# Jurnalul Oficial C 301E/13 d

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 301E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5013 decembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 301E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5013 decembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   (Informări) |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | SESIUNEA 2006 — 2007 |
| | Ședința din 12 martie 2007 |
| | Luni, 12 martie 2007 |
| 2007/C 301E/01 | PROCES-VERBAL | 1 |
| DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI


  Reluarea sesiunii


  Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente


  Declarația Președintelui


  Depunere de documente


  Declarații scrise (articolul 116 din Regulamentul de procedură)


  Declarații scrise și întrebări orale (depunere)


  Transmiterea de către Consiliu a textelor acordurilor


  Petiții


  Transferuri de credite


  Cursul dat pozițiilor și rezoluțiilor Parlamentului


  Componența Parlamentului


  Componența comisiilor și delegațiilor


  Componența grupurilor politice


  Semnarea actelor adoptate în cadrul procedurii de codecizie


  Ordinea lucrărilor


  Intervenții de un minut privind chestiuni politice importante


  Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (dezbatere)


  Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (dezbatere)


  O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (dezbatere)


  Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (dezbatere)


  Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***I (dezbatere)


  Acțiunea Comunității privind prestațiile de asistență medicală transfrontalieră (dezbatere)


  O acțiune, un vot — Proporționalitatea între proprietate și control a întreprinderilor UE (dezbatere)


  Numărul și componența numerică a delegațiilor interparlamentare (termenul de depnere a amendamentelor)


  Ordinea de zi a următoarei ședințe


  Ridicarea ședinței


  Încheierea sesiunii anuale |
| LISTĂ DE PREZENȚĂ | 15 |
| | SESIUNEA 2007-2008 |
| | Ședințele dintre 13 și 15 martie 2007 |
| | Marți, 13 martie 2007 |
| 2007/C 301E/02 | PROCES-VERBAL | 17 |
| DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI


  Deschiderea sesiunii anuale


  Deschiderea ședinței


  Depunere de documente


  Cursul dat pozițiilor și rezoluțiilor Parlamentului


  Dezbatere asupra unor cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (anunțul propunerilor de rezoluție depuse)


  Strategie politică anuală pentru 2008 (dezbatere)


  Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (dezbatere)


  Votare


  Finanțarea intervențiilor de către FEOGA Garantare * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)


  Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 259/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)


  Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)


  Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***I (vot)


  Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (vot)


  O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (vot)


  Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (vot)


  Explicații privind votul


  Corectarea voturilor și intențiile de vot


  Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente


  Neproliferare și dezarmare nucleară (dezbatere)


  Asigurarea serviciilor de îngrijire a copiilor (dezbatere)


  Comunicarea Comisiei: Strategia în domeniul politicii protecției consumatorului 2007-2013 (dezbatere)


  Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei)


  Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin * (dezbatere)


  Ratificarea Convenției consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM * (dezbatere)


  Agenția europeană de siguranță a aviației ***I (dezbatere)


  Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (dezbatere)


  Ordinea de zi a următoarei ședințe


  Ridicarea ședinței |
| LISTĂ DE PREZENȚĂ | 31 |
| ANEXA I | 33 |
| ANEXA II | 39 |
| TEXTE ADOPTATE | 43 |
| P6_TA(2007)0058Finanțarea intervențiilor de către FEOGA secțiunea Garantare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanțare a intervențiilor de către Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea Garantare (COM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0059Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS)) | 43 |
| P6_TA(2007)0060Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS)) | 44 |
| P6_TA(2007)0061Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului și a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE și 2006/48/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește normele de procedură și criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudențiale a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar (COM(2006)0507 - C6-0298/2006 — 2006/0166(COD))) | 45 |
| P6_TC1-COD(2006)0166Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2007 în vederea adoptării Directivei 2007/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului și a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE și 2006/48/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește normele de procedură și criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudențiale a achizițiilor și majorărilor de participații în sectorul financiar | 45 |
| P6_TA(2007)0062Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriatRezoluția Parlamentului European din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (2006/2133(INI)) | 45 |
| P6_TA(2007)0063O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2007 privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (2006/2132(INI)) | 56 |
| P6_TA(2007)0064Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2005/737/CE)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind Recomandarea Comisiei 2005/737/CE din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2006/2008(INI)) | 64 |
| | Miercuri, 14 martie 2007 |
| 2007/C 301E/03 | PROCES-VERBAL | 70 |
| DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI


  Deschiderea ședinței


  Mustrare adresată unui deputat


  Declarația de la Berlin (dezbatere)


  Reuniunea Consiliului European (8/9 martie 2007) (dezbatere)


  Votare


  Statistici comunitare privind migrația și protecția internațională ***I (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)


  Numărul și componența numerică a delegațiilor interparlamentare (vot)


  Agenția europeană de siguranță a aviației ***I (vot)


  Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin * (vot)


  Ratificarea Convenției consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM * (vot)


  Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (vot)


  Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (vot)


  Neproliferare și dezarmare nucleară (vot)


  Explicații privind votul


  Corectarea voturilor și intențiile de vot


  Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente


  Relațiile euro-mediteraneene — Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (dezbatere)


  Bosnia-Herțegovina (dezbatere)


  Viitorul construcției aeronauticii europene (dezbatere)


  Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)


  Numirea în delegațiile interparlamentare (propunerea Conferinței președinților)


  Hepatita C (declarație scrisă)


  Reforma instrumentelor de politică comercială ale UE (dezbatere)


  Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic și riguros (dezbatere)


  Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și America Centrală — Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Andină (dezbatere)


  Persoane dispărute în Cipru (dezbatere)


  Ordinea de zi a următoarei ședințe


  Ridicarea ședinței |
| LISTĂ DE PREZENȚĂ | 80 |
| ANEXA I | 82 |
| ANEXA II | 89 |
| TEXTE ADOPTATE | 101 |
| P6_TA(2007)0065Statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale (COM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2005)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului CE nr. ... /2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini | 101 |
| P6_TA(2007)0066Numărul de membri și componența numerică a delegațiilor interparlamentareDecizia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind numărul de membri și componența numerică a delegațiilor interparlamentare | 102 |
| P6_TA(2007)0067Agenția europeană de siguranță a aviației***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții europene de siguranță a aviației (COM(2005)0579 - C6-0403/2006 -2005/0228 (COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2005)0228Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2007 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene pentru Siguranța Aeriană | 104 |
| ANEXĂ | 121 |
| P6_TA(2007)0068Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament a Consiliului privind comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin (COM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS)) | 133 |
| P6_TA(2007)0069Ratificarea Convenției privind munca maritimă, din 2006, a OIM *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției privind munca maritimă din 2006 a Organizației Internaționale a Muncii (COM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS)) | 139 |
| P6_TA(2007)0070Servicii sociale de interes generalRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI)) | 140 |
| P6_TA(2007)0071Încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parteRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte | 143 |
| P6_TA(2007)0072Neproliferarea și dezarmarea nuclearăRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind neproliferarea și dezarmarea nucleară | 146 |
| | Joi, 15 martie 2007 |
| 2007/C 301E/04 | PROCES-VERBAL | 149 |
| DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI


  Deschiderea ședinței


  Depunere de documente


  Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (dezbatere)


  Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (dezbatere)


  Votare


  Numirile în delegațiile interparlamentare (vot)


  Acțiunea Comunității privind prestațiile de asistență medicală transfrontalieră (vot)


  Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (vot)


  Relațiile euro-mediteraneene (vot)


  Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (vot)


  Bosnia-Herțegovina (vot)


  Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic și riguros (vot)


  Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și America Centrală (vot)


  Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Andină (vot)


  Persoane dispărute în Cipru (vot)


  Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (vot)


  Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (vot)


  Explicații privind votul


  Corectarea voturilor și intențiile de vot


  Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente


  Interzicerea produselor derivate din foci în Uniunea Europeană (dezbatere)


  Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administrație al Organizației Mari Ušem și redactor-șef al revistei literare Ontšõko (dezbatere)


  Dezbatere privind cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (dezbatere)


  Guatemala


  Cambodgia


  Nigeria


  Votare


  Guatemala (vot)


  Cambodgia (vot)


  Nigeria (vot)


  Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administrație al Organizației Mari Ušem și redactor-șef al revistei literare Ontšõko (vot)


  Explicații privind votul


  Decizii privind anumite documente


  Componența comisiilor și delegațiilor


  Comunicarea pozițiilor comune ale Consiliului


  Declarații scrise înscrise în registru (articolul 116 din Regulamentul de procedură)


  Transmiterea textelor adoptate în cursul prezentei ședințe


  Calendarul următoarelor ședințe


  Întreruperea sesiunii |
| LISTĂ DE PREZENȚĂ | 166 |
| ANEXA I | 168 |
| ANEXA II | 183 |
| ANEXA IIIINTERPARLIAMENTARY DELEGATIONS | 200 |
| TEXTE ADOPTATE | 202 |
| P6_TA(2007)0073Acțiunea comunitară privind furnizarea de asistență medicală transfrontalierăRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 referitoare la acțiunea comunitară privind furnizarea de asistență medicală transfrontalieră | 202 |
| P6_TA(2007)0074Vânătoarea ilegală a păsărilor în MaltaPropunere de rezoluție a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind vânătoarea de primăvară și vânătoarea la capcană a păsărilor migratoare în Malta | 204 |
| P6_TA(2007)0075Relațiile euro-mediteraneeneRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind relațiile euro-mediteraneene | 206 |
| P6_TA(2007)0076Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimbRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (2006/2173(INI)) | 210 |
| P6_TA(2007)0077Bosnia-HerțegovinaRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herțegovina (2006/2290(INI)) | 224 |
| P6_TA(2007)0078Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologia unei monitorizări sistematice și riguroaseRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică și riguroasă (2005/2169(INI)) | 229 |
| P6_TA(2007)0079Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și țările din America CentralăRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană și statele membre, pe de-o parte, și țările din America Centrală, pe de altă parte (2006/2222(INI)) | 233 |
| P6_TA(2007)0080Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea AndinăRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Comunitatea Andină și țările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI)) | 238 |
| P6_TA(2007)0081Persoane dispărute în CipruRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind persoanele dispărute în Cipru | 243 |
| P6_TA(2007)0082Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionaleRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI)) | 244 |
| P6_TA(2007)0083Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI)) | 249 |
| P6_TA(2007)0084GuatemalaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Guatemala | 257 |
| P6_TA(2007)0085CambodgiaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Cambodgia | 258 |
| P6_TA(2007)0086NigeriaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Nigeria | 260 |
| P6_TA(2007)0087Atac împotriva Galinei KozlovaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 cu privire la Galina Kozlova | 262 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   (Informări)

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2006 — 2007

Ședința din 12 martie 2007

Luni, 12 martie 2007

2007/C 301E/01

PROCES-VERBAL

1

DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI

Reluarea sesiunii

Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente

Declarația Președintelui

Depunere de documente

Declarații scrise (articolul 116 din Regulamentul de procedură)

Declarații scrise și întrebări orale (depunere)

Transmiterea de către Consiliu a textelor acordurilor

Petiții

Transferuri de credite

Cursul dat pozițiilor și rezoluțiilor Parlamentului

Componența Parlamentului

Componența comisiilor și delegațiilor

Componența grupurilor politice

Semnarea actelor adoptate în cadrul procedurii de codecizie

Ordinea lucrărilor

Intervenții de un minut privind chestiuni politice importante

Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (dezbatere)

Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (dezbatere)

O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (dezbatere)

Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (dezbatere)

Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***I (dezbatere)

Acțiunea Comunității privind prestațiile de asistență medicală transfrontalieră (dezbatere)

O acțiune, un vot — Proporționalitatea între proprietate și control a întreprinderilor UE (dezbatere)

Numărul și componența numerică a delegațiilor interparlamentare (termenul de depnere a amendamentelor)

Ordinea de zi a următoarei ședințe

Ridicarea ședinței

Încheierea sesiunii anuale

LISTĂ DE PREZENȚĂ

15

SESIUNEA 2007-2008

Ședințele dintre 13 și 15 martie 2007

Marți, 13 martie 2007

2007/C 301E/02

PROCES-VERBAL

17

DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI

Deschiderea sesiunii anuale

Deschiderea ședinței

Depunere de documente

Cursul dat pozițiilor și rezoluțiilor Parlamentului

Dezbatere asupra unor cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (anunțul propunerilor de rezoluție depuse)

Strategie politică anuală pentru 2008 (dezbatere)

Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (dezbatere)

Votare

Finanțarea intervențiilor de către FEOGA Garantare * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 259/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***I (vot)

Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (vot)

O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (vot)

Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (vot)

Explicații privind votul

Corectarea voturilor și intențiile de vot

Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente

Neproliferare și dezarmare nucleară (dezbatere)

Asigurarea serviciilor de îngrijire a copiilor (dezbatere)

Comunicarea Comisiei: Strategia în domeniul politicii protecției consumatorului 2007-2013 (dezbatere)

Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei)

Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin * (dezbatere)

Ratificarea Convenției consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM * (dezbatere)

Agenția europeană de siguranță a aviației ***I (dezbatere)

Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (dezbatere)

Ordinea de zi a următoarei ședințe

Ridicarea ședinței

LISTĂ DE PREZENȚĂ

31

ANEXA I

33

ANEXA II

39

TEXTE ADOPTATE

43

P6_TA(2007)0058Finanțarea intervențiilor de către FEOGA secțiunea Garantare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanțare a intervențiilor de către Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea Garantare (COM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

43

P6_TA(2007)0059Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce privește laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

43

P6_TA(2007)0060Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

44

P6_TA(2007)0061Evaluarea prudențială a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului și a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE și 2006/48/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește normele de procedură și criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudențiale a achizițiilor și majorărilor de participații deținute la entități din sectorul financiar (COM(2006)0507 - C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)))

45

P6_TC1-COD(2006)0166Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2007 în vederea adoptării Directivei 2007/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului și a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE și 2006/48/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește normele de procedură și criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudențiale a achizițiilor și majorărilor de participații în sectorul financiar

45

P6_TA(2007)0062Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriatRezoluția Parlamentului European din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (2006/2133(INI))

45

P6_TA(2007)0063O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2007 privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010 (2006/2132(INI))

56

P6_TA(2007)0064Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2005/737/CE)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind Recomandarea Comisiei 2005/737/CE din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor și a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2006/2008(INI))

64

Miercuri, 14 martie 2007

2007/C 301E/03

PROCES-VERBAL

70

DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI

Deschiderea ședinței

Mustrare adresată unui deputat

Declarația de la Berlin (dezbatere)

Reuniunea Consiliului European (8/9 martie 2007) (dezbatere)

Votare

Statistici comunitare privind migrația și protecția internațională ***I (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Numărul și componența numerică a delegațiilor interparlamentare (vot)

Agenția europeană de siguranță a aviației ***I (vot)

Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin * (vot)

Ratificarea Convenției consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM * (vot)

Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (vot)

Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (vot)

Neproliferare și dezarmare nucleară (vot)

Explicații privind votul

Corectarea voturilor și intențiile de vot

Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente

Relațiile euro-mediteraneene — Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (dezbatere)

Bosnia-Herțegovina (dezbatere)

Viitorul construcției aeronauticii europene (dezbatere)

Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)

Numirea în delegațiile interparlamentare (propunerea Conferinței președinților)

Hepatita C (declarație scrisă)

Reforma instrumentelor de politică comercială ale UE (dezbatere)

Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic și riguros (dezbatere)

Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și America Centrală — Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Andină (dezbatere)

Persoane dispărute în Cipru (dezbatere)

Ordinea de zi a următoarei ședințe

Ridicarea ședinței

LISTĂ DE PREZENȚĂ

80

ANEXA I

82

ANEXA II

89

TEXTE ADOPTATE

101

P6_TA(2007)0065Statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale (COM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

101

P6_TC1-COD(2005)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului CE nr. ... /2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini

101

P6_TA(2007)0066Numărul de membri și componența numerică a delegațiilor interparlamentareDecizia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind numărul de membri și componența numerică a delegațiilor interparlamentare

102

P6_TA(2007)0067Agenția europeană de siguranță a aviației***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții europene de siguranță a aviației (COM(2005)0579 - C6-0403/2006 -2005/0228 (COD))

103

P6_TC1-COD(2005)0228Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2007 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene pentru Siguranța Aeriană

104

ANEXĂ

121

P6_TA(2007)0068Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament a Consiliului privind comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puțin (COM(2006)0487 - C6-0330/2006 - 2006/0162(CNS))

133

P6_TA(2007)0069Ratificarea Convenției privind munca maritimă, din 2006, a OIM *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției privind munca maritimă din 2006 a Organizației Internaționale a Muncii (COM(2006)0288 - C6-0241/2006 - 2006/0103(CNS))

139

P6_TA(2007)0070Servicii sociale de interes generalRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI))

140

P6_TA(2007)0071Încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parteRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte

143

P6_TA(2007)0072Neproliferarea și dezarmarea nuclearăRezoluția Parlamentului European din 14 martie 2007 privind neproliferarea și dezarmarea nucleară

146

Joi, 15 martie 2007

2007/C 301E/04

PROCES-VERBAL

149

DESFĂȘURAREA ȘEDINȚEI

Deschiderea ședinței

Depunere de documente

Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (dezbatere)

Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (dezbatere)

Votare

Numirile în delegațiile interparlamentare (vot)

Acțiunea Comunității privind prestațiile de asistență medicală transfrontalieră (vot)

Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (vot)

Relațiile euro-mediteraneene (vot)

Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (vot)

Bosnia-Herțegovina (vot)

Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic și riguros (vot)

Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și America Centrală (vot)

Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Andină (vot)

Persoane dispărute în Cipru (vot)

Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (vot)

Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (vot)

Explicații privind votul

Corectarea voturilor și intențiile de vot

Aprobarea procesului-verbal al ședinței precedente

Interzicerea produselor derivate din foci în Uniunea Europeană (dezbatere)

Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administrație al Organizației Mari Ušem și redactor-șef al revistei literare Ontšõko (dezbatere)

Dezbatere privind cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (dezbatere)

Guatemala

Cambodgia

Nigeria

Votare

Guatemala (vot)

Cambodgia (vot)

Nigeria (vot)

Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administrație al Organizației Mari Ušem și redactor-șef al revistei literare Ontšõko (vot)

Explicații privind votul

Decizii privind anumite documente

Componența comisiilor și delegațiilor

Comunicarea pozițiilor comune ale Consiliului

Declarații scrise înscrise în registru (articolul 116 din Regulamentul de procedură)

