dialogu o odvětvové politice jakožto „třetího“ typu rozvojové spolupráce, a to zejména s ohledem na podporu odvětvových programů. V této souvislosti bude třeba analyzovat novou úlohu technické pomoci a bude třeba definovat nové potřeby a požadavky s ní spojené.

| 5. | Komise zdůrazňuje význam dalších rozměrů vytváření kapacit. |
| --- | --- |

5.

Komise zdůrazňuje význam dalších rozměrů vytváření kapacit.

| 6. | Vykazování v rámci společného informačního systému v oblasti vnějších vztahů (CRIS) se řídí odvětvovými kódy Výboru pro rozvojovou pomoc, nicméně je třeba neustále pracovat na jeho zdokonalení v souladu s vyvíjejícími se potřebami řízení. Je zvažována možnost změny informačních systémů takovým způsobem, aby bylo možné získat (v odůvodněných případech) údaje o složkách technické pomoci. |
| --- | --- |

6.

Vykazování v rámci společného informačního systému v oblasti vnějších vztahů (CRIS) se řídí odvětvovými kódy Výboru pro rozvojovou pomoc, nicméně je třeba neustále pracovat na jeho zdokonalení v souladu s vyvíjejícími se potřebami řízení. Je zvažována možnost změny informačních systémů takovým způsobem, aby bylo možné získat (v odůvodněných případech) údaje o složkách technické pomoci.

PŘIPOMÍNKY

| 10. | V červenci 2007 Komise zahájila proces k rozvinutí strategie, jež umožní dosažení cílů týkajících se účinnosti podpory, pokud jde o technickou spolupráci a oddělení pověřená realizací projektů. Klíčovou součástí této strategie je konzultace s různými relevantními útvary Komise, členskými státy EU a partnerskými zeměmi.
  Komise zastává názor, že analýza strategických dokumentů jednotlivých zemí poskytne dostatečné informace pro přípravu strategie reakce a pro volbu klíčových odvětví, do nichž jsou zahrnuty institucionální aspekty, a to zejména takových, u nichž se předpokládá odvětvový přístup nebo u nichž rozvoj kapacit představuje hlavní oblast zásahu Komise. Reakcí Komise na skutečnost, že rozvoji kapacit je přisuzován stále větší význam, je spíše začleňování institucionálních aspektů holistickým způsobem než provádění předběžných a systematických analýz institucionálních aspektů.
  Institucionální aspekty jsou kromě toho dále analyzovány ve fázi navrhování programu. K posouzení způsobilosti pro rozpočtovou podporu se například systematicky provádí pečlivé hodnocení systému správy veřejných financí. |
| --- | --- |

10.

V červenci 2007 Komise zahájila proces k rozvinutí strategie, jež umožní dosažení cílů týkajících se účinnosti podpory, pokud jde o technickou spolupráci a oddělení pověřená realizací projektů. Klíčovou součástí této strategie je konzultace s různými relevantními útvary Komise, členskými státy EU a partnerskými zeměmi.

Komise zastává názor, že analýza strategických dokumentů jednotlivých zemí poskytne dostatečné informace pro přípravu strategie reakce a pro volbu klíčových odvětví, do nichž jsou zahrnuty institucionální aspekty, a to zejména takových, u nichž se předpokládá odvětvový přístup nebo u nichž rozvoj kapacit představuje hlavní oblast zásahu Komise. Reakcí Komise na skutečnost, že rozvoji kapacit je přisuzován stále větší význam, je spíše začleňování institucionálních aspektů holistickým způsobem než provádění předběžných a systematických analýz institucionálních aspektů.

Institucionální aspekty jsou kromě toho dále analyzovány ve fázi navrhování programu. K posouzení způsobilosti pro rozpočtovou podporu se například systematicky provádí pečlivé hodnocení systému správy veřejných financí.

| 11. | Tento koncepční dokument byl původně vypracován na podporu institucionální analýzy a analýzy kapacit na odvětvové úrovni jakožto nástroj, jenž slouží ke zjednodušení návrhů a provádění širšího odvětvového přístupu. Tento dokument byl ve skutečnosti vypracován za účelem doplnění hlavních směrů pro podporu ES určenou pro odvětvové programy, které byly vydány v roce 2003. Jeho obsah může být snadno upraven tak, aby mohl být použit jak pro účely provádění pododvětvové/tematické analýzy, tak na projektové úrovni. Tato metodika (založená na určování odvětvového aspektu) však nemůže být plně využita při „celostátním hodnocení“, které je velmi komplexním a náročným úkolem, jenž vyžaduje přístup ad hoc.
  Komise na základě tohoto koncepčního dokumentu dále rozvíjí svou metodiku institucionálního hodnocení na odvětvové úrovni. Další pokyny týkající se této záležitosti jsou obsaženy v nových hlavních směrech pro podporu ES určenou pro odvětvové programy (vydaných v červenci 2007). Komise pořádá školení spojené s těmito otázkami rovněž na úrovni států. |
| --- | --- |

11.