Transmiterea textelor adoptate în cursul prezentei ședințe

Calendarul următoarelor ședințe

Întreruperea sesiunii

LISTĂ DE PREZENȚĂ

166

ANEXA I

168

ANEXA II

183

ANEXA IIIINTERPARLIAMENTARY DELEGATIONS

200

TEXTE ADOPTATE

202

P6_TA(2007)0073Acțiunea comunitară privind furnizarea de asistență medicală transfrontalierăRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 referitoare la acțiunea comunitară privind furnizarea de asistență medicală transfrontalieră

202

P6_TA(2007)0074Vânătoarea ilegală a păsărilor în MaltaPropunere de rezoluție a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind vânătoarea de primăvară și vânătoarea la capcană a păsărilor migratoare în Malta

204

P6_TA(2007)0075Relațiile euro-mediteraneeneRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind relațiile euro-mediteraneene

206

P6_TA(2007)0076Construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimbRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind construcția zonei euro-mediteraneene de liber schimb (2006/2173(INI))

210

P6_TA(2007)0077Bosnia-HerțegovinaRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herțegovina (2006/2290(INI))

224

P6_TA(2007)0078Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologia unei monitorizări sistematice și riguroaseRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică și riguroasă (2005/2169(INI))

229

P6_TA(2007)0079Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și țările din America CentralăRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană și statele membre, pe de-o parte, și țările din America Centrală, pe de altă parte (2006/2222(INI))

233

P6_TA(2007)0080Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea AndinăRecomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Comunitatea Andină și țările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI))

238

P6_TA(2007)0081Persoane dispărute în CipruRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind persoanele dispărute în Cipru

243

P6_TA(2007)0082Constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionaleRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind constrângerile insulare, naturale și economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI))

244

P6_TA(2007)0083Autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI))

249

P6_TA(2007)0084GuatemalaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Guatemala

257

P6_TA(2007)0085CambodgiaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Cambodgia

258

P6_TA(2007)0086NigeriaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Nigeria

260

P6_TA(2007)0087Atac împotriva Galinei KozlovaRezoluția Parlamentului European din 15 martie 2007 cu privire la Galina Kozlova

262

| * | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerț internațional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice și monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare și energie |
| IMCO | Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport și turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură și educație |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituționale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiții |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerț internațional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice și monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare și energie

IMCO

Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport și turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură și educație

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituționale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiții

| PPE-DE | Grupul Partidului Popular European (Creștin - Democrat) și al Democraților Europeni |
| --- | --- |
| PSE | Grupul Socialist din Parlamentul European |
| ALDE | Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa |
| UEN | Grupul Uniunea pentru Europa Națiunilor |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| IND/DEM | Grupul Independență și Democrație |
| ITS | Grupul Identitate, Tradiție, Suveranitate |
| NI | Deputați neafiliați |

PPE-DE

Grupul Partidului Popular European (Creștin - Democrat) și al Democraților Europeni

PSE

Grupul Socialist din Parlamentul European

ALDE

Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa

UEN

Grupul Uniunea pentru Europa Națiunilor

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

IND/DEM

Grupul Independență și Democrație

ITS

Grupul Identitate, Tradiție, Suveranitate

NI

Deputați neafiliați

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV (Informări)

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2006 — 2007

Ședința din 12 martie 2007

Luni, 12 martie 2007

| 13.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 301/1

---

PROCES-VERBAL

(2007/C 301 E/01)

DESFĂŞURAREA ŞEDINŢEI

PREZIDEAZĂ: Hans-Gert PÖTTERING

Preşedinte

1.   Reluarea sesiunii

Şedinţa a fost deschisă la ora 17.00.

2.   Aprobarea procesului-verbal al şedinţei precedente

Procesul-verbal al şedinţei precedente a fost aprobat.

A intervenit Martin Schulz, preşedintele Grupului PSE, care deplânge faptul că ceremonia care a avut loc la începutul după-amiezii în hemiciclu, în cadrul celei de-a treia ediţii a „Zilei europene de comemorare a victimelor terorismului” nu a fost suficient anunţată în rândurile deputaţilor, o parte dintre aceştia, printre care şi dânsul, nefiind informaţi cu privire la desfăşurarea aceasteia. (Preşedintele îi răspunde că organizarea va fi examinată şi că va face astfel încât, anul viitor, acest eveniment să beneficieze de mai multă transparenţă).

*

- *

Marian Harkin a semnalat faptul că a fost prezentă în 2.12.2004, 9.05.2005, 1.12.2005, dar că numele său nu figurează pe listele de prezenţă.

3.   Declaraţia Preşedintelui

Preşedintele, cu ocazia celei de-a treia aniversări a atentatelor de la Madrid, a făcut o declaraţie în care a adus un omagiu victimelor terorismului şi a condamnat actele de terorism săvârşite oriunde în lume.

Parlamentul a ţinut un minut de reculegere în memoria victimelor actelor de terorism.

4.   Depunere de documente

Au fost depuse următoarele documente

| 1) | de comisiile parlamentare:







  1.1) | rapoarte







  — | * Raport privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — EMPL
  Raportor: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

de comisiile parlamentare:

1.1)

rapoarte

—

- Raport privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — EMPL

Raportor: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — TRAN
  Raportor: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — TRAN

Raportor: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

| — | Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind directivele de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI)) — AFET
  Raportor: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007) |
| --- | --- |

—

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind directivele de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI)) — AFET

Raportor: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

| — | Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului, privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele membre, pe de-o parte, şi ţările Americii Centrale, pe de altă parte (2006/2222(INI)) — AFET
  Raportor: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007) |
| --- | --- |

—

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului, privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele membre, pe de-o parte, şi ţările Americii Centrale, pe de altă parte (2006/2222(INI)) — AFET

Raportor: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — ECON
  Raportor: Wolf Klinz (A6-0027/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — ECON

Raportor: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

| — | Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina (2006/2290(INI)) — AFET
  Raportor: Doris Pack (A6-0030/2007) |
| --- | --- |

—

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina (2006/2290(INI)) — AFET

Raportor: Doris Pack (A6-0030/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind medicamentele pentru terapie avansată şi de modificare a Directivei 2001/83/CE şi a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227 (COD)) — ENVI
  Raportor: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind medicamentele pentru terapie avansată şi de modificare a Directivei 2001/83/CE şi a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (COM(2005)0567 — C6-0401/2005 — 2005/0227 (COD)) — ENVI

Raportor: Miroslav Mikolášik (A6-0031/2007)

| — | Raport privind biotehnologia: perspective şi provocări pentru agricultură în Europa (2006/ 2059(INI)) — AGRI
  Raportor: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind biotehnologia: perspective şi provocări pentru agricultură în Europa (2006/ 2059(INI)) — AGRI

Raportor: Kyösti Virrankoski (A6-0032/2007)

| — | Raport privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (2006/ 2132(INI)) — FEMM
  Raportor: Amalia Sartori (A6-0033/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (2006/ 2132(INI)) — FEMM

Raportor: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

| — | Raport privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă (2005/2169(INI)) — LIBE
  Raportor: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă (2005/2169(INI)) — LIBE

Raportor: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase (COM(2005) 0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD)) — ENVI
  Raportor: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea şi etichetarea băuturilor spirtoase (COM(2005) 0125 — C6-0440/2005 — 2005/0028(COD)) — ENVI

Raportor: Horst Schnellhardt (A6-0035/2007)

| — | Raport privind viitorul fotbalului profesionist în Europa (2006/2130(INI)) — CULT
  Raportor: Ivo Belet (A6-0036/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind viitorul fotbalului profesionist în Europa (2006/2130(INI)) — CULT

Raportor: Ivo Belet (A6-0036/2007)

| — | * Raport privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanţare a intervenţiilor de către Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea Garantare (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — AGRI
  Raportor: Neil Parish (A6-0038/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanţare a intervenţiilor de către Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea Garantare (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — AGRI

Raportor: Neil Parish (A6-0038/2007)

| — | Raport privind autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI)) — DEVE
  Raportor: Pierre Schapira (A6-0039/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI)) — DEVE

Raportor: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

| — | * Raport referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind acordarea garanţiei comunitare Băncii Europene de Investiţii împotriva pierderilor în cadrul unor împrumuturi pentru proiecte din afara Comunităţii (Europa Centrală şi de Est, ţări mediteraneene, America Latină şi Asia şi Republica Africa de Sud) (versiunea codificată) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0040/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind acordarea garanţiei comunitare Băncii Europene de Investiţii împotriva pierderilor în cadrul unor împrumuturi pentru proiecte din afara Comunităţii (Europa Centrală şi de Est, ţări mediteraneene, America Latină şi Asia şi Republica Africa de Sud) (versiunea codificată) (COM(2006)0419 — C6-0302/2006 — 2006/0139(CNS)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0040/2007)

| — | * Raport referitor la propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor minime de protecţie a porcilor (versiunea codificată) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/ 0224(CNS)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0041/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport referitor la propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor minime de protecţie a porcilor (versiunea codificată) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/ 0224(CNS)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0041/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind protecţia angajaţilor în caz de insolvabilitate a angajatorului (versiunea codificată) (COM(2006)0657 — C6-0381/2006 — 2006/0220(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0042/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind protecţia angajaţilor în caz de insolvabilitate a angajatorului (versiunea codificată) (COM(2006)0657 — C6-0381/2006 — 2006/0220(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0042/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind prevenirea şi controlul integrat al poluării (versiunea codificată) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0043/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind prevenirea şi controlul integrat al poluării (versiunea codificată) (COM(2006)0543 — C6-0315/2006 — 2006/0170(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0043/2007)

| — | Raport privind constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI)) — REGI
  Raportor: Francesco Musotto (A6-0044/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI)) — REGI

Raportor: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind identificarea comenzilor, a martorilor şi a indicatoarelor autovehiculelor cu două sau trei roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0556 — C6-0323/2006 — 2006/0175(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0045/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind identificarea comenzilor, a martorilor şi a indicatoarelor autovehiculelor cu două sau trei roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0556 — C6-0323/2006 — 2006/0175(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0045/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind acţiunile în încetare pentru protecţia intereselor consumatorilor (versiunea codificată) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0046/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind acţiunile în încetare pentru protecţia intereselor consumatorilor (versiunea codificată) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0046/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind mecanismul de direcţie al tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0047/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind mecanismul de direcţie al tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0047/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind viteza maximă prin construcţie şi platformele de încărcare ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/ 0219(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0048/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind viteza maximă prin construcţie şi platformele de încărcare ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/ 0219(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0048/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind unele componente şi caracteristici ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0662 — C6-0380/2006 — 2006/0221(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0049/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind unele componente şi caracteristici ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0662 — C6-0380/2006 — 2006/0221(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0049/2007)

| — | ***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului cu privire la câmpul vizual şi la ştergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0651 — C6-0377/2006 — 2006/0216(COD)) — JURI
  Raportor: Diana Wallis (A6-0050/2007) |
| --- | --- |

—

***I Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului cu privire la câmpul vizual şi la ştergătoarele de parbriz ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roţi (versiunea codificată) (COM(2006)0651 — C6-0377/2006 — 2006/0216(COD)) — JURI

Raportor: Diana Wallis (A6-0050/2007)

| — | * Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — AGRI
  Raportor: Neil Parish (A6-0051/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — AGRI

Raportor: Neil Parish (A6-0051/2007)

| — | Raport privind Recomandarea Comisiei din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică online legale (2005/737/CE) (2006/2008(INI)) — JURI —: Katalin Lévai (A6-0053/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind Recomandarea Comisiei din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică online legale (2005/737/CE) (2006/2008(INI)) — JURI —: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

| — | Raport privind o strategie tematică privind utilizarea durabilă a resurselor naturale (2006/ 2210(INI)) — ENVI
  Raportor: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind o strategie tematică privind utilizarea durabilă a resurselor naturale (2006/ 2210(INI)) — ENVI

Raportor: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007)

| — | * Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 — C6-0277/ 2006 — 2006/0151(CNS)) — BUDG —: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007) |
| --- | --- |

—

- Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 — C6-0277/ 2006 — 2006/0151(CNS)) — BUDG —: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

| — | Raport privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI)) — EMPL
  Raportor: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007) |
| --- | --- |

—

Raport privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI)) — EMPL

Raportor: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

| 2) | de către deputaţi







  2.1) | întrebări orale pentru timpul afectat întrebărilor (articolul 109 din Regulamentul de procedură) (B6-0012/ 2007):







  — | pentru Consiliu:
  Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian |
| --- | --- | --- | --- |

2)

de către deputaţi

2.1)

întrebări orale pentru timpul afectat întrebărilor (articolul 109 din Regulamentul de procedură) (B6-0012/ 2007):

—

pentru Consiliu:

Andrikienė Laima Liucija, Moraes Claude, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Willmott Glenis, Posselt Bernd, Karim Sajjad, Ryan Eoin, Papadimoulis Dimitrios, Henin Jacky, Beglitis Panagiotis, Matsis Yiannakis, Vanhecke Frank, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Medina Ortega Manuel, Evans Robert, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Ó Neachtain Seán, Hutchinson Alain, Mitchell Gay, Coveney Simon, Lundgren Nils, Isler Béguin Marie Anne, Newton Dunn Bill, Ford Glyn, Karatzaferis Georgios, Adamou Adamos, Cashman Michael, Belet Ivo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Pafilis Athanasios, Van Hecke Johan, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Rutowicz Leopold Józef, Guerreiro Pedro, Manolakou Diamanto, Samaras Antonis, Aylward Liam, Crowley Brian

| — | pentru Comisie:
  Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro |
| --- | --- |

—

pentru Comisie:

Moraes Claude, Aylward Liam, Samaras Antonis, Tarabella Marc, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Mitchell Gay, Van Hecke Johan, Paleckis Justas Vincas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, Budreikaitė Danutė, Riera Madurell Teresa, Ludford Sarah, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Willmott Glenis, Papastamkos Georgios, Coveney Simon, van Nistelrooij Lambert, Manolakou Diamanto, Mavrommatis Manolis, Lynne Elizabeth, Segelström Inger, Henin Jacky, Matsis Yiannakis, Leichtfried Jörg, Bushill-Matthews Philip, Westlund Åsa, Hasse Ferreira Joel, Medina Ortega Manuel, Hutchinson Alain, Lundgren Nils, Romeva i Rueda Raül, Newton Dunn Bill, Badia i Cutchet Maria, Holm Jens, Ford Glyn, Figueiredo Ilda, Martin David, Karatzaferis Georgios, Ortuondo Larrea Josu, Belet Ivo, Ebner Michl, Gaľa Milan, Hatzidakis Konstantinos, Dimitrov Konstantin, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Rutowicz Leopold Józef, Szejna Andrzej Jan, Březina Jan, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Toussas Georgios, Guerreiro Pedro

5.   Declaraţii scrise (articolul 116 din Regulamentul de procedură)

Neîntrunind numărul necesar de semnături, declaraţiile scrise nr. 80, 81, 82, 83, 84/2006 au devenit caduce, în conformitate cu articolul 116 alineatul (5) din Regulamentul de procedură.

6.   Declaraţii scrise şi întrebări orale (depunere)

Au fost depuse de către deputaţi următoarele documente:

| 1) | întrebări orale (articolul 108 din Regulamentul de procedură):







  — | (O-0002/2007) Enrique Barón Crespo, în numele Comisiei INTA, pentru Comisie: Reforma instrumentelor de politică comercială ale UE (B6-0009/2007); |
| --- | --- | --- |

1)

întrebări orale (articolul 108 din Regulamentul de procedură):

—

(O-0002/2007) Enrique Barón Crespo, în numele Comisiei INTA, pentru Comisie: Reforma instrumentelor de politică comercială ale UE (B6-0009/2007);

| — | (O-0125/2006) Pervenche Berès, în numele Comisiei ECON, pentru Consiliu: Consolidarea convergenţei practicilor de control la nivelul UE (B6-0010/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0125/2006) Pervenche Berès, în numele Comisiei ECON, pentru Consiliu: Consolidarea convergenţei practicilor de control la nivelul UE (B6-0010/2007);

| — | (O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz, în numele Comisiei ENVI, pentru Comisie: Acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalierăAcţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (B6-0013/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0001/2007) Karl-Heinz Florenz, în numele Comisiei ENVI, pentru Comisie: Acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalierăAcţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (B6-0013/2007);

| — | (O-0004/2007) Pervenche Berès, în numele Comisiei ECON, pentru Comisie: O acţiune, un vot (B6-0014/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0004/2007) Pervenche Berès, în numele Comisiei ECON, pentru Comisie: O acţiune, un vot (B6-0014/2007);

| — | (O-0013/2007) Marcin Libicki, în numele Comisiei PETI, pentru Comisie: Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (B6-0015/2007); |
| --- | --- |

—

(O-0013/2007) Marcin Libicki, în numele Comisiei PETI, pentru Comisie: Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (B6-0015/2007);

| — | (O-0014/2007 Giuseppe Gargani, în numele Comisiei JURI, pentru Comisie: Proporţionalitatea dintre proprietate şi control în societăţile cotate la bursă din UE (B6-0016/2007). |
| --- | --- |

—

(O-0014/2007 Giuseppe Gargani, în numele Comisiei JURI, pentru Comisie: Proporţionalitatea dintre proprietate şi control în societăţile cotate la bursă din UE (B6-0016/2007).

| 2) | declaraţii scrise pentru înscriere în registru (articolul 116 din Regulamentul de procedură):







  — | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti şi Anna Záborská, privind diamantele de război şi Procesul Kimberley (0021/2007); |
| --- | --- | --- |

2)

declaraţii scrise pentru înscriere în registru (articolul 116 din Regulamentul de procedură):

—

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti şi Anna Záborská, privind diamantele de război şi Procesul Kimberley (0021/2007);

| — | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini şi Caroline Lucas, privind procesul intentat de Novartis guvernului indian (0022/2007); |
| --- | --- |

—

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini şi Caroline Lucas, privind procesul intentat de Novartis guvernului indian (0022/2007);

| — | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits şi Csaba Sándor Tabajdi, privind incendierea unei creşe slovene din Trieste, considerată un atac asupra minorităţii slovene din Italia (0023/2007); |
| --- | --- |

—

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits şi Csaba Sándor Tabajdi, privind incendierea unei creşe slovene din Trieste, considerată un atac asupra minorităţii slovene din Italia (0023/2007);

| — | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser şi Mihael Brejc, privind interzicerea muniţiilor cu dispersie (0024/2007); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser şi Mihael Brejc, privind interzicerea muniţiilor cu dispersie (0024/2007);

| — | Andreas Mölzer, privind recrutarea lucrătorilor din afara Europei (0025/2007); |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, privind recrutarea lucrătorilor din afara Europei (0025/2007);

| — | Andreas Mölzer, privind ratificarea Constituţiei Europene (0026/2007); |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, privind ratificarea Constituţiei Europene (0026/2007);

| — | Aldo Patriciello, privind boala Huntington (0027/2007); |
| --- | --- |

—

Aldo Patriciello, privind boala Huntington (0027/2007);

| — | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior şi Marco Pannella, privind referendumul european (0028/2007); |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior şi Marco Pannella, privind referendumul european (0028/2007);

| — | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm, privind introducerea unei interdicţii de comercializare a becurilor electrice incandescente în Uniunea Europeană (0029/ 2007). |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi, Jens Holm, privind introducerea unei interdicţii de comercializare a becurilor electrice incandescente în Uniunea Europeană (0029/ 2007).