Tento koncepční dokument byl původně vypracován na podporu institucionální analýzy a analýzy kapacit na odvětvové úrovni jakožto nástroj, jenž slouží ke zjednodušení návrhů a provádění širšího odvětvového přístupu. Tento dokument byl ve skutečnosti vypracován za účelem doplnění hlavních směrů pro podporu ES určenou pro odvětvové programy, které byly vydány v roce 2003. Jeho obsah může být snadno upraven tak, aby mohl být použit jak pro účely provádění pododvětvové/tematické analýzy, tak na projektové úrovni. Tato metodika (založená na určování odvětvového aspektu) však nemůže být plně využita při „celostátním hodnocení“, které je velmi komplexním a náročným úkolem, jenž vyžaduje přístup ad hoc.

Komise na základě tohoto koncepčního dokumentu dále rozvíjí svou metodiku institucionálního hodnocení na odvětvové úrovni. Další pokyny týkající se této záležitosti jsou obsaženy v nových hlavních směrech pro podporu ES určenou pro odvětvové programy (vydaných v červenci 2007). Komise pořádá školení spojené s těmito otázkami rovněž na úrovni států.

| 12. | Otázky rozvoje kapacit a technické pomoci jsou zahrnuty do různých hlavních směrů, včetně pokynů týkajících se odvětvové a rozpočtové podpory (nedávno vydané hlavní směry pro podporu odvětvových programů – červenec 2007, příručka o obecné rozpočtové podpoře – leden 2007) a pokynů týkajících se konkrétních odvětví. Příprava všeobecných hlavních směrů pro delegace, které se týkají potenciální úlohy technické pomoci ve zvláštní a velmi citlivé oblasti rozvoje institucionálních kapacit, je složitou záležitostí, při jejímž řešení musí být uplatňován pružný přístup zohledňující souvislosti.
  Komise se rozhodla připravit participační a komplexní strategii v souladu se závazky přijatými v rámci Pařížské deklarace a v souladu s cíli EU. Twinningové projekty nemohou být zahájeny, dokud se nevytvoří příslušné struktury správních orgánů přijímající země a dokud nezačne fungovat mechanismus pro čerpání. Při rozšiřování projektů do dalších regionů je třeba postupovat uváženě, jelikož je třeba zajistit náležité provádění a reakci partnerů EU. |
| --- | --- |

12.

Otázky rozvoje kapacit a technické pomoci jsou zahrnuty do různých hlavních směrů, včetně pokynů týkajících se odvětvové a rozpočtové podpory (nedávno vydané hlavní směry pro podporu odvětvových programů – červenec 2007, příručka o obecné rozpočtové podpoře – leden 2007) a pokynů týkajících se konkrétních odvětví. Příprava všeobecných hlavních směrů pro delegace, které se týkají potenciální úlohy technické pomoci ve zvláštní a velmi citlivé oblasti rozvoje institucionálních kapacit, je složitou záležitostí, při jejímž řešení musí být uplatňován pružný přístup zohledňující souvislosti.

Komise se rozhodla připravit participační a komplexní strategii v souladu se závazky přijatými v rámci Pařížské deklarace a v souladu s cíli EU. Twinningové projekty nemohou být zahájeny, dokud se nevytvoří příslušné struktury správních orgánů přijímající země a dokud nezačne fungovat mechanismus pro čerpání. Při rozšiřování projektů do dalších regionů je třeba postupovat uváženě, jelikož je třeba zajistit náležité provádění a reakci partnerů EU.

| 15. | Druhá odrážka Poslední revize finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel obsahuje určitá zlepšení. Jedním z těchto zlepšení je úprava tzv. pravidla d + 3, která by měla zjednodušit realizaci projektu sladěním smluvní doby se skutečnou délkou trvání projektu.

  Třetí odrážka Jedním z pilířů Pařížské deklarace o účinnosti podpory je odpovědnost. Prioritou nového cyklu plánování je posílení měřitelných ukazatelů zaměřených na výsledky.

  Čtvrtá odrážka Vydáváním pokynů a pořádáním školení bude podpořeno lepší hodnocení institucionálních aspektů a aspektů kapacity. |
| --- | --- |

15.

Druhá odrážka Poslední revize finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel obsahuje určitá zlepšení. Jedním z těchto zlepšení je úprava tzv. pravidla d + 3, která by měla zjednodušit realizaci projektu sladěním smluvní doby se skutečnou délkou trvání projektu.

Třetí odrážka Jedním z pilířů Pařížské deklarace o účinnosti podpory je odpovědnost. Prioritou nového cyklu plánování je posílení měřitelných ukazatelů zaměřených na výsledky.

Čtvrtá odrážka Vydáváním pokynů a pořádáním školení bude podpořeno lepší hodnocení institucionálních aspektů a aspektů kapacity.

| 16. | Smlouvy o technické pomoci jsou využívány zejména v případech, kdy je poskytovatel služeb vyzván, aby plnil úlohu poradce, řídil či monitoroval projekt nebo aby zajistil odborníky, kteří jsou uvedeni ve smlouvě. Rozlišování mezi mezinárodními a místními odborníky bylo již nicméně zrušeno od 1. února 2006.
  Nové hlavní směry technické pomoci umožní získání jasnějšího přehledu o úlohách technické pomoci, a to již ve fázi identifikace a formulace projektu. |
| --- | --- |

16.

Smlouvy o technické pomoci jsou využívány zejména v případech, kdy je poskytovatel služeb vyzván, aby plnil úlohu poradce, řídil či monitoroval projekt nebo aby zajistil odborníky, kteří jsou uvedeni ve smlouvě. Rozlišování mezi mezinárodními a místními odborníky bylo již nicméně zrušeno od 1. února 2006.

Nové hlavní směry technické pomoci umožní získání jasnějšího přehledu o úlohách technické pomoci, a to již ve fázi identifikace a formulace projektu.

Rámeček 1

Na základě podpůrného programu pro odvětví zdravotnictví byla nadále poskytována podpora v odvětvích, která již byla podporována v rámci předchozího projektu (7 AKT Angola 35), i když podmínky zůstávají velmi problematické (jak vzhledem k situaci, jež nastala po ukončení konfliktu, tak vzhledem k neuspokojivému fungování institucí a procesu decentralizace). V zahajovací zprávě bylo skutečně konstatováno, že cíle stanovené v programu jsou příliš ambiciózní. Akční plány a programové odhady byly ve skutečnosti vypracovány na základě doporučení této zahajovací zprávy. V současné době je program funkční, užitečný a oceňovaný ústředními a regionálními partnery Ministerstva zdravotnictví.

| 17. | Procesy rozvoje kapacit, jichž se účastní mnoho vnitrostátních subjektů s rozdílným zájmem a programem, mají v podstatě politický charakter. Komise uznává klíčový význam závazků místních subjektů pro úspěšné podporování rozvoje kapacit, jež provádí, a uznává, že posuzování závazků a „skutečných požadavků“ je třeba věnovat zvláštní pozornost. V tomto ohledu se pracuje na metodě k vyvinutí analytického nástroje, který by zohlednil různé faktory, jež mají vliv na skutečnou zodpovědnost subjektů, a který by podpořil realistické hodnocení vnitrostátních závazků/zájmů. Jak tento nástroj, tak tyto přístupy bude třeba důkladně prověřit a postupně uplatňovat, přičemž bude zohledněn politický rozměr a politická citlivost.
  Komise má však zároveň v případě potřeby možnost pozastavit provádění finanční dohody, pokud přijímající stát poruší některou ze svých povinností. |
| --- | --- |

17.

Procesy rozvoje kapacit, jichž se účastní mnoho vnitrostátních subjektů s rozdílným zájmem a programem, mají v podstatě politický charakter. Komise uznává klíčový význam závazků místních subjektů pro úspěšné podporování rozvoje kapacit, jež provádí, a uznává, že posuzování závazků a „skutečných požadavků“ je třeba věnovat zvláštní pozornost. V tomto ohledu se pracuje na metodě k vyvinutí analytického nástroje, který by zohlednil různé faktory, jež mají vliv na skutečnou zodpovědnost subjektů, a který by podpořil realistické hodnocení vnitrostátních závazků/zájmů. Jak tento nástroj, tak tyto přístupy bude třeba důkladně prověřit a postupně uplatňovat, přičemž bude zohledněn politický rozměr a politická citlivost.

Komise má však zároveň v případě potřeby možnost pozastavit provádění finanční dohody, pokud přijímající stát poruší některou ze svých povinností.

| 19. | Doba trvání spolupráce, již stanoví Účetní dvůr, je jednotná, a to bez ohledu na dárce (Světová banka, agentury OSN, agentury dvoustranné spolupráce). Tato doba do značné míry závisí na cyklu projektu. |
| --- | --- |

19.

Doba trvání spolupráce, již stanoví Účetní dvůr, je jednotná, a to bez ohledu na dárce (Světová banka, agentury OSN, agentury dvoustranné spolupráce). Tato doba do značné míry závisí na cyklu projektu.

| 20. | V počáteční fázi technické pomoci je obvykle třeba provádět kontrolu a aktualizaci, což je jednou z podmínek pro přidělení této pomoci. |
| --- | --- |

20.

V počáteční fázi technické pomoci je obvykle třeba provádět kontrolu a aktualizaci, což je jednou z podmínek pro přidělení této pomoci.

| 21. | Původní matrice logického rámce může být někdy neúplná nebo může být v době zahájení projektu zastaralá, a musí být tudíž přezkoumána a v případě potřeby v průběhu provádění projektu zdokonalena a/nebo aktualizována. Změny finančních dohod a podmínek stanovených konzultanty jsou běžnou praxí. |
| --- | --- |

21.

Původní matrice logického rámce může být někdy neúplná nebo může být v době zahájení projektu zastaralá, a musí být tudíž přezkoumána a v případě potřeby v průběhu provádění projektu zdokonalena a/nebo aktualizována. Změny finančních dohod a podmínek stanovených konzultanty jsou běžnou praxí.