7.   Transmiterea de către Consiliu a textelor acordurilor

Consiliul a transmis o copie certificată conform a următorului document:

| — | Acord de parteneriat în sectorul pescuitului între Comunitatea Europeană şi Republica Capul Verde. |
| --- | --- |

—

Acord de parteneriat în sectorul pescuitului între Comunitatea Europeană şi Republica Capul Verde.

8.   Petiţii

Următoarele petiţii, înscrise în registrul general la datele indicate mai jos, au fost trimise comisiei competente, în conformitate cu articolul 191 alineatul (5) din Regulamentul de procedură:

01.03.2007

depusă de (nume confidenţial) (nr.1/2007);

depusă de Ingrid Schramm-Knoch (nr.2/2007);

depusă de Roland Ruppert (nr.3/2007);

depusă de Rudolf Bähr (nr.4/2007);

depusă de Verena De Vries (nr.5/2007);

depusă de Thomas Lambert (nr.6/2007);

depusă de Jürgen Rahf (OY RAHF CONSULT AG) (nr.7/2007);

depusă de Campbell McPherson (nr.8/2007);

depusă de Kieran Buckley (The Former Irish Sugar Workers, Mallow) (nr.9/2007);

depusă de Ewaen Fred Ogieriakhi (nr.10/2007);

depusă de R. Butler (nr.11/2007);

depusă de Silvio Debono (nr.12/2007);

depusă de D. Wheeler (nr.13/2007);

depusă de Kristan Tone (ZDRUŽENJE ŽRTEV OKUPATORJ 1941-1945 KRANJ) (nr.14/2007);

depusă de Manuel Hernández Barrios (nr.15/2007);

depusă de Sofía Vílchez López (Asociación de Vecinos Copropietarios Finca „El Aljibe”) (nr.16/2007);

depusă de Manuel Gómez Costa (Asociación de Vecinos „San Miguel Arcángel” depusă de San Miguel de Salinas) (nr.17/2007);

depusă de Isabel Fernández Sánchez (Amigos de las Cañadas (Proyecto 2000)) (nr.18/2007);

depusă de Ramiro Pinto Cañón (nr.19/2007);

depusă de Jean-Pierre Peltier (nr.20/2007);

depusă de Frans Schuursma (nr.22/2007);

depusă de Gérard Casanova (Collectif Anti Incinération de Port Saint Louis du Rhône) (cu 53 de semnături) (nr.23/2007);

depusă de (nume confidenţial) (nr.24/2007);

depusă de Elpidio Mancinelli (nr.25/2007);

depusă de Monica Sepp (Comitato Cittadino „Campagna Nostra”) (cu 3 semnături) (nr.26/2007);

depusă de Andrea Pianeta (nr.27/2007);

depusă de Zbigniew Tryczyński (nr.28/2007);

depusă de Marek Czarnecki (cu 11 semnături) (nr.29/2007);

depusă de Carlos Alberto Rodrigues (nr.30/2007);

depusă de Rui Marques Ramos (Comissão de Utentes da Linha de Sintra) (cu 15 semnături) (nr.31/2007);

depusă de Marcel C. Nicolescu (nr.32/2007);

depusă de Vlasta Dykasova (nr.33/2007);

depusă de Marco Dulgerow (nr.34/2007);

depusă de Christian Waloszek (nr.35/2007);

depusă de Manfred Pecha (nr.36/2007);

depusă de (nume confidenţial) (nr.37/2007);

depusă de Bernd Martens-Parrée (nr.38/2007);

depusă de Anatoliy Byelashov (nr.39/2007);

depusă de Georg Lang (nr.40/2007);

depusă de Karl-Hermann Krog (nr.41/2007);

depusă de Jens Borowski (Fachschaft Geschichte der Universität Dortmund) (cu 2 semnături) (nr.42/2007);

depusă de Eckhard Wannewitz (nr.43/2007);

depusă de (nume confidenţial) (nr.44/2007);

depusă de Grzegorz Szczupaczynski (nr.45/2007);

depusă de Janusz Rekowski (nr.46/2007);

depusă de Wieslaw Zaborek (nr.47/2007);

depusă de Katarzyna Kaczmarek (nr.48/2007);

depusă de Michal Burdrey (nr.49/2007);

depusă de Ernst Dertmann (Pax Christi Bistumsstelle Münster) (nr.50/2007);

depusă de Marco Kühn (nr.51/2007);

depusă de Miquel Valls I Maseda (Cambra Oficial de Comerç, Industria i Navegació de Barcelona) (nr.52/ 2007);

depusă de Michail Galanakis (nr.53/2007);

depusă de B. S. Jones (nr.54/2007);

depusă de Lynda Pasquire (nr.55/2007);

depusă de Jesús Pons Vidal (Associació per a la protecció mediambiental de l'Atzubia — GELIBRE) (nr.56/ 2007);

depusă de (nume confidenţial) (nr.57/2007);

depusă de Rosa Álvarez Álvarez (El Tranqueru Asociación de vecinos de Xivares) (peste 7800 de semnături) (nr.58/2007);

depusă de Olegario Álvarez Suárez (Asociación de Vecinos „San Felix”) (nr.59/2007);

depusă de René Maillot (nr.60/2007);

depusă de Vincenzo Scaduti (nr.61/2007);

depusă de Michele Bertucco (Associazione Legambiente Verona) (cu 4 semnături) (nr.62/2007);

depusă de Maria das Dores Barrocas Fortunato (nr.63/2007);

depusă de Carlos de Carvalho Vidal (nr.64/2007);

depusă de Gunter Rösch (plus 71 Signatures) (nr.65/2007);

depusă de Jan Sammer (Czech Coordination Office, ING) (nr.66/2007);

depusă de Ioan Robu (Arhiepiscopia Romano-Cattolica Bucuresti) (peste 8656 de semnături) (nr.67/2007);

08.03.2007

depusă de Peter Kostelka (ÖAFV-Verband der Österreichischen Arbeiter-Fischerei-Vereine) (cu 4 semnături) (nr.68/2007);

depusă de Maria Laura Asprino (nr.69/2007);

depusă de la Asociación de Vecinos de Hondón de las Nieves (nr.70/2007);

depusă de David Raya Fernández (nr.71/2007);

depusă de (nume confidenţial) (cu 4 semnături) (nr.72/2007);

depusă de Manuel Carbonell Moreno (FEDE. APA. El Zahorí) (nr.73/2007);

depusă de Oscar Manuel Torremocha Meléndez (nr.74/2007);

depusă de Pedro de Gea Lozano (Asociación de Comerciantes de Artículos Pirotécnicos de Alicante) (nr.75/2007);

depusă de (nom confidentiel) (nr.76/2007);

depusă de André Bamberski (cu 14 semnături) (nr.77/2007);

depusă de Μαυρούδης Βορίδη (nr.78/2007);

depusă de Θεόφιλος Τρουλλινός (Dimotiki Kinisi Iraklio Anthropini Poli) (cu 2 semnături) (nr.79/2007);

depusă de Iωάννης Ιορδανίδης (nr.80/2007);

depusă de Barbara Fischer (nr.81/2007);

depusă de Christopher Sansom (nr.82/2007);

depusă de Ulrich Reppenhagen (nr.83/2007);

depusă de Hannes Ruokokoski (nr.84/2007);

depusă de Andrzej Szczesniak (nr.85/2007);

depusă de Stefano Spinetti (AIGAE-Associazione Italiana Guide Ambientali Escursionistiche) (nr.86/2007);

depusă de Σπυρίδων Αρβανίτης (nr.87/2007);

depusă de Νικόλας Χριστοδούλου (nr.88/2007);

depusă de Periclis Dionyssopoulos (nr.89/2007).

9.   Transferuri de credite

Comisia pentru bugete a examinat propunerea de transfer de credite DEC 01/2007 a Comisiei Europene (C6-0037/2007 — SEC(2007)0026).

După ce a luat act de avizul Consiliului, aceasta a autorizat transferul în integralitate, în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul financiar din 25 iunie 2002.

10.   Cursul dat poziţiilor şi rezoluţiilor Parlamentului

A fost distribuită comunicarea Comisiei privind cursul dat poziţiilor şi rezoluţiilor adoptate de Parlament în perioadele de sesiune noiembrie I şi II 2006.

11.   Componenţa Parlamentului

Camiel Eurlings a comunicat faptul că a fost numit membru al guvernului olandez.

Această funcţie fiind incompatibilă, în conformitate cu articlolul 7 alineatul (1) din Actul privind alegerea reprezentanţilor Parlamentului European prin vot universal direct, cu cea de deputat european, Parlamentul trebuie să constate încetarea mandatului acestuia cu efect de la 22.02.2007.

Autorităţile competente olandeze au făcut cunoscut între timp faptul că Johannes (Joop) Post a fost desemnat membru al Parlamentului European în locul lui Camiel Eurlings, cu efect de la 1.03. 2007.

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, atâta timp cât prerogativele sale nu au fost verificate sau nu s-a hotărât cu privire la o eventuală contestaţie, Johannes Post participă la lucrările Parlamentului şi ale organelor acestuia, beneficiind de toate drepturile sale, cu condiţia să fi declarat, în prealabil, că nu exercită o funcţie incompatibilă cu cea de deputat în Parlamentul European.

12.   Componenţa comisiilor şi delegaţiilor

Preşedintele a primit din partea Grupului PPE-DE şi a Grupului PSE următoarele solicitări de numire:

| — | AFET: Giorgos Dimitrakopoulos în locul lui Georgios Papastamkos |
| --- | --- |

—

AFET: Giorgos Dimitrakopoulos în locul lui Georgios Papastamkos

| — | Subcomisia pentru securitate şi apărare: Giorgos Dimitrakopoulos în locul lui Georgios Papastamkos |
| --- | --- |

—

Subcomisia pentru securitate şi apărare: Giorgos Dimitrakopoulos în locul lui Georgios Papastamkos

| — | JURI: Othmar Karas în locul lui Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

JURI: Othmar Karas în locul lui Charlotte Cederschiöld

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Bielorus: Aloyzas Sakalas nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Bielorus: Aloyzas Sakalas nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Mercosur: Poul Nyrup Rasmussen în locul lui Achille Occhetto |
| --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Mercosur: Poul Nyrup Rasmussen în locul lui Achille Occhetto

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Adunarea Parlamentară a NATO: Achille Occhetto în locul lui Nicola Zingaretti |
| --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Adunarea Parlamentară a NATO: Achille Occhetto în locul lui Nicola Zingaretti

Aceste numiri se consideră ratificate dacă nu se prezintă nici o obiecţie până la aprobarea prezentului proces-verbal.

13.   Componenţa grupurilor politice

Dumitru Gheorghe Mircea Coşea s-a înscris în Grupul ITS de la 12.03.2007.

14.   Semnarea actelor adoptate în cadrul procedurii de codecizie

Preşedintele a anunţat că miercuri va semna, împreună cu Preşedintele Consiliului, următorul act adoptat în cadrul procedurii de codecizie, în conformitate cu articolul 68 din Regulamentul de procedură al Parlamentului:

| — | Directiva Parlamentului European şi a Consiliului de instituire a unei infrastructuri pentru informaţii spaţiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (3685/12/2006 — C6-0087/2007 - 2004/0175(COD)). |
| --- | --- |

—

Directiva Parlamentului European şi a Consiliului de instituire a unei infrastructuri pentru informaţii spaţiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (3685/12/2006 — C6-0087/2007 - 2004/0175(COD)).

15.   Ordinea lucrărilor

În conformitate cu ordinea de zi, s-a stabilit ordinea lucrărilor.

Proiectul definitiv de ordine de zi al şedinţelor plenare din martie I şi II (PE 385.050/PDOJ) a fost distribuit şi au fost propuse următoarele modificări ale acestuia (articolul 132 din Regulamentul de procedură)

Şedinţa dintre 12.03.2007 şi 15.03.2007

luni

| — | cerere a Grupului PSE pentru ca dezbaterea pe marginea întrebării orale referitoare la acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (O-0001/2007 — B6-0013/2007) (punctu 81 din PDOJ) să nu fie încheiată prin depunerea de propuneri de rezoluţie. |
| --- | --- |

—

cerere a Grupului PSE pentru ca dezbaterea pe marginea întrebării orale referitoare la acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (O-0001/2007 — B6-0013/2007) (punctu 81 din PDOJ) să nu fie încheiată prin depunerea de propuneri de rezoluţie.

Au intervenit: Robert Goebbels, în numele Grupului PSE, care motivează cererea, Evelyne Gebhardt şi John Bowis, în numele Grupului PPE-DE.

Cu VE (61 pentru, 135 împotrivă, 6 abţineri), Parlamentul a respins cererea.

marţi

| — | cerere a Grupului PSE de retrimitere în comisie a raportului Kyösti Virrankoski privind biotehnologia: perspective şi provocări pentru agricultură în Europa (A6-0032/2007) (punctul 13 din PDOJ). |
| --- | --- |

—

cerere a Grupului PSE de retrimitere în comisie a raportului Kyösti Virrankoski privind biotehnologia: perspective şi provocări pentru agricultură în Europa (A6-0032/2007) (punctul 13 din PDOJ).

Au intervenit: Marc Tarabella, în numele Grupului PSE, care motivează cererea, şi Kyösti Virrankoski, raportor.

Parlamentul European aprobă cererea.

| — | cerere a Grupului PPE-DE pentru ca dezbaterea pe marginea întrebării orale privind vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (O-0013/2007 — B6-0015/2007) (punctul 94 din PDOJ) să nu fie încheiată prin depunerea de propuneri de rezoluţie. |
| --- | --- |

—

cerere a Grupului PPE-DE pentru ca dezbaterea pe marginea întrebării orale privind vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (O-0013/2007 — B6-0015/2007) (punctul 94 din PDOJ) să nu fie încheiată prin depunerea de propuneri de rezoluţie.

Au intervenit: Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, care motivează cererea, David Casa şi Monica Frassoni, în numele Grupului Verts/ALE.

Cu VE (89 pentru, 129 împotrivă, 5 abţineri), Parlamentul a respins cererea.

miercuri

| — | cerere a preşedinţiei în exerciţiu a Consiliului de abordare a declaraţiilor Consiliului şi ale Comisiei privind Declaraţia de la Berlin (punctul 35 din PDOJ) după dezbaterea privind raportul Consiliului European şi declaraţia Comisiei privind reuniunea Consiliului European (8-9 martie 2007) (punctul 36 din PDOJ). |
| --- | --- |

—

cerere a preşedinţiei în exerciţiu a Consiliului de abordare a declaraţiilor Consiliului şi ale Comisiei privind Declaraţia de la Berlin (punctul 35 din PDOJ) după dezbaterea privind raportul Consiliului European şi declaraţia Comisiei privind reuniunea Consiliului European (8-9 martie 2007) (punctul 36 din PDOJ).

A intervenit Hannes Swoboda, în numele Grupului PSE.

Parlamentul a respins cererea.

joi

Dezbatere privind cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democraţiei şi a statului de drept (articolul 115 din Regulamentul de procedură):

| — | cerere a Grupului PPE-DE de înlocuire a punctului „Nigeria”(punctul 88 din PDOJ) cu un punct „Încarcerarea activistelor feministe în Iran”. |
| --- | --- |

—

cerere a Grupului PPE-DE de înlocuire a punctului „Nigeria”(punctul 88 din PDOJ) cu un punct „Încarcerarea activistelor feministe în Iran”.

Au intervenit: Michael Gahler, în numele Grupului PPE-DE, care motivează cererea, şi Hannes Swoboda, în numele Grupului PSE.

Cu VE (87 pentru, 105 împotrivă, 4 abţineri), Parlamentul a respins cererea.

Şedinţele din 28.03.2007 şi 29.03.2007

Nu a fost cerută nicio modificare.

Ordinea lucrărilor a fost astfel stabilită.

16.   Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante

Au luat cuvântul, în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul de procedură, pentru intervenţii de un minut, următorii deputaţi, care doresc să atragă atenţia Parlamentului în special asupra unor chestiuni politice importante:

Manolis Mavrommatis, Gary Titley, Pál Schmitt, Claude Turmes, Margarita Starkevičiūtė, Eoin Ryan, Gay Mitchell, Magda Kósáné Kovács, Kinga Gál, Willy Meyer Pleite, Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc, Teresa Riera Madurell, Péter Olajos, Libor Rouček, Ioannis Gklavakis, Gerard Batten, Jim Allister şi Mirosław Mariusz Piotrowski.

PREZIDEAZĂ: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Vicepreşedintă

17.   Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (dezbatere)

Raport privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportor: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

Joel Hasse Ferreira şi-a prezentat raportul.

A intervenit Vladimír Špidla (membru al Comisiei).