Rámeček 3

Vzhledem k opožděnému zahájení Komise v současné době vypracovává změny finanční dohody jak k zajištění toho, aby pro realizaci projektu byla vyhrazena dostatečná časová lhůta, tak k plnému přizpůsobení projektu současným potřebám Vietnamu. Výsledky hodnocení projektu provedeného v polovině období potvrdily přístup Komise a dokládají odůvodněnost změny finanční dohody.

| 22. | Udělování zakázek podléhá přísným pravidlům. Tato pravidla pomáhají zajistit, aby byli bez předpojatosti zvoleni dostatečně kvalifikovaní uchazeči a aby se docílilo nejlepšího poměru kvality a ceny, přičemž je zajištěna naprostá transparentnost, pokud jde o využití veřejných prostředků. Využívání mezinárodního omezeného nabídkového řízení je upraveno v rámci prováděcích pravidel finančního nařízení (rozpočet) a obecného nařízení (ERF) a obvykle může trvat šest či sedm měsíců. |
| --- | --- |

22.

Udělování zakázek podléhá přísným pravidlům. Tato pravidla pomáhají zajistit, aby byli bez předpojatosti zvoleni dostatečně kvalifikovaní uchazeči a aby se docílilo nejlepšího poměru kvality a ceny, přičemž je zajištěna naprostá transparentnost, pokud jde o využití veřejných prostředků. Využívání mezinárodního omezeného nabídkového řízení je upraveno v rámci prováděcích pravidel finančního nařízení (rozpočet) a obecného nařízení (ERF) a obvykle může trvat šest či sedm měsíců.

| 24. | Nový termín zahájení tzv. pravidla d+3 upraveného poslední revizí finančního nařízení představuje již určité zlepšení (viz rovněž odpověď Komise na bod 15). Pravidlo d + 3 bylo zavedeno zákonodárným orgánem v roce 2003, aby byla nalezena rovnováha mezi nutností kontroly neproplacených částek, které mají být vyplaceny v rámci zakázky, a řešením problémů, které mohou nastat při řízení složitých projektů. Toto pravidlo má rovněž motivovat příjemce, aby prováděl finanční rozhodnutí v kratší časové lhůtě. |
| --- | --- |

24.

Nový termín zahájení tzv. pravidla d+3 upraveného poslední revizí finančního nařízení představuje již určité zlepšení (viz rovněž odpověď Komise na bod 15). Pravidlo d + 3 bylo zavedeno zákonodárným orgánem v roce 2003, aby byla nalezena rovnováha mezi nutností kontroly neproplacených částek, které mají být vyplaceny v rámci zakázky, a řešením problémů, které mohou nastat při řízení složitých projektů. Toto pravidlo má rovněž motivovat příjemce, aby prováděl finanční rozhodnutí v kratší časové lhůtě.

| 25.–26. | V rámci logiky systému pravidel, jimiž se řídí obecný rozpočet ES, je vyžadováno, aby přijetí závazku (1) předcházelo finanční rozhodnutí Komise a vyhlášení nabídkového řízení či návrhů. Výjimečné okolnosti mohou nastat v případě, kdy může být odůvodněna odchylka od obvyklého rozhodovacího postupu. V takovém případě však zpravidla platí, že Komise nemá možnost ovlivnit podmínky, na jejichž základě je odůvodněno ustanovení o pozastavení.
  Ustanovení týkající se Evropského rozvojového fondu stanoví pro státy AKT možnost použít ve všech náležitě odůvodněných případech a po dohodě s Komisí ustanovení o pozastavení za účelem zajištění včasného zahájení projektu. Společné rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 2/2002 stanoví využití ustanovení o pozastavení v rámci nabídkového řízení ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech (bod 5 jeho přílohy). |
| --- | --- |

25.–26.

V rámci logiky systému pravidel, jimiž se řídí obecný rozpočet ES, je vyžadováno, aby přijetí závazku (1) předcházelo finanční rozhodnutí Komise a vyhlášení nabídkového řízení či návrhů. Výjimečné okolnosti mohou nastat v případě, kdy může být odůvodněna odchylka od obvyklého rozhodovacího postupu. V takovém případě však zpravidla platí, že Komise nemá možnost ovlivnit podmínky, na jejichž základě je odůvodněno ustanovení o pozastavení.

Ustanovení týkající se Evropského rozvojového fondu stanoví pro státy AKT možnost použít ve všech náležitě odůvodněných případech a po dohodě s Komisí ustanovení o pozastavení za účelem zajištění včasného zahájení projektu. Společné rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 2/2002 stanoví využití ustanovení o pozastavení v rámci nabídkového řízení ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech (bod 5 jeho přílohy).

| 27. | K řešení těchto případů je zavedena řada opatření, které zahrnují celou škálu možností od zrušení rozhodnutí o udělení zakázky (v případě, že dojde k odvolání před uzavřením smlouvy) po možnost uložení pokut či vyloučení společnosti z budoucího zadávání zakázek.
  Komise provádí podrobnou analýzu každého případu a zajišťuje, aby v případě nahrazování odborníků byly vybráni odborníci s rovnocennými odbornými kvalitami. |
| --- | --- |

27.