Au intervenit: Bernhard Rapkay (raportorul pentru aviz al Comisiei ECON), Roberto Musacchio (raportorul pentru aviz al Comisiei ENVI), Luisa Fernanda Rudi Ubeda (raportoarea pentru aviz a Comisiei IMCO),Gabriele Stauner (raportoarea pentru aviz a Comisiei JURI), Edit Bauer (raportoarea pentru aviz a Comisiei FEMM), Iles Braghetto, în numele Grupului PPE-DE, Jan Andersson, în numele Grupului PSE, şi Sophia in 't Veld, în numele Grupului ALDE.

PREZIDEAZĂ: Manuel António dos SANTOS

Vicepreşedinte

Au intervenit: Jean Lambert, în numele Grupului Verts/ALE, Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Jean Louis Cottigny, Karin Jöns, Harald Ettl, Anne Ferreira, Alexandru Athanasiu, Jean-Claude Martinez şi Vladimír Špidla.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.6 al PV din 14.03.2007.

18.   Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (dezbatere)

Raport privind responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (2006/2133(INI)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportor: Richard Howitt (A6-0471/2006)

Richard Howitt şi-a prezentat raportul.

PREZIDEAZĂ: Adam BIELAN

Vicepreşedinte

Au intervenit: Günter Verheugen (vicepreşedinte al Comisiei) şi Vladimír Špidla (membru al Comisiei).

Au intervenit: Gunnar Hökmark (raportorul pentru aviz al Comisiei ITRE), Marie Panayotopoulos-Cassiotou (raportoarea pentru aviz a Comisiei FEMM), Thomas Mann, în numele Grupului PPE-DE, Magda Kósáné Kovács, în numele Grupului PSE, Siiri Oviir, în numele Grupului ALDE, Claude Turmes, în numele Grupului Verts/ALE, Jiří Maštálka, în numele Grupului GUE/NGL, Roger Helmer, neafiliat, José Albino Silva Peneda,Alejandro Cercas, Jean Marie Beaupuy, Jean Lambert, Jacek Protasiewicz, Maria Matsouka, Philip Bushill-Matthews, Joan Calabuig Rull, Gábor Harangozó şi Günter Verheugen.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 8.5 al PV din 13.03.2007.

19.   O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (dezbatere)

Raport privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (2006/2132(INI)) — Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe.

Raportoare: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

Amalia Sartori şi-a prezentat raportul.

PREZIDEAZĂ: Luisa MORGANTINI

Vicepreşedintă

A intervenit Vladimír Špidla (membru al Comisiei).

Au intervenit: Elena Valenciano Martínez-Orozco (raportoarea pentru aviz a Comisiei DEVE), Inger Segelström (raportoarea pentru aviz a Comisiei LIBE), Gabriele Zimmer (raportoarea pentru aviz a Comisiei EMPL), Anna Záborská, în numele Grupului PPE-DE, Pia Elda Locatelli, în numele Grupului PSE, Anneli Jäätteenmäki, în numele Grupului ALDE, Sebastiano (Nello) Musumeci, în numele Grupului UEN, Hiltrud Breyer, în numele Grupului Verts/ALE, Eva-Britt Svensson, în numele Grupului GUE/NGL, Urszula Krupa, în numele Grupului IND/DEM, Angelika Niebler, Anna Hedh, Danutė Budreikaitė, Ilda Figueiredo, Zita Pleštinská,Marusya Ivanova Lyubcheva, Pál Schmitt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg şi Vladimír Špidla.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 8.6 al PV din 13.03.2007.

20.   Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (dezbatere)

Raport privind Recomandarea Comisiei din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică online legale (2005/737/CE) (2006/2008(INI)) — Comisia pentru probleme juridice.

Raportoare: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

Katalin Lévai şi-a prezentat raportul.

PREZIDEAZĂ: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vicepreşedinte

A intervenit Vladimír Špidla (membru al Comisiei).

Au intervenit: Manolis Mavrommatis (raportorul pentru aviz al Comisiei CULT), Hans-Peter Mayer, în numele Grupului PPE-DE, Manuel Medina Ortega, în numele Grupului PSE, Toine Manders, în numele Grupului ALDE, Marek Aleksander Czarnecki, în numele Grupului UEN, Eva Lichtenberger, în numele Grupului Verts/ALE, Daniel Strož, în numele Grupului GUE/NGL, Jens-Peter Bonde, în numele Grupului IND/DEM,Vasco Graça Moura, Diana Wallis, Jacques Toubon şi Klaus-Heiner Lehne.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 8.7 al PV din 13.03.2007.

21.   Evaluarea prudenţială a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar ***I (dezbatere)

Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — Comisia pentru probleme economice şi monetare.

Raportor: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

A intervenit Vladimír Špidla (membru al Comisiei).

Wolf Klinz şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: John Purvis, în numele Grupului PPE-DE, Joseph Muscat, în numele Grupului PSE, Margarita Starkevičiūtė, în numele Grupului ALDE, Alexander Radwan, Antolín Sánchez Presedo şi Piia-Noora Kauppi.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 8.4 al PV din 13.03.2007.

22.   Acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (dezbatere)

Întrebare orală (O-0001/2007) adresată de Karl-Heinz Florenz, pentru Comisie: Acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (B6-0013/2007)

John Bowis, supleantul autorului, a dezvoltat întrebarea orală.

Markos Kyprianou (membru al Comisiei) a răspuns la întrebarea orală

Au intervenit: Françoise Grossetête, în numele Grupului PPE-DE, Linda McAvan, în numele Grupului PSE,Antonyia Parvanova, în numele Grupului ALDE, Kartika Tamara Liotard, în numele Grupului GUE/NGL,Urszula Krupa, în numele Grupului IND/DEM, Irena Belohorská, neafiliată, Charlotte Cederschiöld, Bernadette Vergnaud, Thomas Ulmer şi Markos Kyprianou.

Propunere de rezoluţie depusă, în temeiul articolului 108 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, ca încheiere a dezbaterii:

| — | Karl-Heinz Florenz, în numele Comisiei ENVI, referitoare la acţiunea comunitară privind furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră (B6-0098/2007). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, în numele Comisiei ENVI, referitoare la acţiunea comunitară privind furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră (B6-0098/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.2 al PV din 15.03.2007.

23.   O acţiune, un vot — Proporţionalitatea între proprietate şi control a întreprinderilor UE (dezbatere)

Întrebare orală (O-0004/2007) adresată de Pervenche Berès, în numele Comisiei ECON, pentru Comisie: O acţiune, un vot (B6-0014/2007)

Întrebare orală (O-0014/2007) adresată de Giuseppe Gargani, în numele Comisiei JURI, pentru Comisie:Proporţionalitatea dintre proprietate şi control în societăţile cotate la bursă din UE (B6-0016/2007)

Pervenche Berès a dezvoltat întrebarea orală (B6-0014/2007).

Klaus-Heiner Lehne (supleant al autorului) a dezvoltat întrebarea orală (B6-0016/2007).

Markos Kyprianou (membru al Comisiei) a răspuns la întrebările orale.

Au intervenit: Manuel Medina Ortega, în numele Grupului PSE, Wolf Klinz, în numele Grupului ALDE, Ieke van den Burg, Markos Kyprianou şi Pervenche Berès.

Dezbaterea s-a încheiat.

24.   Numărul şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare (termenul de depunere a amendamentelor)

Preşedintele a anunţat că a primit propunerea de decizie, depusă în conformitate cu articolul 188 din Regulamentul de procedură, privind numărul şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare (B6-0100/2007).

Termenul de depunere a amendamentelor: 13.03.2007, la ora 12.

Vot: punctul 5.2 al PV din 14.03.2007.

25.   Ordinea de zi a următoarei şedinţe

A fost stabilită ordinea de zi a şedinţei de a doua zi (documentul „Ordinea de zi” PE 385.050/OJMA).

26.   Ridicarea şedinţei

Şedinţa a fost ridicată la 23.10.

27.   Încheierea sesiunii anuale

Sesiunea 2006/2007 a Parlamentului European s-a încheiat.

În conformitate cu dispoziţiile din tratat, Parlamentul se reuneşte mâine, marţi 13.03.2007, la 9.00.

Harald Rømer

Secretar General

Edward McMillan-Scott

Preşedinte

---

LISTĂ DE PREZENŢĂ

Au semnat:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andria, Andrikienė, Angelilli,Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender,Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer,Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berès, van den Berg, Berlato,Berlinguer, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles,Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok,Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews,Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas,Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark,Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux,Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio,de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva,De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen,Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover,Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ehler, El Khadraoui,Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes,Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka,Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg,Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik,Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle,de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh,Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi,Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Husmenova, Ibrisagic,in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas,Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirilov,Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc,Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert,Landsbergis, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried,Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis,Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott,Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Marinescu, Markov, Marques, Martens,David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu,Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote,Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass,Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry,Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Paparizov, Papastamkos,Parish, Parvanova, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior,Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański,Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis,Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell,Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski,Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas,Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi,Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schmitt,Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström,Seppänen, Şerbu, Severin, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner,Škottová, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Stănescu,Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb,Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani,Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak,Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

---

SESIUNEA 2007-2008

Ședințele dintre 13 și 15 martie 2007

Marți, 13 martie 2007

| 13.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 301/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 301/17

---

PROCES-VERBAL

(2007/C 301 E/02)

DESFĂŞURAREA ŞEDINŢEI

PREZIDEAZĂ: Hans-Gert PÖTTERING

Preşedinte

1.   Deschiderea sesiunii anuale

În conformitate cu articolul 196 primul paragraf din Tratatul CE şi articolul 127 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, sesiunea 2007-2008 a Parlamentului European a fost deschisă.

2.   Deschiderea şedinţei

Şedinţa a fost deschisă la ora 9.00.

A intervenit Ignasi Guardans Cambó, care a contestat decizia de inadmisibilitate, bazată pe anexa II punctul A alineatul (3) din Regulamentul de procedură, referitoare la o întrebare orală pe care acesta a depus-o pentru timpul afectat întrebărilor adresate Comisiei, şi a solicitat ca această decizie să fie revăzută (Preşedintele îi răspunde că cererea sa va fi examinată).

3.   Depunere de documente

Au fost depuse următoarele documente

| 1) | de către Consiliu şi Comisie:







  — | Propunere de Directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind taxele de aeroport (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))






  retrimis | fond: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI, ECON, IMCO, REGI |

1)

de către Consiliu şi Comisie:

—

Propunere de Directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind taxele de aeroport (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))

retrimis

fond: TRAN

aviz: ENVI, ECON, IMCO, REGI

| — | Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 954/79 privind ratificarea de către statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie (COM(2006)0869 — C6-0059/2007 — 2006/0308(COD))






  retrimis | fond: ECON |
| --- | --- | --- |
| | aviz: TRAN |

—

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 954/79 privind ratificarea de către statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie (COM(2006)0869 — C6-0059/2007 — 2006/0308(COD))

retrimis

fond: ECON

aviz: TRAN

| — | Propunere directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce priveşte specificaţiile pentru benzine şi motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare şi reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanţii din transportul rutier, de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce priveşte specificaţiile pentru carburanţii folosiţi de navele de navigaţie interioară şi de abrogare a Directivei 93/12/CEE (COM (2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD))






  retrimis | fond: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Propunere directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce priveşte specificaţiile pentru benzine şi motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare şi reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanţii din transportul rutier, de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce priveşte specificaţiile pentru carburanţii folosiţi de navele de navigaţie interioară şi de abrogare a Directivei 93/12/CEE (COM (2007)0018 — C6-0061/2007 — 2007/0019(COD))

retrimis

fond: ENVI

aviz: AGRI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică şi la sănătatea şi securitatea în muncă (COM(2007)0046 — C6-0062/2007 — 2007/0020(COD))






  retrimis | fond: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: EMPL |

—

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică şi la sănătatea şi securitatea în muncă (COM(2007)0046 — C6-0062/2007 — 2007/0020(COD))

retrimis

fond: ENVI

aviz: EMPL

| — | Propunere de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor reguli tehnice naţionale pentru produsele comercializate în mod legal în alte state membre şi de abrogare a Deciziei 3052/95/CE (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))






  retrimis | fond: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Propunere de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor reguli tehnice naţionale pentru produsele comercializate în mod legal în alte state membre şi de abrogare a Deciziei 3052/95/CE (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

retrimis

fond: IMCO

aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Proposal for a Council Directive amending Directive 93/109/EC of 6 December 1993 as regards certain detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in elections to the European Parliament for citizens of the Union residing in a Member State of which they are not nationals (COM(2006)0791 — C6-0066/2007 — 2006/0277(CNS)) (1)







  retrimis | fond: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | aviz: LIBE |

—

Proposal for a Council Directive amending Directive 93/109/EC of 6 December 1993 as regards certain detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in elections to the European Parliament for citizens of the Union residing in a Member State of which they are not nationals (COM(2006)0791 — C6-0066/2007 — 2006/0277(CNS)) (1)

retrimis

fond: AFCO

aviz: LIBE

| — | Propunere de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD))






  retrimis | fond: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Propunere de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD))

retrimis

fond: IMCO

aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Propunere de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a cerinţelor de acreditare şi supraveghere a pieţei privind comercializarea produselor (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))






  retrimis | fond: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA |

—

Propunere de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a cerinţelor de acreditare şi supraveghere a pieţei privind comercializarea produselor (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

retrimis

fond: IMCO

aviz: ENVI, ITRE, JURI, INTA

| — | Propunere de virament de credite DEC 03/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0028 — C6-0069/2007 — 2007/2029(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 03/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0028 — C6-0069/2007 — 2007/2029(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de virament de credite DEC 02/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0027 — C6-0070/2007 — 2007/2030(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 02/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0027 — C6-0070/2007 — 2007/2030(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de virament de credite DEC 04/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0155 — C6-0071/2007 — 2007/2031(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 04/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0155 — C6-0071/2007 — 2007/2031(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de virament de credite DEC 05/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0156 — C6-0072/2007 — 2007/2032(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 05/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0156 — C6-0072/2007 — 2007/2032(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de virament de credite DEC 06/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0157 — C6-0073/2007 — 2007/2033(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 06/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0157 — C6-0073/2007 — 2007/2033(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de virament de credite DEC 07/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0158 — C6-0074/2007 — 2007/2034(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 07/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0158 — C6-0074/2007 — 2007/2034(GBD))

retrimis

fond: BUDG

| — | Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a normelor specifice în sectorul fructelor şi legumelor şi de modificare a anumitor regulamente (COM(2007)0017 — C6-0075/2007 — 2007/0012(CNS))






  retrimis | fond: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: INTA |

—

Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a normelor specifice în sectorul fructelor şi legumelor şi de modificare a anumitor regulamente (COM(2007)0017 — C6-0075/2007 — 2007/0012(CNS))

retrimis

fond: AGRI

aviz: INTA

| — | Propunere de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS))






  retrimis | fond: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS))

retrimis

fond: AGRI

| — | Proposal for a Council decision on the conclusion of a Second Additional Protocol to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, to take account of the accession of the Republic of Bulgaria and Romania to the European Union (COM(2006)0777 — C6-0077/2007 — 2006/0259(CNS)) (2)







  retrimis | fond: INTA |
| --- | --- | --- |
| | aviz: AFET |

—

Proposal for a Council decision on the conclusion of a Second Additional Protocol to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, to take account of the accession of the Republic of Bulgaria and Romania to the European Union (COM(2006)0777 — C6-0077/2007 — 2006/0259(CNS)) (2)

retrimis

fond: INTA

aviz: AFET

| — | Propunere de Regulament al Parlamentului european şi al Consiliului privind recensământul populaţiei şi al locuinţelor (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))






  retrimis | fond: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ECON, REGI |

—

Propunere de Regulament al Parlamentului european şi al Consiliului privind recensământul populaţiei şi al locuinţelor (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

retrimis

fond: EMPL

aviz: ECON, REGI

| — | Initiative of the Kingdom of Belgium, the Republic of Bulgaria, the Federal Republic of Germany, the Kingdom of Spain, the French Republic, the Grand Duchy of Luxembourg, the Kingdom of the Netherlands, the Republic of Austria, the Republic of Slovenia, the Slovak Republic, the Italian Republic, the Republic of Finland, the Portuguese Republic, Romania and the Kingdom of Sweden on the stepping up of cross-border cooperation, particularly in combating terrorism and crossborder crime (06566/2007 — C6-0079/2007 — 2007/0804(CNS)) (2)







  retrimis | fond: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Initiative of the Kingdom of Belgium, the Republic of Bulgaria, the Federal Republic of Germany, the Kingdom of Spain, the French Republic, the Grand Duchy of Luxembourg, the Kingdom of the Netherlands, the Republic of Austria, the Republic of Slovenia, the Slovak Republic, the Italian Republic, the Republic of Finland, the Portuguese Republic, Romania and the Kingdom of Sweden on the stepping up of cross-border cooperation, particularly in combating terrorism and crossborder crime (06566/2007 — C6-0079/2007 — 2007/0804(CNS)) (2)

retrimis

fond: LIBE

| — | Council Recommendations on the discharge to be given to the bodies set up by the European Communities in respect of the implementation of the budget for the financial year 2005 (05711/2007 — C6-0080/2007 — 2006/2153(DEC)) (2)







  retrimis | fond: CONT |
| --- | --- | --- |
| | aviz: EMPL |

—

Council Recommendations on the discharge to be given to the bodies set up by the European Communities in respect of the implementation of the budget for the financial year 2005 (05711/2007 — C6-0080/2007 — 2006/2153(DEC)) (2)

retrimis

fond: CONT

aviz: EMPL

| — | Council recommendation on the discharge to be given to the Commission in respect of the implementation of the general budget of the European Communities for the financial year 2005 (05710/2007 — C6-0081/2007 — 2006/2070(DEC)) (2)







  retrimis | fond: CONT |
| --- | --- | --- |
| | aviz: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Council recommendation on the discharge to be given to the Commission in respect of the implementation of the general budget of the European Communities for the financial year 2005 (05710/2007 — C6-0081/2007 — 2006/2070(DEC)) (2)

retrimis

fond: CONT

aviz: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| 2) | de către deputaţi:







  2.1) | propuneri de rezoluţie (articolul 113 din Regulamentul de procedură)







  — | Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Propunere de rezoluţie privind interzicerea vânzării şi distribuirii în Europa a jocului video „Rule of Rose” şi crearea unui Observator european al copilăriei şi al minorilor (B6-0023/2007)






  retrimis | fond: LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | aviz: FEMM, CULT |

2)

de către deputaţi:

2.1)

propuneri de rezoluţie (articolul 113 din Regulamentul de procedură)

—

Roberta Angelilli, Vittorio Agnoletto, Alfonso Andria, Alfredo Antoniozzi, Alessandro Battilocchio, Sergio Berlato, Mario Borghezio, Iles Braghetto, Renato Brunetta, Mogens N.J. Camre, Giorgio Carollo, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giulietto Chiesa, Luigi Cocilovo, Giovanni Claudio Fava, Alessandro Foglietta, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mantovani, Mario Mauro, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Aldo Patriciello, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Guido Podestà, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Luca Romagnoli, Amalia Sartori, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Patrizia Toia, Inese Vaidere, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marta Vincenzi et Stefano Zappalà. Propunere de rezoluţie privind interzicerea vânzării şi distribuirii în Europa a jocului video „Rule of Rose” şi crearea unui Observator european al copilăriei şi al minorilor (B6-0023/2007)

retrimis

fond: LIBE

aviz: FEMM, CULT

| — | Cristiana Muscardini. Propunere de rezoluţie privind siguranţa în oraşe şi voluntariatul (B6-0074/2007)






  retrimis | fond: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | aviz: CULT |

—

Cristiana Muscardini. Propunere de rezoluţie privind siguranţa în oraşe şi voluntariatul (B6-0074/2007)

retrimis

fond: LIBE

aviz: CULT

| — | Adriana Poli Bortone. Propunere de rezoluţie privind violenţa în familie (B6-0075/2007)






  retrimis | fond: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | aviz: FEMM, EMPL |

—

Adriana Poli Bortone. Propunere de rezoluţie privind violenţa în familie (B6-0075/2007)

retrimis

fond: LIBE

aviz: FEMM, EMPL

| — | Cristiana Muscardini. Propunere de rezoluţie privind protecţia producţiei europene de instrumente muzicale cu coarde (B6-0099/2007)






  retrimis | fond: INTA |
| --- | --- | --- |
| | aviz: IMCO |

—

Cristiana Muscardini. Propunere de rezoluţie privind protecţia producţiei europene de instrumente muzicale cu coarde (B6-0099/2007)

retrimis

fond: INTA

aviz: IMCO

| 2.2) | propuneri de recomandare (articolul 114 din Regulamentul de procedură)







  — | Martine Roure, au nom du groupe PSE. Propunere de recomandare adresată Consiliului privind derularea negocierilor pe marginea deciziei-cadru privind lupta împotriva rasismului şi a xenofobiei (B6-0076/2007)






  rentrimis | fond: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.2)

propuneri de recomandare (articolul 114 din Regulamentul de procedură)

—

Martine Roure, au nom du groupe PSE. Propunere de recomandare adresată Consiliului privind derularea negocierilor pe marginea deciziei-cadru privind lupta împotriva rasismului şi a xenofobiei (B6-0076/2007)

rentrimis

fond: LIBE

4.   Cursul dat poziţiilor şi rezoluţiilor Parlamentului

Comunicarea Comisiei privind cursul dat poziţiilor şi rezoluţiilor adoptate de Parlament în perioada de sesiune din decembrie 2006 a fost distribuită.

5.   Dezbatere asupra unor cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democraţiei şi a statului de drept (anunţul propunerilor de rezoluţie depuse)

Următorii deputaţi sau următoarele grupuri politice au depus cereri de organizare a unei astfel de dezbateri, în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul de procedură, cu privire la următoarele propuneri de rezoluţie:

| I. | GUATEMALA







  — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco şi Emilio Menéndez del Valle, în numele Grupului PSE, privind Guatemala (B6-0101/2007), |
| --- | --- | --- |

I.

GUATEMALA

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco şi Emilio Menéndez del Valle, în numele Grupului PSE, privind Guatemala (B6-0101/2007),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt şi Charles Tannock, în numele Grupului PPEDE, privind Guatemala (asasinarea a trei membri ai Parlacen şi a şoferului acestora) (B6-0104/2007), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt şi Charles Tannock, în numele Grupului PPEDE, privind Guatemala (asasinarea a trei membri ai Parlacen şi a şoferului acestora) (B6-0104/2007),

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki şi Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, privind Guatemala (B6-0106/2007), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki şi Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, privind Guatemala (B6-0106/2007),

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania şi Marco Rizzo, în numele Grupului GUE/NGL privind Guatemala (B6-0107/2007), |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania şi Marco Rizzo, în numele Grupului GUE/NGL privind Guatemala (B6-0107/2007),

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis şi Šarūnas Birutis, în numele Grupului ALDE, privind Guatemala (B6-0111/2007), |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries, Arūnas Degutis şi Šarūnas Birutis, în numele Grupului ALDE, privind Guatemala (B6-0111/2007),

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni şi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, în numele Grupului Verts/ALE privind asasinarea în Guatemala a unor deputaţi salvadorieni din Parlacen (B6-0116/2007). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni şi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, în numele Grupului Verts/ALE privind asasinarea în Guatemala a unor deputaţi salvadorieni din Parlacen (B6-0116/2007).

| II. | CAMBODGIA







  — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella şi Harlem Désir, în numele Grupului PSE, privind Cambogia (B6-0102/2007), |
| --- | --- | --- |

II.

CAMBODGIA

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella şi Harlem Désir, în numele Grupului PSE, privind Cambogia (B6-0102/2007),

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt şi Ari Vatanen, în numele Grupului PPE-DE, privind Cambogia (B6-0103/2007), |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt şi Ari Vatanen, în numele Grupului PPE-DE, privind Cambogia (B6-0103/2007),

| — | Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL, privind libertatea sindicatelor în Cambogia (B6-0108/2007), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL, privind libertatea sindicatelor în Cambogia (B6-0108/2007),

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind Cambogia (B6-0110/2007), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Gintaras Didžiokas şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind Cambogia (B6-0110/2007),

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis şi Ignasi Guardans Cambó, în numele Grupului ALDE, privind Cambogia (B6-0112/2007), |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Frédérique Ries, Jules Maaten, Marios Matsakis şi Ignasi Guardans Cambó, în numele Grupului ALDE, privind Cambogia (B6-0112/2007),

| — | Frithjof Schmidt, în numele Grupului Verts/ALE, privind Cambogia (B6-0117/2007). |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, în numele Grupului Verts/ALE, privind Cambogia (B6-0117/2007).

| III. | NIGERIA







  — | Michael Gahler şi Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE privind Nigeria (B6-0105/2007), |
| --- | --- | --- |

III.

NIGERIA

—

Michael Gahler şi Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE privind Nigeria (B6-0105/2007),

| — | Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL, privind Nigeria (B6-0109/2007), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL, privind Nigeria (B6-0109/2007),

| — | Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE privind Nigeria (B6-0113/2007), |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Sophia in 't Veld, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Johan Van Hecke, Fiona Hall şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE privind Nigeria (B6-0113/2007),

| — | Pasqualina Napoletano şi Elena Valenciano Martínez-Orozco, în numele Grupului PSE, privind legea homofobă în Nigeria (B6-0114/2007), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano şi Elena Valenciano Martínez-Orozco, în numele Grupului PSE, privind legea homofobă în Nigeria (B6-0114/2007),

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre şi Raül Romeva i Rueda, în numele Grupului Verts/ALE, privind Nigeria (B6-0115/2007). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre şi Raül Romeva i Rueda, în numele Grupului Verts/ALE, privind Nigeria (B6-0115/2007).

Timpul afectat luărilor de cuvânt va fi repartizat în conformitate cu articolul 142 din Regulamentul de procedură.

6.   Strategie politică anuală pentru 2008 (dezbatere)

Declaraţie a Comisiei: Strategie politică anuală pentru 2008

Margot Wallström (vicepreşedintă a Comisiei) a făcut declaraţia.

Au intervenit: Hartmut Nassauer, în numele Grupului PPE-DE, Hannes Swoboda, în numele Grupului PSE, Silvana Koch-Mehrin, în numele Grupului ALDE, Rebecca Harms, în numele Grupului Verts/ALE, Sylvia- Yvonne Kaufmann, în numele Grupului GUE/NGL, John Whittaker, în numele Grupului IND/DEM, Frank Vanhecke, în numele Grupului ITS, Alessandro Battilocchio, neafiliat, Salvador Garriga Polledo, Jan Andersson, István Szent-Iványi, Ryszard Czarnecki, Ingeborg Gräßle şi Catherine Guy-Quint.

PREZIDEAZĂ: Gérard ONESTA

Vicepreşedinte

Au intervenit: Andrew Duff, Brian Crowley, Malcolm Harbour, Margrietus van den Berg, Sophia in 't Veld, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Radwan, Genowefa Grabowska, Kyösti Virrankoski, John Bowis, Inés Ayala Sender, Diana Wallis, Robert Sturdy, Anne E. Jensen, Georg Jarzembowski, Alexander Stubb, Margot Wallström şi Hannes Swoboda.

Dezbaterea s-a încheiat.

7.   Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană şi Statele Unite ale Americii (dezbatere)

Declaraţie a Comisiei: Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană şi Statele Unite ale Americii

Jacques Barrot (vicepreşedinte al Comisiei) a făcut declaraţia.

PREZIDEAZĂ: Luisa MORGANTINI

Vicepreşedintă

Au intervenit: Georg Jarzembowski, în numele Grupului PPE-DE, Saïd El Khadraoui, în numele Grupului PSE, Jeanine Hennis-Plasschaert, în numele Grupului ALDE, Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, Eva Lichtenberger, în numele Grupului Verts/ALE, Jaromír Kohlíček, în numele Grupului GUE/NGL, Kathy Sinnott, în numele Grupului IND/DEM, Reinhard Rack, Brian Simpson, Paolo Costa, Timothy Kirkhope, Inés Ayala Sender, Jim Higgins, Józef Pinior, Christine De Veyrac, Antonio López-Istúriz White, Gay Mitchell şi Jacques Barrot.

Propunere de rezoluţie depusă, în temeiul articolului 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, ca încheiere a dezbaterii:

| — | Saïd El Khadraoui, în numele Comisiei TRAN, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (B6-0077/2007). |
| --- | --- |

—

Saïd El Khadraoui, în numele Comisiei TRAN, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (B6-0077/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.7 al PV din 14.03.2007.

PREZIDEAZĂ: Pierre MOSCOVICI

Vicepreşedinte

8.   Votare

Rezultatele detaliate ale voturilor (amendamente, voturi separate, voturi pe părţi, ...) figurează în anexa la procesul-verbal, „Rezultatele voturilor”.

8.1.   Finanţarea intervenţiilor de către FEOGA „Garantare” * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Raport privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanţare a intervenţiilor de către Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea Garantare (COM(2007)0012 — C6-0057/2007 — 2007/0005(CNS)) — Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală.

Raportor: Neil Parish (A6-0038/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 1)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat prin vot unic (P6_TA(2007)0058)

8.2.   Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 259/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 — C6-0076/2007 — 2007/0021(CNS)) — Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală.

Raportor: Neil Parish (A6-0051/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 2)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat prin vot unic (P6_TA(2007)0059)

8.3.   Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară * (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Raport referitor la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 — C6-0277/2006 — 2006/0151(CNS)) — Comisia bugetară.

Raportor: Janusz Lewandowski (A6-0056/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 3)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat prin vot unic (P6_TA(2007)0060)

8.4.   Evaluarea prudenţială a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar ***I (vot)

Raport referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar (COM(2006)0507 — C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)) — Comisia pentru probleme economice şi monetare.

Raportor: Wolf Klinz (A6-0027/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 4)

PROPUNEREA COMISIEI

Aprobat astfel cum a fost modificat (P6_TA(2007)0061)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat (P6_TA(2007)0061)

8.5.   Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (vot)

Raport privind responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat (2006/2133(INI)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportor: Richard Howitt (A6-0471/2006)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 5)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0062)

8.6.   O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (vot)

Raport privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (2006/2132(INI)) — Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe.

Raportoare: Amalia Sartori (A6-0033/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 6)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0063)

Intervenţii privind votarea:

| — | Raül Romeva i Rueda a prezentat un amendament oral la amendamentul 1, care nu a fost acceptat, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării sale în considerare; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda a prezentat un amendament oral la amendamentul 1, care nu a fost acceptat, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării sale în considerare;

| — | Amalia Sartori (raportoare) a prezentat un amendament oral la punctul 30, care a fost acceptat. |
| --- | --- |

—

Amalia Sartori (raportoare) a prezentat un amendament oral la punctul 30, care a fost acceptat.

8.7.   Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE) (vot)

Raport privind Recomandarea Comisiei din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică online legale (2005/737/CE) (2006/2008(INI)) — Comisia pentru probleme juridice.

Raportoare: Katalin Lévai (A6-0053/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 7)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0064)

9.   Explicaţii privind votul

Explicaţii scrise privind votul:

Explicaţiile privind votul prezentate în scris, în sensul articolului 163 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, figurează în stenograma prezentei şedinţe.

Explicaţii orale privind votul:

| — | Raport Janusz Lewandowski — A6-0056/2007: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport Janusz Lewandowski — A6-0056/2007: Andreas Mölzer

| — | Raport Richard Howitt — A6-0471/2006: Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport Richard Howitt — A6-0471/2006: Andreas Mölzer

| — | Raport Amalia Sartori — A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Raport Amalia Sartori — A6-0033/2007: Agnes Schierhuber, Frank Vanhecke

10.   Corectarea voturilor şi intenţiile de vot

Corectările voturilor şi intenţiile de vot figurează pe site-ul „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of vote (roll-call votes)”, precum şi în versiunea tipărită a anexei „Rezultatele voturilor prin apel nominal”.

Versiunea electronică de pe Europarl va fi actualizată regulat pe o perioadă de maxim două săptămâni de la data votului.

După acest termen, lista corectărilor voturilor şi a intenţiilor de vot va fi închisă pentru a fi tradusă şi publicată în Jurnalul Oficial.

*

- *

Antonio Tajani a anunţat că terminalul său de vot nu a funcţionat în timpul votării raportului Neil Parish — A6-0038/2007.

*

- *

Intervenţii privind organizarea timpului afectat votului

| — | James Nicholson (chestor), referindu-se la voturile asupra rapoartelor Neil Parish (A6-0038/2007şi A6-0051/2007), solicită ca, în viitor, să se evite stabilirea voturilor prin apel nominal la începutul timpului afectat votului (Preşedintele îi răspunde că cele două voturi prin apel nominal au fost clar indicate în listele de vot, care pot fi consultate de către deputaţi). |
| --- | --- |

—

James Nicholson (chestor), referindu-se la voturile asupra rapoartelor Neil Parish (A6-0038/2007şi A6-0051/2007), solicită ca, în viitor, să se evite stabilirea voturilor prin apel nominal la începutul timpului afectat votului (Preşedintele îi răspunde că cele două voturi prin apel nominal au fost clar indicate în listele de vot, care pot fi consultate de către deputaţi).

Numeroşi deputaţi şi-au anunţat intenţiile de vot în ceea ce priveşte voturile prin apel nominal asupra rapoartelor Neil Parish (A6-0038/2007şi A6-0051/2007) (a se vedea anexa „Rezultatele voturilor prin apel nominal”).

(Şedinţa, suspendată la 12.30, a fost reluată la 15.05.)

PREZIDEAZĂ: Edward McMILLAN-SCOTT

Vicepreşedinte

11.   Aprobarea procesului-verbal al şedinţei precedente

A intervenit Richard Corbett care, referindu-se la punctul 13 „Componenţa grupurilor politice”, se interesează cu privire la componenţa Grupului IND/DEM.

Procesul-verbal al şedinţei precedente a fost aprobat.

12.   Neproliferare şi dezarmare nucleară (dezbatere)

Declaraţii ale Consiliului şi ale Comisiei: Neproliferare şi dezarmare nucleară

Günter Gloser (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Benita Ferrero-Waldner (membră a Comisiei) au făcut declaraţiile.

Au intervenit: Stefano Zappalà, în numele Grupului PPE-DE, Martin Schulz, în numele Grupului PSE, Annemie Neyts-Uyttebroeck, în numele Grupului ALDE, Ģirts Valdis Kristovskis, în numele Grupului UEN, Angelika Beer, în numele Grupului Verts/ALE, Tobias Pflüger, în numele Grupului GUE/NGL, Bastiaan Belder, în numele Grupului IND/DEM, Karl von Wogau, Jan Marinus Wiersma, István Szent-Iványi, Caroline Lucas, Vittorio Agnoletto, Achille Occhetto, Jill Evans, Hubert Pirker, Ana Maria Gomes, Jana Hybášková şi Bogdan Klich.

PREZIDEAZĂ: Marek SIWIEC

Vicepreşedinte

Au intervenit: Günter Gloser şi Benita Ferrero-Waldner.

Propuneri de rezoluţie depuse, în temeiul articolului 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în încheierea dezbaterii:

| — | Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert şi Gisela Kallenbach, în numele Grupului Verts/ALE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0078/2007); |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Caroline Lucas, Jill Evans, Jean Lambert şi Gisela Kallenbach, în numele Grupului Verts/ALE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0078/2007);

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0085/2007); |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0085/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis şi Bogdan Klich, în numele Grupului PPE-DE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0087/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis şi Bogdan Klich, în numele Grupului PPE-DE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0087/2007);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0088/2007); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0088/2007);

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm şi Pedro Guerreiro, în numele Grupului GUE/NGL, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0093/2007); |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen, Jens Holm şi Pedro Guerreiro, în numele Grupului GUE/NGL, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0093/2007);

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes şi Achille Occhetto, în numele Grupului PSE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0095/2007). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes şi Achille Occhetto, în numele Grupului PSE, privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară (B6-0095/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.8 al PV din 14.03.2007.

13.   Asigurarea serviciilor de îngrijire a copiilor (dezbatere)

Declaraţii ale Consiliului şi ale Comisiei: Asigurarea serviciilor de îngrijire a copiilor

Günter Gloser (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Vladimír Špidla (membru al Comisiei) au făcut declaraţiile.

Au intervenit: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, în numele Grupului PPE-DE, Jan Andersson, în numele Grupului PSE, Hannu Takkula, în numele Grupului ALDE, Marcin Libicki, în numele Grupului UEN, Eva-Britt Svensson, în numele Grupului GUE/NGL, Kathy Sinnott, în numele Grupului IND/DEM, Irena Belohorská, neafiliată, Edit Bauer, Zita Gurmai, Marios Matsakis, Marek Aleksander Czarnecki, Pier Antonio Panzeri, Edite Estrela, Günter Gloser şi Vladimír Špidla.