K řešení těchto případů je zavedena řada opatření, které zahrnují celou škálu možností od zrušení rozhodnutí o udělení zakázky (v případě, že dojde k odvolání před uzavřením smlouvy) po možnost uložení pokut či vyloučení společnosti z budoucího zadávání zakázek.

Komise provádí podrobnou analýzu každého případu a zajišťuje, aby v případě nahrazování odborníků byly vybráni odborníci s rovnocennými odbornými kvalitami.

Rámeček 5

Nahrazení odborníka bylo provedeno uspokojivým způsobem.

| 28. | Rozhovory s vedoucími týmu jsou organizovány systematičtěji v případě projektů, které zahrnují kontakty na vysoké úrovni.
  Ve fázi předběžného výběru je prováděna analýza technické kapacity kandidátských firem a jejich předchozí zkušenosti s řízením zakázek, jejímž výsledkem je sestavení užšího seznamu. Žadatelé jsou povinni předložit reference týkající se předchozích zakázek (maximálně 15). Komise v případě, že jsou uvedeny zakázky financované z rozpočtu ES, ověřuje, zda jsou tyto reference uspokojivé.
  Při navrhování kritérií pro udělení zakázky se musí postupovat uváženě, tak, aby se tato kritéria nepřekrývala s kritérii výběru. Ustálená judikatura Soudního dvora připomíná důležitost oddělení hodnocení kritérií výběru a hodnocení kritérií udělování nabídek. „Celková kapacita společnosti“ je obvykle hodnocena v první fázi postupu, během níž je učiněn závěr, zda společnost je či není schopna realizovat projekt (kritéria výběru), přičemž ve druhé fázi postupu, v níž je posuzována kvalita nabídky (kritéria hodnocení / kritéria pro výběr nabídky), již hodnocena být nemusí. Komise uplatňuje objektivní kritéria, a dodržuje tak zásadu rovného zacházení s kandidáty. |
| --- | --- |

28.

Rozhovory s vedoucími týmu jsou organizovány systematičtěji v případě projektů, které zahrnují kontakty na vysoké úrovni.

Ve fázi předběžného výběru je prováděna analýza technické kapacity kandidátských firem a jejich předchozí zkušenosti s řízením zakázek, jejímž výsledkem je sestavení užšího seznamu. Žadatelé jsou povinni předložit reference týkající se předchozích zakázek (maximálně 15). Komise v případě, že jsou uvedeny zakázky financované z rozpočtu ES, ověřuje, zda jsou tyto reference uspokojivé.

Při navrhování kritérií pro udělení zakázky se musí postupovat uváženě, tak, aby se tato kritéria nepřekrývala s kritérii výběru. Ustálená judikatura Soudního dvora připomíná důležitost oddělení hodnocení kritérií výběru a hodnocení kritérií udělování nabídek. „Celková kapacita společnosti“ je obvykle hodnocena v první fázi postupu, během níž je učiněn závěr, zda společnost je či není schopna realizovat projekt (kritéria výběru), přičemž ve druhé fázi postupu, v níž je posuzována kvalita nabídky (kritéria hodnocení / kritéria pro výběr nabídky), již hodnocena být nemusí. Komise uplatňuje objektivní kritéria, a dodržuje tak zásadu rovného zacházení s kandidáty.

| 30. | Pokud jde o účast veřejných institucí (z členských států EU) na technické pomoci, existují značné překážky využívání takové technické pomoci, mezi něž patří zejména nezbytnost předchozí odborné zkušenosti v zemích s nízkým příjmem (které jsou zastoupeny pouze několika jednotlivci) a neochota institucí pověřovat dostatečně odborně kvalifikované a výkonné zaměstnance prací v zahraničí.
  Soutěže se v zásadě mohou zúčastnit všechny fyzické a právnické osoby se sídlem v zemi, která je způsobilá pro účast na takové soutěži, včetně veřejných orgánů. Soutěže se mohou účastnit i odborníci z členských států a místní odborníci. Je možné také zveřejňovat oznámení o nabídkových řízeních v místních médiích.
  Je možné využít nové způsoby hledání vhodných odborníků, pokud jsou v souladu s použitelnými pravidly (finanční nařízení, prováděcí pravidla atd.). |
| --- | --- |

30.

Pokud jde o účast veřejných institucí (z členských států EU) na technické pomoci, existují značné překážky využívání takové technické pomoci, mezi něž patří zejména nezbytnost předchozí odborné zkušenosti v zemích s nízkým příjmem (které jsou zastoupeny pouze několika jednotlivci) a neochota institucí pověřovat dostatečně odborně kvalifikované a výkonné zaměstnance prací v zahraničí.

Soutěže se v zásadě mohou zúčastnit všechny fyzické a právnické osoby se sídlem v zemi, která je způsobilá pro účast na takové soutěži, včetně veřejných orgánů. Soutěže se mohou účastnit i odborníci z členských států a místní odborníci. Je možné také zveřejňovat oznámení o nabídkových řízeních v místních médiích.

Je možné využít nové způsoby hledání vhodných odborníků, pokud jsou v souladu s použitelnými pravidly (finanční nařízení, prováděcí pravidla atd.).

| 31. | Pro důslednou a efektivní organizaci vstupů technické pomoci a pro zajištění náležitého monitorování provádění technické pomoci jsou základním předpokladem řídící schopnosti vedoucího týmu.
  Pokud jde o odpovědnost, dodavatel je vždy odpovědný veřejnému zadavateli (v případě, že je smlouva uzavřena na základě decentralizovaného řízení přijímající zemí, dodavatel je vždy odpovědný dotčené místní instituci; pokud smlouvu uzavřela Komise, bude dodavatel odpovědný delegaci). Ve standardních podmínkách není stanoveno, že odborníkům musí být přiznána úloha v řízení projektu a finanční kontrole.
  Komise uznává, že technická pomoc plní různé funkce (včetně správních povinností) a v souvislosti s přípravou budoucí strategie technické spolupráce zkoumá tuto záležitost s cílem zajistit větší přehlednost a větší odpovědnost vůči partnerským vládám. |
| --- | --- |

31.

Pro důslednou a efektivní organizaci vstupů technické pomoci a pro zajištění náležitého monitorování provádění technické pomoci jsou základním předpokladem řídící schopnosti vedoucího týmu.

Pokud jde o odpovědnost, dodavatel je vždy odpovědný veřejnému zadavateli (v případě, že je smlouva uzavřena na základě decentralizovaného řízení přijímající zemí, dodavatel je vždy odpovědný dotčené místní instituci; pokud smlouvu uzavřela Komise, bude dodavatel odpovědný delegaci). Ve standardních podmínkách není stanoveno, že odborníkům musí být přiznána úloha v řízení projektu a finanční kontrole.

Komise uznává, že technická pomoc plní různé funkce (včetně správních povinností) a v souvislosti s přípravou budoucí strategie technické spolupráce zkoumá tuto záležitost s cílem zajistit větší přehlednost a větší odpovědnost vůči partnerským vládám.

| 32. | Komise vždy považovala koordinaci dárců za stěžejní záležitost; od roku 2005 bylo vyvinuto značné úsilí k podpoře strukturovaných koordinovaných akcí v oblasti rozvoje kapacit, včetně technické pomoci. Koordinace, sbližování a vlastní zodpovědnost subjektů jsou nyní klíčovými prvky programu zaměřeného na účinnost podpory a Komise přijala pevné závazky týkající se jeho realizace. Nynější souvislosti umožňují koordinovanou technickou pomoc (2). |
| --- | --- |

32.

Komise vždy považovala koordinaci dárců za stěžejní záležitost; od roku 2005 bylo vyvinuto značné úsilí k podpoře strukturovaných koordinovaných akcí v oblasti rozvoje kapacit, včetně technické pomoci. Koordinace, sbližování a vlastní zodpovědnost subjektů jsou nyní klíčovými prvky programu zaměřeného na účinnost podpory a Komise přijala pevné závazky týkající se jeho realizace. Nynější souvislosti umožňují koordinovanou technickou pomoc (2).

| 33. | Program zaměřený na účinnost podpory zahrnuje větší integraci řízení programu místními správními orgány a postupné uzavírání oddělení pověřených řízením programu. Od roku 2003 jsou všechna oddělení pověřená realizací projektů financovaná z rozpočtu ES formálně začleněna do vnitrostátních správních orgánů:






  — | technická pomoc financovaná z rozpočtu ES je poskytována a řízena na základě postupů ES; toto platí, pokud jde o všechny složky/činnosti prováděné na základě formy projektu. Ve všech zemích, které čerpají rozpočtovou podporu, existuje tato rozpočtová podpora paralelně s projekty financovanými ES. To je rovněž reakcí na potřebu diverzifikace nástrojů podpory a s ní spojených rizik. Rozpočtová podpora není využívána za účelem financování konkrétní akce; její vyplácení je podmíněno splněním stanovených cílů z hlediska dopadů a výsledků. Podle finančního nařízení jsou platby prováděny Komisí na základě postupů ES. Následné využívání takových zdrojů (které splývají s vnitrostátním rozpočtem přijímající země a které již nejsou prostředky ES) se již uskutečňuje na základě vnitrostátních finančních postupů. |
| --- | --- | --- |

33.

Program zaměřený na účinnost podpory zahrnuje větší integraci řízení programu místními správními orgány a postupné uzavírání oddělení pověřených řízením programu. Od roku 2003 jsou všechna oddělení pověřená realizací projektů financovaná z rozpočtu ES formálně začleněna do vnitrostátních správních orgánů:

—

technická pomoc financovaná z rozpočtu ES je poskytována a řízena na základě postupů ES; toto platí, pokud jde o všechny složky/činnosti prováděné na základě formy projektu. Ve všech zemích, které čerpají rozpočtovou podporu, existuje tato rozpočtová podpora paralelně s projekty financovanými ES. To je rovněž reakcí na potřebu diverzifikace nástrojů podpory a s ní spojených rizik. Rozpočtová podpora není využívána za účelem financování konkrétní akce; její vyplácení je podmíněno splněním stanovených cílů z hlediska dopadů a výsledků. Podle finančního nařízení jsou platby prováděny Komisí na základě postupů ES. Následné využívání takových zdrojů (které splývají s vnitrostátním rozpočtem přijímající země a které již nejsou prostředky ES) se již uskutečňuje na základě vnitrostátních finančních postupů.