Dezbaterea s-a încheiat.

14.   Comunicarea Comisiei: Strategia în domeniul politicii protecţiei consumatorului 2007-2013 (dezbatere)

Meglena Kuneva (membră a Comisiei) a prezentat comunicarea.

Au intervenit:, în temeiul procedurii „catch the eye”, pentru a adresa întrebări la care Meglena Kuneva a răspuns: Zita Pleštinská, Evelyne Gebhardt, Marianne Thyssen, Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Béatrice Patrie, Alexander Stubb, Olle Schmidt, Christel Schaldemose, Martin Dimitrov, Toine Manders, Piia-Noora Kauppi, Barbara Weiler, Czesław Adam Siekierski şi Christopher Heaton-Harris.

Acest punct a fost examinat.

PREZIDEAZĂ: Diana WALLIS

Vicepreşedintă

15.   Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei)

Parlamentul examinează o serie de întrebări adresate Comisiei (B6-0012/2007).

Prima parte

Întrebare 44 (Claude Moraes):

Stavros Dimas (membru al Comisiei) a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Claude Moraes, Sarah Ludford şi Alexander Stubb.

Întrebare 45 (Liam Aylward): Educarea tinerilor în privinţa problemelor de mediu

Stavros Dimas a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Liam Aylward şi Laima Liucija Andrikienė.

Întrebare 46 (Antonis Samaras): Recunoaşterea diplomelor universitare

Jacques Barrot (vicepreşedinte al Comisiei) a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Antonis Samaras.

A doua parte

Întrebare 47 (Marc Tarabella): Neaplicarea Regulamentului (CE) nr. 261/2004 privind drepturile pasagerilor aerieni în eventualitatea suprarezervării, întârzierii sau anulării zborurilor.

Jacques Barrot a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Marc Tarabella, Reinhard Rack şi Jörg Leichtfried.

Întrebare 48 (Bernd Posselt): Reţeaua magistrală în Europa

Jacques Barrot a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Bernd Posselt, Paul Rübig şi Jörg Leichtfried.

Întrebare 49 (Dimitrios Papadimoulis): Decizia judecătorească privind rambursarea datoriilor statului grec faţă de compania Olympic Airways (OA)

Jacques Barrot a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Dimitrios Papadimoulis şi Georgios Papastamkos.

Întrebările 50, 52 şi 53 vor primi răspunsuri scrise.

Întrebare 54 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Cooperarea în domeniul transportului cu ţările vecine şi, în special, cu ţările mediteraneene

Jacques Barrot a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Întrebarea 55 va primi un răspuns scris.

Întrebare 56 (Danutė Budreikaitė): Noi surse de energie

Janez Potočnik (membru al Comisiei) a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis şi Paul Rübig.

Întrebare 57 (Teresa Riera Madurell): Femeile şi ştiinţa

Janez Potočnik a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Teresa Riera Madurell şi Danutė Budreikaitė.

Întrebare 58 (Sarah Ludford): Contrafacerea medicamentelor

Günter Verheugen (vicepreşedinte al Comisiei) a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Sarah Ludford.

Întrebare 59 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Măsuri de consolidare a spiritului antreprenorial european

Günter Verheugen a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Marie Panayotopoulos-Cassiotou şi Danutė Budreikaitė.

Întrebare 60 (Glenis Willmott): Ingineria în Uniunea Europeană

Günter Verheugen a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Glenis Willmott.

Întrebare 61 (Georgios Papastamkos): Emisiile de dioxid de carbon datorate vehiculelor automobile

Günter Verheugen a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Georgios Papastamkos.

Întrebările la care nu s-a răspuns din lipsă de timp vor primi răspunsuri scrise (a se vedea Anexa Stenogramei).

Timpul afectat întrebărilor adresate Comisiei s-a încheiat.

(Şedinţa, suspendată la 19.35, a fost reluată la 21.00.)

PREZIDEAZĂ: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Vicepreşedinte

16.   Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin * (dezbatere)

Raport referitor la propunerea de regulament a Consiliului privind comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS)) — Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală.

Raportoare: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

A intervenit Mariann Fischer Boel (membră a Comisiei).

Bernadette Bourzai şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: Duarte Freitas, în numele Grupului PPE-DE, Marc Tarabella, în numele Grupului PSE, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, în numele Grupului Verts/ALE, Jean-Claude Martinez, în numele Grupului ITS, Gábor Harangozó şi Mariann Fischer Boel.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.4 al PV din 14.03.2007.

17.   Ratificarea Convenţiei consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM * (dezbatere)

Raport privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportoare: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

A intervenit Jacques Barrot (vicepreşedinte al Comisiei).

Mary Lou McDonald şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (raportoarea pentru aviz a Comisiei TRAN), Marie Panayotopoulos-Cassiotou, în numele Grupului PPE-DE, Proinsias De Rossa, Robert Navarro şi Jacques Barrot.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.5 al PV din 14.03.2007.

18.   Agenţia europeană de siguranţă a aviaţiei ***I (dezbatere)

Raport privind propunerea de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — Comisia pentru transporturi şi turism.

Raportor: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

A intervenit Jacques Barrot (vicepreşedinte al Comisiei).

Jörg Leichtfried şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: Zsolt László Becsey, în numele Grupului PPE-DE, Robert Evans, în numele Grupului PSE, Arūnas Degutis, în numele Grupului ALDE, Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, Eva Lichtenberger, în numele Grupului Verts/ALE, Vladimír Remek, în numele Grupului GUE/NGL, Georg Jarzembowski, Inés Ayala Sender şi Marios Matsakis.

PREZIDEAZĂ: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Vicepreşedintă

Au intervenit: Jaromír Kohlíček, Luís Queiró, Silvia-Adriana Ţicău, Alojz Peterle, Christine De Veyrac şi Jacques Barrot.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.3 al PV din 14.03.2007.

19.   Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (dezbatere)

Întrebare orală (O-0013/2007) adresată de Marcin Libicki, în numele Comisiei PETI, pentru Comisie: Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (B6-0015/2007)

Marcin Libicki a dezvoltat întrebarea orală.

Stavros Dimas (membru al Comisiei) a răspuns la întrebarea orală

Au intervenit: Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, Anne Van Lancker, în numele Grupului PSE, David Hammerstein Mintz, în numele Grupului Verts/ALE, David Casa, Louis Grech, Joseph Muscat, John Attard-Montalto şi Stavros Dimas.

Propunere de rezoluţie depusă, în temeiul articolului 108 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, ca încheiere a dezbaterii:

| — | David Hammerstein Mintz, în numele Grupului Verts/ALE, şi Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, privind vânătoarea de primăvară şi vânătoarea la capcană a păsărilor migratoare în Malta (B6-0119/2007). |
| --- | --- |

—

David Hammerstein Mintz, în numele Grupului Verts/ALE, şi Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, privind vânătoarea de primăvară şi vânătoarea la capcană a păsărilor migratoare în Malta (B6-0119/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.3 al PV din 15.03.2007.

20.   Ordinea de zi a următoarei şedinţe

A fost stabilită ordinea de zi a şedinţei de a doua zi (documentul „Ordinea de zi” PE 385.050/OJME).

21.   Ridicarea şedinţei

Şedinţa a fost ridicată la 23.20.

Harald Rømer

Secretar General

Mechtild Rothe

Vicepreşedintă

---

(1)  Acest titlu nu este încă disponibil în toate limbile.

1

(2)  Acest titlu nu este încă disponibil în toate limbile.

2

---

LISTĂ DE PREZENŢĂ

Au semnat:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Post, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

ANEXA I

REZULTATELE VOTURILOR

Semnificaţia abrevierilor şi simbolurilor

| + | adoptat |
| --- | --- |
| - | respins |
| ↓ | caduc |
| R | retras |
| AN (..., ..., ...) | vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| VE (..., ..., ...) | vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| div | vot pe părţi |
| vs | vot separat |
| am | amendament |
| AC | amendament de compromis |
| PC | partea corespunzătoare |
| S | amendament supresiv |
| = | amendamente identice |
| § | alineat / punct |
| art | articol |
| cons | considerent |
| PR | propunere de rezoluţie |
| PRC | propunere comună de rezoluţie |
| SEC | vot secret |

+

adoptat

-

respins

↓

caduc

R

retras

AN (..., ..., ...)

vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

VE (..., ..., ...)

vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

div

vot pe părţi

vs

vot separat

am

amendament

AC

amendament de compromis

PC

partea corespunzătoare

S

amendament supresiv

=

amendamente identice

§

alineat / punct

art

articol

cons

considerent

PR

propunere de rezoluţie

PRC

propunere comună de rezoluţie

SEC

vot secret

1.   Finanţarea intervenţiilor de către FEOGA „Garantare” *

Raport: Neil PARISH (A6-0038/2007)

| Obiect | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- |
| Vot unic | AN | + | 352, 29, 11 |

Obiect

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Vot unic

AN

+

352, 29, 11

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE vot final

IND/DEM vot final

2.   Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia *

Raport: Neil PARISH (A6-0051/2007)

| Obiect | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- |
| Vot unic | AN | + | 463, 4, 17 |

Obiect

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Vot unic

AN

+

463, 4, 17

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

3.   Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară *

Raport: Janusz LEWANDOWSKI (A6-0056/2007)

| Obiect | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- |
| Vot unic | | + | |

Obiect

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Vot unic

+

4.   Evaluarea prudenţială a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar ***I

Raport: Wolf KLINZ (A6-0027/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Întregul text | 115 | ALDE, PPE-DE+ PSE | | + | |
| 1-114 | Comisie | | ↓ | |
| Considerentul 4 | 116 | SANCHEZ PRESEDO ea | | R | |
| Vot: propunere modificată | | + | |
| Vot: rezoluţie legislativă | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Întregul text

115

ALDE, PPE-DE+ PSE

+

1-114

Comisie

↓

Considerentul 4

116

SANCHEZ PRESEDO ea

R

Vot: propunere modificată

+

Vot: rezoluţie legislativă

+

5.   Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat

Raport: Richard HOWITT (A6-0471/2006)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| După § 1 | 16 | GUE/NGL | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 6 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 5 | 7 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 6 | 8 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 27 | 9 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 29 | 4 | ALDE | | - | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 32 | 10S | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 33 | 11S | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 37 | 12S | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 42 | 13 | PSE + PPE-DE | | + | |
| § 43 | 14S | PSE + PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | ↓ | |
| § 46 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 63 | 15S | PSE + PPE-DE | | + | |
| După Considerentul A | 3 | ITS | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

După § 1

16

GUE/NGL

-

17

GUE/NGL

-

§ 4

6

PSE + PPE-DE

+

§ 5

7

PSE + PPE-DE

+

§ 6

8

PSE + PPE-DE

+

§ 27

9

PSE + PPE-DE

+

§ 29

4

ALDE

-

1

Verts/ALE

-

§ 32

10S

PSE + PPE-DE

+

§ 33

11S

PSE + PPE-DE

+

§ 37

12S

PSE + PPE-DE

+

§ 42

13

PSE + PPE-DE

+

§ 43

14S

PSE + PPE-DE

+

5

ALDE

↓

§ 46

2

Verts/ALE

-

§ 63

15S

PSE + PPE-DE

+

După Considerentul A

3

ITS

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

6.   O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010

Raport: Amalia SARTORI (A6-0033/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 263, 351, 10 |
| § 3 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4, prima liniuţă | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4, a doua liniuţă | § | text original | vs | - | |
| După § 4 | 1 | Verts/ALE | VE | - | 315, 325, 19 |
| § 5 | § | text original | vs | - | |
| § 8, liniuţa 5 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| După § 8 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| § 10 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 11 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 16 | § | text original | vs | + | |
| § 17 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| § 18 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 20 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 437, 227, 18 |
| § 21 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § | text original | | ↓ | |
| § 23, Parte introductivă | 3 | Verts/ALE | | - | |
| § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23, prima liniuţă | § | text original | vs | + | |
| § 23, liniuţa 4 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 383, 268, 13 |
| 3 | - | |
| § 23, liniuţa 5 | § | text original | vs | + | |
| § 23, liniuţa 6 | § | text original | vs | - | |
| § 24 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 27 | § | text original | vs | + | |
| § 28 | § | text original | vs | + | |
| § 30 | § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 32 | § | text original | vs | + | |
| § 33 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | text original | vs | + | |
| § 35 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 1

5

GUE/NGL

-

§

text original

div

1

+

2/VE

-

263, 351, 10

§ 3

§

text original

div

1

+

2

+

§ 4, prima liniuţă

§

text original

div

1

+

2

+

§ 4, a doua liniuţă

§

text original

vs

-

După § 4

1

Verts/ALE

VE

-

315, 325, 19

§ 5

§

text original

vs

-

§ 8, liniuţa 5

§

text original

div

1

+

2

-

După § 8

6

GUE/NGL

-

7

GUE/NGL

-

§ 9

§

text original

div

1

+

2

+

3

+

4

+

§ 10

4

PPE-DE

+

§ 11

8

GUE/NGL

-

§ 16

§

text original

vs

+

§ 17

§

text original

div

1

+

2

-

3

+

§ 18

§

text original

div

1

+

2

-

§ 20

§

text original

div

1

+

2/VE

+

437, 227, 18

§ 21

2

Verts/ALE

+

§

text original

↓

§ 23, Parte introductivă

3

Verts/ALE

-

§

text original

div

1

+

2

+

§ 23, prima liniuţă

§

text original

vs

+

§ 23, liniuţa 4

§

text original

div

1

+

2/VE

+

383, 268, 13

3

-

§ 23, liniuţa 5

§

text original

vs

+

§ 23, liniuţa 6

§

text original

vs

-

§ 24

§

text original

div

1

+

2

+

§ 26

§

text original

div

1

+

2

+

§ 27

§

text original

vs

+

§ 28

§

text original

vs

+

§ 30

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 32

§

text original

vs

+

§ 33

§

text original

div

1

+

2

-

§ 34

§

text original

vs

+

§ 35

§

text original

div

1

+

2

+

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE

§ 1

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „nu include nicio nouă propunere legislativă şi”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 4, prima liniuţă

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „de exemplu, prin purtarea forţată de burka, niqab sau mască”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 18

Prima parte:„invită statele membre ... risc mai ridicat de exploatare”„”

A doua parte: şi, din acest motiv, solicită aplicarea ...

§ 24

Prima parte: solicită Comisiei să se asigure ... întâmplă în cazul acestei directive;

A doua parte:„solicită Consiliului ... concilierea vieţii familiale cu cea profesională;”

§ 33

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „obligatorii”

A doua parte: acest cuvânt

§ 35

Prima parte:„invită instituţiile ... la nivel administrativ”

A doua parte:„şi să-şi fixeze ca obiectiv ..., în special în posturi importante;”

IND/DEM

§ 3

Prima parte:„invită Comisia ... prezenta foaie de parcurs;”

A doua parte:„consideră că... în conformitate cu foaia de parcurs;”

§ 23, Parte introductivă

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „Comisia, în colaborare cu”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 26

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „pe baza lucrărilor ... luarea de decizii”

A doua parte: aceste cuvinte

PPE-DE, IND/DEM

§ 8, liniuţa 5

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „dacă este nevoie, prin intermediul stabilirii unor cote specifice”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 9:

Prima parte:„solicită Comisiei ... dreptul femeilor la sănătate”

A doua parte:„inclusiv la sănătatea sexuală şi la cea reproductivă”

A treia parte:„reafirmă... HIV/SIDA”

A patra parte:„să se lărgească ... precum şi la serviciile de sănătate”

§ 17

Prima parte:„solicită Comisiei ... eficacitatea”

A doua parte:„cotelor sau”

A treia parte:„rezerve ... la programe (abordare specifică);”

§ 20

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „şi drepturile femeilor de a da naştere;”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 23, liniuţa 4

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „şi a partenerilor de sex masculin” şi „obligatoriu”

A doua parte:„şi a partenerilor de sex masculin”

A treia parte:„obligatoriu”

Cereri de vot separat

PPE-DE: §§ 4 a doua liniuţă, 5, 23 liniuţele 5 şi 6, 28 şi 32

IND/DEM: §§ 5, 16, 23 prima liniuţă, 27, 32, 33, 34 şi 35

Chestiuni diverse

Amalia Sartori, în numele Grupului PPE-DE, a propus următorul amendament la punctul 30:

30. consideră că, în cazul în care mass-media ar face cunoscute bunele exemple legate atât de rolurile femeilor în societate, cât şi de realizările acestora în toate sectoarele, care trebuie subliniate pentru a crea o imagine pozitivă a femeilor şi pentru a încuraja implicarea altor femei şi bărbaţi în realizarea egalităţii între sexe şi a unui echilibru între muncă şi viaţa personală, acest lucru ar contribui în mod semnificativ la combaterea stereotipurilor negative cu care se confruntă femeile; invită, prin urmare, Comisia
  să încurajeze iniţiative
  , de exemplu, în cadrul programului Media 2007, pentru a sensibiliza într-o mai mare măsură mass-media, de exemplu, prin intermediul unor forumuri permanente de consultare cu membri din acest sector, în ceea ce priveşte stereotipurile pe care le transmit, şi pentru a promova egalitatea şanselor, în special prin informarea şi sensibilizarea tinerilor şi a tinerelor;

7.   Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile de muzică on-line legale (2005/737/CE)

Raport: Katalin LÉVAI (A6-0053/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 4 | ALDE | | - | |
| § 6, liniuţa 5 | 5 | ALDE | | - | |
| § 6, liniuţa 15 | 6 | ALDE | | - | |
| § 6, liniuţa 18 | 7S | ALDE | | - | |
| § 8 | 8 | ALDE | | - | |
| Considerentul D | 1S | ALDE | | - | |
| Considerentul N | 2 | ALDE | | - | |
| Considerentul W | 3S | ALDE | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 1

4

ALDE

-

§ 6, liniuţa 5

5

ALDE

-

§ 6, liniuţa 15

6

ALDE

-

§ 6, liniuţa 18

7S

ALDE

-

§ 8

8

ALDE

-

Considerentul D

1S

ALDE

-

Considerentul N

2

ALDE

-

Considerentul W

3S

ALDE

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

---

ANEXA II

REZULTATUL VOTULUI PRIN APEL NOMINAL

1.   Raportul Parish A6-0038/2007

Rezoluţie

Pentru: 352

ALDE: Attwooll, Busk, Cappato, Ciornei, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Lundgren

ITS: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Rivera

PPE-DE: Anastase, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Pack, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Weber Manfred, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Chervenyakov, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Gebhardt, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sârbu, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Staes, Ždanoka

Împotrivă: 29

ALDE: Silaghi

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Le Pen Jean-Marie, Mote

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Harbour, Jackson, Tannock

PSE: Andersson, Hedh, Schaldemose, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Abţineri: 11

IND/DEM: Krupa, Tomczak

ITS: Martinez

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Jan Christian Ehler, Albert Deß, Eija-Riitta Korhola, John Purvis, Antolín Sánchez Presedo, Gérard Onesta, Romano Maria La Russa, Sebastiano (Nello) Musumeci, Liam Aylward, Konrad Szymański, Christa Klaß, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia-Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Małgorzata Handzlik, Werner Langen, Evgeni Kirilov, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

Împotrivă:
  Geoffrey Van Orden, Jens-Peter Bonde, Martin Callanan, Robert Sturdy, Nils Lundgren,

Abţineri:
  Kathy Sinnott,

2.   Raportul Parish A6-0051/2007

Rezoluţie

Pentru: 463

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Costa, Degutis, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Martin, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sofianski, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Chervenyakov, Chiesa, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dîncu, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Howitt, Hughes, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paparizov, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Staes, Ždanoka

Împotrivă: 4

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Sumberg, Zwiefka

UEN: Masiel

Abţineri: 17

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

PSE: Creţu Corina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Timothy Kirkhope, Kathy Sinnott, Geoffrey Van Orden, Jan Christian Ehler, Eija-Riitta Korhola, Margrietus van den Berg, Avril Doyle, Anja Weisgerber, Gérard Deprez, Marcin Libicki, Michał Tomasz Kamiński, Jacek Protasiewicz, Ville Itälä, Glyn Ford, Giovanni Claudio Fava, José Albino Silva Peneda, Piia Noora Kauppi, Etelka Barsi-Pataky, Alain Lipietz, Alexander Radwan, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer, Richard James Ashworth, Nirj Deva, David Martin, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Fernand Le Rachinel, Rosa Miguélez Ramos, Edite Estrela, Margrietus van den Berg, Richard Corbett, Jo Leinen, Michael Gahler, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Luisa Morgantini, Alexandra Dobolyi, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Carlos Carnero González, María Sornosa Martínez, Dorette Corbey, Søren Bo Søndergaard, Ieke van den Burg, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris, Lilli Gruber, Lutz Goepel, Alfredo Antoniozzi, Mario Mauro, Mario Mantovani, Amalia Sartori, Thierry Cornillet, Astrid Lulling, Lívia Járóka, Béla Glattfelder, Rainer Wieland, Maria Martens, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Bernard Poignant, Francesco Musotto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Andreas Schwab, Christoph Konrad, Evgeni Kirilov, Małgorzata Handzlik, Catherine Stihler, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski

---

TEXTE ADOPTATE

P6_TA(2007)0058

Finanţarea intervenţiilor de către FEOGA secţiunea „Garantare” *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1883/78 privind normele generale de finanţare a intervenţiilor de către Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea Garantare (COM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0012) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0012) (1),

| — | având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0057/2007),

| — | având în vedere articolul 51 şi articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 şi articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0038/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0038/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea Comisiei;

| 4. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TA(2007)0059

Derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitor la propunerea de regulament al Consiliului de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 2597/97 în ceea ce priveşte laptele de consum produs în Estonia (COM(2007)0048 - C6-0076/2007 - 2007/0021(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0048) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0048) (1),

| — | având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0076/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0076/2007),

| — | având în vedere articolul 51 şi articolul 43 alineatul (1) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 şi articolul 43 alineatul (1) din Tratatul CE,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0051/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0051/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează sa modifice în mod substanţial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează sa modifice în mod substanţial propunerea Comisiei;

| 4. | încredinţează Preşedintelui sarcina de transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredinţează Preşedintelui sarcina de transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TA(2007)0060

Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 privind disciplina bugetară (COM(2006)0448 - C6-0277/2006 - 2006/0151(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Consiliului (COM(2006)0448) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Consiliului (COM(2006)0448) (1),

| — | având în vedere articolele 37, 279 şi 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0277/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 37, 279 şi 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0277/2006),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0056/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează sa modifice în mod substanţial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează sa modifice în mod substanţial propunerea Comisiei;

| 4. | încredinţează Preşedintelui sarcina de transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredinţează Preşedintelui sarcina de transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TA(2007)0061

Evaluarea prudenţială a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii deţinute la entităţi din sectorul financiar (COM(2006)0507 - C6-0298/2006 — 2006/0166(COD)))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei, prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2006)0507) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2006)0507) (1),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) şi articolul 55 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0298/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) şi articolul 55 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0298/2006),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare (A6-0027/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare (A6-0027/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TC1-COD(2006)0166

Poziţia Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2007 în vederea adoptării Directivei 2007/.../CE a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 92/49/CEE a Consiliului şi a Directivelor 2002/83/CE, 2004/39/CE, 2005/68/CE şi 2006/48/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului în ceea ce priveşte normele de procedură şi criteriile de evaluare aplicabile evaluării prudenţiale a achiziţiilor şi majorărilor de participaţii în sectorul financiar

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2007/44/CE.)

P6_TA(2007)0062

Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (2006/2133(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă: a face din Europa un pol al excelenţei în domeniul de răspunderii sociale a societăţilor (COM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă: a face din Europa un pol al excelenţei în domeniul de răspunderii sociale a societăţilor (COM(2006)0136),

| — | având în vedere cele mai recunoscute două standarde la nivel internaţional în ceea ce priveşte conduita întreprinderilor: Declaraţia de principii tripartită privind întreprinderile multinaţionale şi politica socială a Organizaţiei Internaţionale a Muncii, revizuită ultima dată în 2001 şi „Orientările pentru întreprinderile multinaţionale” ale Organizaţiei pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică (OCDE), revizuită ultima dată în 2000, precum şi codurile de conduită agreate sub egida altor organizaţii internaţionale precum Organizaţia pentru Alimentaţie şi Agricultură a ONU, Organizaţia Mondială a Sănătăţii şi Banca Mondială, dar şi eforturile depuse sub auspiciile Conferinţei Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Comerţ şi Dezvoltare, în legătură cu activităţile întreprinderilor din ţările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele mai recunoscute două standarde la nivel internaţional în ceea ce priveşte conduita întreprinderilor: Declaraţia de principii tripartită privind întreprinderile multinaţionale şi politica socială a Organizaţiei Internaţionale a Muncii, revizuită ultima dată în 2001 şi „Orientările pentru întreprinderile multinaţionale” ale Organizaţiei pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică (OCDE), revizuită ultima dată în 2000, precum şi codurile de conduită agreate sub egida altor organizaţii internaţionale precum Organizaţia pentru Alimentaţie şi Agricultură a ONU, Organizaţia Mondială a Sănătăţii şi Banca Mondială, dar şi eforturile depuse sub auspiciile Conferinţei Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Comerţ şi Dezvoltare, în legătură cu activităţile întreprinderilor din ţările în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere Declaraţia OIM privind principiile şi drepturile fundamentale la locul de muncă adoptată în 1998 şi convenţiile OIM de stabilire a unor norme fundamentale universale de muncă cu privire la abolirea muncii forţate, C29 (1930) şi C105 (1957), libertatea de asociere şi dreptul la negociere colectivă, C87 (1948) şi C98 (1949), abolirea muncii copiilor, C138 (1973) şi C182 (1999); şi nediscriminarea la încadrarea în muncă, C100 (1951) şi C111 (1958), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia OIM privind principiile şi drepturile fundamentale la locul de muncă adoptată în 1998 şi convenţiile OIM de stabilire a unor norme fundamentale universale de muncă cu privire la abolirea muncii forţate, C29 (1930) şi C105 (1957), libertatea de asociere şi dreptul la negociere colectivă, C87 (1948) şi C98 (1949), abolirea muncii copiilor, C138 (1973) şi C182 (1999); şi nediscriminarea la încadrarea în muncă, C100 (1951) şi C111 (1958),

| — | având în vedere Declaraţia universală a drepturilor omului a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 1948 şi, în special, proclamaţia conform căreia fiecare individ şi organism al societăţii este invitat să îşi exercite rolul de a asigura respectarea universală a drepturilor omului, Pactul său internaţional din 1966 cu privire la drepturile civile şi politice, Pactul său din 1966 cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale, Convenţia sa din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenţia sa privind drepturile copilului din 1989; şi proiectul său de Declaraţie din 1994 privind drepturile populaţiilor indigene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia universală a drepturilor omului a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 1948 şi, în special, proclamaţia conform căreia fiecare individ şi organism al societăţii este invitat să îşi exercite rolul de a asigura respectarea universală a drepturilor omului, Pactul său internaţional din 1966 cu privire la drepturile civile şi politice, Pactul său din 1966 cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale, Convenţia sa din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenţia sa privind drepturile copilului din 1989; şi proiectul său de Declaraţie din 1994 privind drepturile populaţiilor indigene,

| — | având în vedere Convenţia privind lupta împotriva corupţiei a OCDE (1997), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia privind lupta împotriva corupţiei a OCDE (1997),

| — | având în vedere Iniţiativa de Raportare Globală privind orientările pentru dezvoltare durabilă şi raportare ale grupului G3, 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Iniţiativa de Raportare Globală privind orientările pentru dezvoltare durabilă şi raportare ale grupului G3, 2006,

| — | având în vedere iniţiativa „Global Compact” a ONU, lansată în iulie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere iniţiativa „Global Compact” a ONU, lansată în iulie 2000,

| — | având în vedere anunţul din 6 octombrie 2006 făcut de „Global Compact” şi de Iniţiativa de Raportare Globală privind formarea unei „alianţe strategice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunţul din 6 octombrie 2006 făcut de „Global Compact” şi de Iniţiativa de Raportare Globală privind formarea unei „alianţe strategice”,

| — | având în vedere normele ONU privind responsabilităţile societăţilor transnaţionale şi a altor întreprinderi comerciale, privind drepturile omului, 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere normele ONU privind responsabilităţile societăţilor transnaţionale şi a altor întreprinderi comerciale, privind drepturile omului, 2003,

| — | având în vedere rezultatele reuniunii la nivel înalt a ONU pe tema dezvoltării durabile, organizate în 2002, la Johannesburg, şi în special apelul lansat în favoarea iniţiativelor interguvernamentale în materie de responsabilitate a întreprinderilor, precum şi concluziile Consiliului din 3 decembrie 2002 privind urmările reuniunii la nivel înalt, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele reuniunii la nivel înalt a ONU pe tema dezvoltării durabile, organizate în 2002, la Johannesburg, şi în special apelul lansat în favoarea iniţiativelor interguvernamentale în materie de responsabilitate a întreprinderilor, precum şi concluziile Consiliului din 3 decembrie 2002 privind urmările reuniunii la nivel înalt,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU „Către parteneriate globale - Cooperare consolidată între Organizaţia Naţiunilor Unite şi toţi partenerii implicaţi, în special sectorul privat” din 10 august 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU „Către parteneriate globale - Cooperare consolidată între Organizaţia Naţiunilor Unite şi toţi partenerii implicaţi, în special sectorul privat” din 10 august 2005,

| — | având în vedere numirea unui reprezentant special al Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru afaceri şi drepturile omului, raportul său interimar din 22 februarie 2006 privind problema drepturilor omului şi a societăţilor transnaţionale şi a altor întreprinderi de afaceri şi consultările regionale organizate la Johannesburg, în perioada 27-28 martie 2006 şi la Bangkok, în perioada 26-27 iunie 2006 şi, |
| --- | --- |

—

având în vedere numirea unui reprezentant special al Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru afaceri şi drepturile omului, raportul său interimar din 22 februarie 2006 privind problema drepturilor omului şi a societăţilor transnaţionale şi a altor întreprinderi de afaceri şi consultările regionale organizate la Johannesburg, în perioada 27-28 martie 2006 şi la Bangkok, în perioada 26-27 iunie 2006 şi,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 15 ianuarie 1999 privind normele comunitare aplicabile întreprinderile europene care desfăşoară activităţi în ţările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (1), care recomandă crearea unui cod european de conduită model, susţinut de un dispozitiv european de monitorizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 15 ianuarie 1999 privind normele comunitare aplicabile întreprinderile europene care desfăşoară activităţi în ţările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (1), care recomandă crearea unui cod european de conduită model, susţinut de un dispozitiv european de monitorizare,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competenţa judiciară, recunoaşterea şi executarea hotărârilor în materie civilă şi comercială (2) care înlocuieşte Convenţia de la Bruxelles din 1968 în ceea ce priveşte relaţiile dintre Danemarca şi alte state membre; |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competenţa judiciară, recunoaşterea şi executarea hotărârilor în materie civilă şi comercială (2) care înlocuieşte Convenţia de la Bruxelles din 1968 în ceea ce priveşte relaţiile dintre Danemarca şi alte state membre;

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizaţiilor la un sistem comunitar de management de mediu şi audit (EMAS) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizaţiilor la un sistem comunitar de management de mediu şi audit (EMAS) (3),

| — | având în vedere Rezoluţia Consiliului din 3 decembrie 2001 (4) privind urmările cărţii verzi privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Consiliului din 3 decembrie 2001 (4) privind urmările cărţii verzi privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 30 mai 2002 referitoare la cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 30 mai 2002 referitoare la cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (5),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuţia întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 13 mai 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuţia întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (6),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2001/453/CE din 30 mai 2001 privind recunoaşterea, evaluarea şi expunerea problemelor de mediu în bilanţurile anuale şi în rapoartele anuale ale societăţilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2001/453/CE din 30 mai 2001 privind recunoaşterea, evaluarea şi expunerea problemelor de mediu în bilanţurile anuale şi în rapoartele anuale ale societăţilor (7),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 4 iulie 2002 privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social intitulată: „Promovarea normelor de muncă fundamentale şi îmbunătăţirea guvernării sociale în contextul globalizării” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 4 iulie 2002 privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social intitulată: „Promovarea normelor de muncă fundamentale şi îmbunătăţirea guvernării sociale în contextul globalizării” (8),

| — | având în vedere Rezoluţia Consiliului din 6 februarie 2003 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (9); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Consiliului din 6 februarie 2003 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (9);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Guvernare şi dezvoltare” (COM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Guvernare şi dezvoltare” (COM(2003)0615),

| — | având în vedere Directiva 2003/51/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 iunie 2003 privind conturile anuale şi conturile consolidate ale anumitor forme de societăţi, ale băncilor şi ale altor instituţii financiare şi ale întreprinderilor de asigurare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/51/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 iunie 2003 privind conturile anuale şi conturile consolidate ale anumitor forme de societăţi, ale băncilor şi ale altor instituţii financiare şi ale întreprinderilor de asigurare (10),

| — | având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii (11),

| — | având în vedere raportul final al Forumului european multilateral (FEM) privind RSI din 29 iunie 2004, în special, a şaptea recomandare care promovează crearea unui cadru legal pentru RSI, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Forumului european multilateral (FEM) privind RSI din 29 iunie 2004, în special, a şaptea recomandare care promovează crearea unui cadru legal pentru RSI,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării - contribuţia politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toţi” (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării - contribuţia politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toţi” (COM(2004)0383),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piaţa internă faţă de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE şi 2002/65/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului şi Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piaţa internă faţă de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE şi 2002/65/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului şi Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (12),

| — | având în vedere Consiliul European de primăvară din 22 şi 23 martie 2005 care a relansat strategia de la Lisabona, axând parteneriatul dintre instituţiile UE, statele membre şi societatea civilă pe tema „Să lucrăm împreună pentru dezvoltare şi locuri de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consiliul European de primăvară din 22 şi 23 martie 2005 care a relansat strategia de la Lisabona, axând parteneriatul dintre instituţiile UE, statele membre şi societatea civilă pe tema „Să lucrăm împreună pentru dezvoltare şi locuri de muncă”,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în ţările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în ţările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind revizuirea strategiei pentru dezvoltare durabilă - o platformă de acţiune (COM(2005)0658), precum şi noua strategie pentru dezvoltare durabilă a UE, adoptată de Consiliul European la 15 şi 16 iunie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind revizuirea strategiei pentru dezvoltare durabilă - o platformă de acţiune (COM(2005)0658), precum şi noua strategie pentru dezvoltare durabilă a UE, adoptată de Consiliul European la 15 şi 16 iunie 2006,

| — | având în vedere declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentul European şi a Comisiei din 20 decembrie 2005 privind politica europeană de dezvoltare: „Consensul european” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentul European şi a Comisiei din 20 decembrie 2005 privind politica europeană de dezvoltare: „Consensul european” (14),

| — | având în vedere noul Sistem de Preferinţe Generalizate (SPG+), intrat în vigoare de la 1 ianuarie 2006, pus în aplicare pentru prima dată prin Regulamentul (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferinţe generalizate (15) care acordă accesul liber, fără plata drepturilor vamale, sau o reducere tarifară a acestora pentru un număr mai mare de produse şi include, de asemenea, un nou stimulent pentru ţările vulnerabile, care se confruntă cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare specifice, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Sistem de Preferinţe Generalizate (SPG+), intrat în vigoare de la 1 ianuarie 2006, pus în aplicare pentru prima dată prin Regulamentul (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferinţe generalizate (15) care acordă accesul liber, fără plata drepturilor vamale, sau o reducere tarifară a acestora pentru un număr mai mare de produse şi include, de asemenea, un nou stimulent pentru ţările vulnerabile, care se confruntă cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare specifice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toţi - contribuţia UE la punerea în aplicare a unei agende de muncă decente în lume” (COM(2006)0249) (Comunicarea Comisiei privind munca decentă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toţi - contribuţia UE la punerea în aplicare a unei agende de muncă decente în lume” (COM(2006)0249) (Comunicarea Comisiei privind munca decentă),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind iniţiativa europeană în materie de transparenţă (COM(2006)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind iniţiativa europeană în materie de transparenţă (COM(2006)0194),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 6 iulie 2006 privind comerţul echitabil şi dezvoltarea (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 6 iulie 2006 privind comerţul echitabil şi dezvoltarea (16),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului afacerilor şi consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană — Un plan pentru a merge înainte” (COM(2003)0284) (Planul de acţiune privind guvernarea corporativă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea dreptului afacerilor şi consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană — Un plan pentru a merge înainte” (COM(2003)0284) (Planul de acţiune privind guvernarea corporativă),

| — | având în vedere audierea organizată la 5 octombrie 2006de Comisia sa pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale „Responsabilitatea socială a întreprinderilor - există o abordare europeană?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea organizată la 5 octombrie 2006de Comisia sa pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale „Responsabilitatea socială a întreprinderilor - există o abordare europeană?”,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, precum şi avizele Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi ale Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe (A6-0471/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, precum şi avizele Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi ale Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe (A6-0471/2006),

| A. | întrucât întreprinderile nu se pot substitui autorităţilor publice, atunci când acestea din urmă nu reuşesc să îşi exercite controlul asupra respectării normelor sociale şi de mediu, |
| --- | --- |

A.