| — | pokud jde zejména o mezinárodní technickou pomoc, partnerské země nejsou v mnoha případech ochotny zajistit zadávání veřejných zakázek a jeho řízení, a to z různých důvodů, mezi něž patří i vysoké náklady na zajištění mezinárodních odborníků a pracovní zatížení v souvislosti s postupem výběru a zadáváním veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

pokud jde zejména o mezinárodní technickou pomoc, partnerské země nejsou v mnoha případech ochotny zajistit zadávání veřejných zakázek a jeho řízení, a to z různých důvodů, mezi něž patří i vysoké náklady na zajištění mezinárodních odborníků a pracovní zatížení v souvislosti s postupem výběru a zadáváním veřejných zakázek.

Komise se proto domnívá, že její přístup není nekoherentní.

| 34. | Nedávno revidované finanční nařízení týkající se souhrnného rozpočtu ES a nové nástroje vnější pomoci ES (DCI, ENPI), stejně jako prováděcí nařízení pro 10. ERF zvyšují možnosti spolupráce s dárci (pravidla spolufinancování v rámci nových nástrojů a nové způsoby řízení uvedené v článcích 53 až 57 finančního nařízení).
  Komise uznává, že splnění cílů stanovených v Pařížské deklaraci je náročným úkolem. Z tohoto důvodu její strategie zaměřená na technickou pomoc a oddělení pověřená realizací projektů zahrnuje jak práci administrativní povahy, tak obsáhlou konzultační fázi. Z výsledků průzkumu, který nedávno provedl Výbor pro rozvojovou pomoc v oblasti monitorování ukazatelů Pařížské deklarace týkajících se oddělení pověřených realizací projektů a technické spolupráce (zpráva z července 2007) vyplývá, že všichni dárci čelí stejné výzvě. |
| --- | --- |

34.

Nedávno revidované finanční nařízení týkající se souhrnného rozpočtu ES a nové nástroje vnější pomoci ES (DCI, ENPI), stejně jako prováděcí nařízení pro 10. ERF zvyšují možnosti spolupráce s dárci (pravidla spolufinancování v rámci nových nástrojů a nové způsoby řízení uvedené v článcích 53 až 57 finančního nařízení).

Komise uznává, že splnění cílů stanovených v Pařížské deklaraci je náročným úkolem. Z tohoto důvodu její strategie zaměřená na technickou pomoc a oddělení pověřená realizací projektů zahrnuje jak práci administrativní povahy, tak obsáhlou konzultační fázi. Z výsledků průzkumu, který nedávno provedl Výbor pro rozvojovou pomoc v oblasti monitorování ukazatelů Pařížské deklarace týkajících se oddělení pověřených realizací projektů a technické spolupráce (zpráva z července 2007) vyplývá, že všichni dárci čelí stejné výzvě.

| 37. | Sledování zaměřené na výsledky (ROM) bylo v průběhu let zdokonaleno a nyní je všemi útvary Komise (ústředími a delegacemi) velmi uznáváno jako účinný mechanismus, jenž umožňuje získání nestranného přehledu o celkovém stavu projektů; tento monitoring slouží jako podpora běžných monitorovacích mechanismů. |
| --- | --- |

37.

Sledování zaměřené na výsledky (ROM) bylo v průběhu let zdokonaleno a nyní je všemi útvary Komise (ústředími a delegacemi) velmi uznáváno jako účinný mechanismus, jenž umožňuje získání nestranného přehledu o celkovém stavu projektů; tento monitoring slouží jako podpora běžných monitorovacích mechanismů.

| 39. | Viz odpověď Komise na bod 28. |
| --- | --- |

39.

Viz odpověď Komise na bod 28.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Doporučení 1

Komise zastává názor, že v rámci stávajícího postupu jsou při vývoji programových dokumentů již náležitě zohledněny relevantní institucionální aspekty. Komise věnuje institucionálním aspektům zvláštní pozornost. Tyto aspekty jsou zohledňovány v průběhu celého cyklu operací, jenž je zahájen fází plánování.

Stávající formát běžného rámce pro navrhování strategických dokumentů jednotlivých zemí (založený na závěrech Rady ze dne 11. dubna 2006) jasně stanoví, že by tento dokument měl zahrnovat souhrnnou analýzu situace jednotlivých zemí, včetně institucionálních aspektů. Na základě tohoto hodnocení se provádí výběr klíčového odvětví.

Doporučení 2

Komise toto doporučení schvaluje. Ve skutečnosti již bylo za účelem dosažení cílů týkajících se EU rozhodnuto o rozvoji strategie pro posílení účinnosti technické spolupráce a řešení problémů spojených s fungováním oddělení pověřených realizací projektů. Celkovým účelem těchto opatření, zahájených začátkem července 2007, je zvýšit kvalitu technické spolupráce, přičemž je kladen důraz jak na zajištění zaměstnanců pověřených prováděním technické pomoci, tak na rozvoj kapacit a osvědčené postupy v této oblasti. Součástí tohoto postupu bude rozvoj hlavních směrů technické pomoci, přičemž se budou provádět obsáhlé konzultace s delegacemi, ústředími, členskými státy a partnerskými vládami. Hlavní směry technické pomoci budou mít klíčový význam, pokud jde o podporu strukturovanějšího strategičtějšího postupu. Komise se však domnívá, že vzhledem ke komplexní povaze tohoto typu pomoci, by tyto hlavní směry, které zavádějí nástroje pro lepší porozumění zvláštní povaze souvislostí, měly podporovat pružný přístup zohledňující kontext (jenž by byl upraven s ohledem na jednotlivé země a odvětví).

Doporučení 3

Komise toto doporučení schvaluje. Uživatelská příručka o technické pomoci přispěje k lepšímu navrhování projektů rozvoje kapacit, včetně náležitého posouzení potřeby technické pomoci. Skupiny pro podporu kvality budou podporovat uplatňování tohoto přístupu.

| 46. | Viz odpověď Komise na body 19–21.

  Druhá odrážka viz odpověď Komise na body 22–26.

  Třetí odrážka viz odpověď Komise na body 27–28.

  Čtvrtá odrážka viz odpověď Komise na body 29–30.

  Pátá odrážka viz odpověď Komise na body 32–34. |
| --- | --- |

46.

Viz odpověď Komise na body 19–21.

Druhá odrážka viz odpověď Komise na body 22–26.

Třetí odrážka viz odpověď Komise na body 27–28.

Čtvrtá odrážka viz odpověď Komise na body 29–30.

Pátá odrážka viz odpověď Komise na body 32–34.

Doporučení 4

Komise se řídila tímto doporučením a již zavedla, či v současné době zavádí, řadu opatření v mezích použitelného právního rámce (viz bod 24). Komise rovněž zkoumá stávající postupy s ohledem na osvědčené postupy a zásady účinné podpory v oblasti technické pomoci (administrativní fáze strategie Úřadu pro spolupráci EuropeAid zaměřené na technickou spolupráci a oddělení pověřená realizací projektů).

Doporučení 5

Komise má za to, že stávající kritéria hodnocení jsou objektivní, čímž je zajištěno uplatňování zásady rovného zacházení s kandidáty. Viz rovněž odpověď Komise na bod 28.

Doporučení 6

Pravidla uplatňovaná při zadávání veřejných zakázek v zásadě pomáhají zajistit, aby byly zvoleny dostatečně kvalifikované subjekty a aby se docílilo nejlepšího poměru kvality a ceny, přičemž je zajištěna naprostá transparentnost, pokud jde o využití veřejných prostředků. Účast odborníků z veřejných institucí by měla být zvažována s ohledem na schopnosti a zkušenosti nezbytné pro provádění technické pomoci. Viz rovněž odpověď Komise na bod 30.

Doporučení 7

Komise v současné době navrhuje strategii využívání technické pomoci a strategii technické spolupráce ke zvýšení účinnosti podpory v souladu s Pařížskou deklarací. V rámci těchto strategií bude nadále uskutečňována podpora koordinovaných akcí s partnerskými zeměmi a dalšími dárci pod vedením partnerské země.

Využívání koordinované technické pomoci však také závisí na dalších politikách a praktikách dárců i na způsobu řízení partnerské vlády.

Doporučení 8

Výkonnost technické pomoci je v průběhu realizace projektu sledována, přičemž Komise v případech, kdy výkonnost není v souladu se smluvními povinnostmi, přijímá nezbytná opatření, včetně nahrazování odborníků. Formulář, jenž slouží k hodnocení dodavatele v případě zakázek na služby financovaných z rozpočtu ES, musí být vyplněn každým vedoucím projektu pro jednotlivé zakázky na služby a musí být připojen k závěrečné zprávě. Tímto způsobem bude vedoucí projektu hodnotit výkonnost dodavatele a hlavních odborníků.

Při uzavírání nových smluv je ve fázi předběžného výběru, kdy jsou od uchazečů vyžadovány reference týkající se zakázek, prováděna analýza technické kapacity firem účastnících se nabídkového řízení, v níž jsou zohledněny i předchozí zkušenosti s řízením zakázek. Komise uplatňuje objektivní kritéria, a dodržuje tak zásadu rovného zacházení s uchazeči. Viz rovněž odpověď Komise na bod 28.

---

(1)  Článek 75 finančního nařízení vztahující se na souhrnný rozpočet Evropských společenství.

(2)  Pařížská deklarace o účinnosti podpory přijatá v březnu 2005; balíček týkající se účinnosti podpory vydaný v březnu 2006; Hlavní směry plánování 10. ERF a společný rámec pro společné plánování; závěry Rady o kodexu chování týkající se doplňkovosti a dělby práce v rozvojové politice z května 2007.

---