întrucât întreprinderile nu se pot substitui autorităţilor publice, atunci când acestea din urmă nu reuşesc să îşi exercite controlul asupra respectării normelor sociale şi de mediu,

| 1. | este convins că sporirea responsabilităţii sociale şi de mediu a întreprinderilor, legată de principiul responsabilităţii întreprinderilor, reprezintă un element esenţial al modelului social european, al strategiei Europei pentru dezvoltare durabilă şi permite să răspundă provocărilor sociale generate de globalizarea economică şi; |
| --- | --- |

1.

este convins că sporirea responsabilităţii sociale şi de mediu a întreprinderilor, legată de principiul responsabilităţii întreprinderilor, reprezintă un element esenţial al modelului social european, al strategiei Europei pentru dezvoltare durabilă şi permite să răspundă provocărilor sociale generate de globalizarea economică şi;

| 2. | salută Comunicarea Comisiei privind RSI care dă un nou impuls dezbaterii UE privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI), dar ia act de îngrijorările exprimate de anumiţi actori-cheie cu privire la lipsa de transparenţă şi de echilibru în procedura de consultare dinaintea adoptării; |
| --- | --- |

2.

salută Comunicarea Comisiei privind RSI care dă un nou impuls dezbaterii UE privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI), dar ia act de îngrijorările exprimate de anumiţi actori-cheie cu privire la lipsa de transparenţă şi de echilibru în procedura de consultare dinaintea adoptării;

| 3. | recunoaşte că dezbaterea rămâne deschisă între diferitele părţi implicate cu privire la o definiţie adecvată a RSI şi că noţiunea de „dincolo de respectarea normelor” poate permite unor întreprinderi să pretindă că respectă responsabilitate socială, când, de fapt, acestea nu respectă actele cu putere de lege locale sau internaţionale; consideră că asistenţa UE acordată guvernelor din ţările terţe în punerea în aplicare a unor norme sociale şi de mediu, în concordanţă cu convenţiile internaţionale, precum şi a unor mecanisme eficiente de control, reprezintă un complement necesar pentru promovarea RSI din mediul de afaceri european în întreaga lume; |
| --- | --- |

3.

recunoaşte că dezbaterea rămâne deschisă între diferitele părţi implicate cu privire la o definiţie adecvată a RSI şi că noţiunea de „dincolo de respectarea normelor” poate permite unor întreprinderi să pretindă că respectă responsabilitate socială, când, de fapt, acestea nu respectă actele cu putere de lege locale sau internaţionale; consideră că asistenţa UE acordată guvernelor din ţările terţe în punerea în aplicare a unor norme sociale şi de mediu, în concordanţă cu convenţiile internaţionale, precum şi a unor mecanisme eficiente de control, reprezintă un complement necesar pentru promovarea RSI din mediul de afaceri european în întreaga lume;

| 4. | recunoaşte definiţia Comisiei, conform căreia RSC reprezintă integrarea voluntară a aspectelor sociale şi de mediu în operaţiunile comerciale, dincolo de cerinţele juridice şi obligaţiile contractuale; consideră că politicile de RSI ar trebui promovate pe baza meritelor proprii şi că nu ar trebui să reprezinte nici un substitut pentru adoptarea de reglementări adecvate în domeniile relevante şi nici un pretext pentru introducerea unei astfel de legislaţii; |
| --- | --- |

4.

recunoaşte definiţia Comisiei, conform căreia RSC reprezintă integrarea voluntară a aspectelor sociale şi de mediu în operaţiunile comerciale, dincolo de cerinţele juridice şi obligaţiile contractuale; consideră că politicile de RSI ar trebui promovate pe baza meritelor proprii şi că nu ar trebui să reprezinte nici un substitut pentru adoptarea de reglementări adecvate în domeniile relevante şi nici un pretext pentru introducerea unei astfel de legislaţii;

| 5. | constată că diversitatea iniţiativelor voluntare în materie de RSI ar putea fi percepută ca un obstacol pentru adoptarea de politici RSI, precum şi ca un element de descurajare a întreprinderilor de a desfăşura acţiuni de RSI mai credibile sau politici mai ambiţioase în materie de RSI, deşi s-ar putea considera că o astfel de diversitate reprezintă o sursă de inspiraţie pentru întreprinderi; solicită Comisiei să încurajeze diseminarea de bune practici rezultate din iniţiative voluntare în materie de RSI; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare şi stabilirea unei liste de criterii pe care întreprinderile trebuie să le respecte, dacă pretind că sunt responsabile; |
| --- | --- |

5.

constată că diversitatea iniţiativelor voluntare în materie de RSI ar putea fi percepută ca un obstacol pentru adoptarea de politici RSI, precum şi ca un element de descurajare a întreprinderilor de a desfăşura acţiuni de RSI mai credibile sau politici mai ambiţioase în materie de RSI, deşi s-ar putea considera că o astfel de diversitate reprezintă o sursă de inspiraţie pentru întreprinderi; solicită Comisiei să încurajeze diseminarea de bune practici rezultate din iniţiative voluntare în materie de RSI; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare şi stabilirea unei liste de criterii pe care întreprinderile trebuie să le respecte, dacă pretind că sunt responsabile;

| 6. | consideră că credibilitatea iniţiativelor voluntare în materie de RSI depinde, de asemenea, de angajamentul de a încorpora normele şi principiile existente, recunoscute la nivel internaţional, de o abordare multilaterală, astfel cum a recomandat FEM, precum şi de punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare şi verificare independent; |
| --- | --- |

6.

consideră că credibilitatea iniţiativelor voluntare în materie de RSI depinde, de asemenea, de angajamentul de a încorpora normele şi principiile existente, recunoscute la nivel internaţional, de o abordare multilaterală, astfel cum a recomandat FEM, precum şi de punerea în aplicare a unui sistem de monitorizare şi verificare independent;

| 7. | consideră că dezbaterea din cadrul UE privind RSI a atins punctul în care accentul ar trebui mutat de la „procese” la „rezultate”, ducând, astfel, la o contribuţie cuantificabilă şi transparentă a întreprinderilor la combaterea excluziunii sociale şi a degradării mediului în Europa şi în întreaga lume; |
| --- | --- |

7.

consideră că dezbaterea din cadrul UE privind RSI a atins punctul în care accentul ar trebui mutat de la „procese” la „rezultate”, ducând, astfel, la o contribuţie cuantificabilă şi transparentă a întreprinderilor la combaterea excluziunii sociale şi a degradării mediului în Europa şi în întreaga lume;

| 8. | recunoaşte că multe întreprinderi fac deja eforturi considerabile şi din ce în ce mai intense pentru a se ridica la înălţimea responsabilităţii lor sociale; |
| --- | --- |

8.

recunoaşte că multe întreprinderi fac deja eforturi considerabile şi din ce în ce mai intense pentru a se ridica la înălţimea responsabilităţii lor sociale;

| 9. | constată că pieţele şi întreprinderile se află în stadii diferite de dezvoltare în Europa; consideră, prin urmare, că un model universal aplicabil pentru conduita întreprinderilor nu este pertinent şi nu va duce la o asumare semnificativă a RSI de către întreprinderi; mai mult decât atât, consideră că ar trebui să se pună accent pe dezvoltarea societăţii civile şi, în special, pe sensibilizarea consumatorilor cu privire la o producţie responsabilă, pentru a promova asumarea responsabilităţii de către întreprinderi, acesta reprezentând un angajament pe termen lung şi relevant pentru contextul naţional şi regional particular; |
| --- | --- |

9.

constată că pieţele şi întreprinderile se află în stadii diferite de dezvoltare în Europa; consideră, prin urmare, că un model universal aplicabil pentru conduita întreprinderilor nu este pertinent şi nu va duce la o asumare semnificativă a RSI de către întreprinderi; mai mult decât atât, consideră că ar trebui să se pună accent pe dezvoltarea societăţii civile şi, în special, pe sensibilizarea consumatorilor cu privire la o producţie responsabilă, pentru a promova asumarea responsabilităţii de către întreprinderi, acesta reprezentând un angajament pe termen lung şi relevant pentru contextul naţional şi regional particular;

| 10. | subliniază că RSI ar trebui să abordeze noi domenii, cum ar fi formarea continuă, organizarea muncii, egalitatea de şanse, incluziunea socială, dezvoltarea durabilă şi etica, astfel încât să funcţioneze ca un instrument suplimentar pentru gestionarea schimbării industriale şi a restructurărilor; |
| --- | --- |

10.

subliniază că RSI ar trebui să abordeze noi domenii, cum ar fi formarea continuă, organizarea muncii, egalitatea de şanse, incluziunea socială, dezvoltarea durabilă şi etica, astfel încât să funcţioneze ca un instrument suplimentar pentru gestionarea schimbării industriale şi a restructurărilor;

Dezbaterea din cadrul UE privind RSI

| 11. | ia act de decizia Comisiei de a înfiinţa o Alianţă europeană pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor, în parteneriat cu mai multe reţele de întreprinderi (Alianţa); recomandă ca, însăşi Comisia, să constituie un punct unic de coordonare pentru a menţine un anumit grad de sensibilizare privind componenţa şi activităţile Alianţei, precum şi să convină obiective clare, calendare şi o viziune strategică care să îi ghideze activitatea Alianţei; încurajează întreprinderile europene şi din ţări terţe care funcţionează în Europa, mici şi mari, să adere la această iniţiativă şi doreşte ca Alianţa să se consolideze prin participarea altor părţi implicate; |
| --- | --- |

11.

ia act de decizia Comisiei de a înfiinţa o Alianţă europeană pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor, în parteneriat cu mai multe reţele de întreprinderi (Alianţa); recomandă ca, însăşi Comisia, să constituie un punct unic de coordonare pentru a menţine un anumit grad de sensibilizare privind componenţa şi activităţile Alianţei, precum şi să convină obiective clare, calendare şi o viziune strategică care să îi ghideze activitatea Alianţei; încurajează întreprinderile europene şi din ţări terţe care funcţionează în Europa, mici şi mari, să adere la această iniţiativă şi doreşte ca Alianţa să se consolideze prin participarea altor părţi implicate;

| 12. | consideră că dialogul social a reprezentat un mijloc eficient pentru promovarea iniţiativelor în materie de RSI, iar comitetele europene de întreprindere au jucat, de asemenea, un rol important în aplicarea celor mai bune practici în materie de RSI; |
| --- | --- |

12.

consideră că dialogul social a reprezentat un mijloc eficient pentru promovarea iniţiativelor în materie de RSI, iar comitetele europene de întreprindere au jucat, de asemenea, un rol important în aplicarea celor mai bune practici în materie de RSI;

| 13. | sugerează că o intensificare substanţială a recurgerii la practici RSI în rândul întreprinderilor europene, dezvoltarea de noi modele pentru cele mai bune practici de către întreprinderile de vârf şi organizaţiile sindicale în ceea ce priveşte diferite aspecte ale RSI, identificarea şi promovarea unei acţiuni şi reglementări specifice a UE pentru sprijinirea RSI, precum şi evaluarea impactului unor astfel de iniţiative asupra mediului şi asupra drepturilor omului şi sociale ar putea constitui criteriile principale de evaluare a succesului Alianţei; sugerează, de asemenea, ca un termen de doi ani să fie stabilit pentru finalizarea activităţii „laboratoarelor” înfiinţate sub egida acestei Alianţe, după cum a sugerat RSI Europa; |
| --- | --- |

13.

sugerează că o intensificare substanţială a recurgerii la practici RSI în rândul întreprinderilor europene, dezvoltarea de noi modele pentru cele mai bune practici de către întreprinderile de vârf şi organizaţiile sindicale în ceea ce priveşte diferite aspecte ale RSI, identificarea şi promovarea unei acţiuni şi reglementări specifice a UE pentru sprijinirea RSI, precum şi evaluarea impactului unor astfel de iniţiative asupra mediului şi asupra drepturilor omului şi sociale ar putea constitui criteriile principale de evaluare a succesului Alianţei; sugerează, de asemenea, ca un termen de doi ani să fie stabilit pentru finalizarea activităţii „laboratoarelor” înfiinţate sub egida acestei Alianţe, după cum a sugerat RSI Europa;

| 14. | constată că reconvocarea FEM a fost adăugată târziu la Comunicarea Comisiei privind RSI şi că trebuie luate măsuri pentru a-i convinge pe diferiţii participanţi de faptul că va avea loc un dialog autentic, cu un real impact asupra politicilor şi programelor europene care să promoveze asumarea şi punerea în aplicare a RSI de către întreprinderile din UE; consideră că trebuie învăţate lecţii din cei doi ani de funcţionare ai FEM, care sunt pozitive în sensul regulii „unde nu e glorie, nu e nici ruşine” şi, în special, a recurgerii la raportori independenţi; subliniază, însă, că sunt necesare îmbunătăţiri în ceea ce priveşte ajungerea la un consens; îndeamnă, de asemenea, ca reprezentanţii Comisiei să se implice mai activ în dezbatere; |
| --- | --- |

14.

constată că reconvocarea FEM a fost adăugată târziu la Comunicarea Comisiei privind RSI şi că trebuie luate măsuri pentru a-i convinge pe diferiţii participanţi de faptul că va avea loc un dialog autentic, cu un real impact asupra politicilor şi programelor europene care să promoveze asumarea şi punerea în aplicare a RSI de către întreprinderile din UE; consideră că trebuie învăţate lecţii din cei doi ani de funcţionare ai FEM, care sunt pozitive în sensul regulii „unde nu e glorie, nu e nici ruşine” şi, în special, a recurgerii la raportori independenţi; subliniază, însă, că sunt necesare îmbunătăţiri în ceea ce priveşte ajungerea la un consens; îndeamnă, de asemenea, ca reprezentanţii Comisiei să se implice mai activ în dezbatere;

| 15. | solicită Comisiei să invite reprezentanţi ai mai multor guverne naţionale, regionale şi locale, care s-au angajat să utilizeze achiziţiile publice şi alte instrumente din cadrul administraţiei publice, în scopul promovării RSI, pentru a forma propriul „laborator” în cadrul Alianţei şi a integra rezultatele acestuia în activitatea ulterioară a Alianţei; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să invite reprezentanţi ai mai multor guverne naţionale, regionale şi locale, care s-au angajat să utilizeze achiziţiile publice şi alte instrumente din cadrul administraţiei publice, în scopul promovării RSI, pentru a forma propriul „laborator” în cadrul Alianţei şi a integra rezultatele acestuia în activitatea ulterioară a Alianţei;

| 16. | susţine eforturile Comisiei de a extinde componenţa FEM pentru a include investitorii, sectorul educaţional şi autorităţile publice, insistând, în acelaşi timp, asupra necesităţii de a menţine posibilitatea unui dialog durabil pentru atingerea obiectivelor stabilite; |
| --- | --- |

16.

susţine eforturile Comisiei de a extinde componenţa FEM pentru a include investitorii, sectorul educaţional şi autorităţile publice, insistând, în acelaşi timp, asupra necesităţii de a menţine posibilitatea unui dialog durabil pentru atingerea obiectivelor stabilite;

| 17. | invită Comisia să încurajeze, în monitorizarea progresului RSI, o mai mare participare a femeilor la FEM, precum şi schimbul de informaţii şi de bune practici în domeniul egalităţii între sexe; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să încurajeze, în monitorizarea progresului RSI, o mai mare participare a femeilor la FEM, precum şi schimbul de informaţii şi de bune practici în domeniul egalităţii între sexe;

| 18. | sprijină cererile în favoarea publicităţii obligatorii a întreprinderilor şi a altor grupuri de presiune, precum şi accesul echilibrat între grupurile de societăţi şi alte părţi interesate la procesul de elaborare a politicilor UE; |
| --- | --- |

18.

sprijină cererile în favoarea publicităţii obligatorii a întreprinderilor şi a altor grupuri de presiune, precum şi accesul echilibrat între grupurile de societăţi şi alte părţi interesate la procesul de elaborare a politicilor UE;

Legătura dintre RSI şi competitivitate

| 19. | salută obiectivul Comunicării Comisiei privind RSI de a lega RSI de obiectivele economice, sociale şi de mediu ale strategiei de la Lisabona, deoarece consideră că o abordare responsabilă a RSI de către întreprinderi poate contribui atât la creşterea numărului de locuri de muncă, cât şi la îmbunătăţirea condiţiilor de muncă, la asigurarea respectării drepturilor lucrătorilor şi la promovarea cercetării şi a dezvoltării în ceea ce priveşte inovaţiile tehnologice; sprijină principiul „competitivităţii responsabile”, ca parte integrantă a Programului Comisiei pentru inovaţie şi competitivitate (PIC); invită întreprinderile europene să prezinte în rapoartele lor modurile în care contribuie la realizarea obiectivelor de la Lisabona; |
| --- | --- |

19.

salută obiectivul Comunicării Comisiei privind RSI de a lega RSI de obiectivele economice, sociale şi de mediu ale strategiei de la Lisabona, deoarece consideră că o abordare responsabilă a RSI de către întreprinderi poate contribui atât la creşterea numărului de locuri de muncă, cât şi la îmbunătăţirea condiţiilor de muncă, la asigurarea respectării drepturilor lucrătorilor şi la promovarea cercetării şi a dezvoltării în ceea ce priveşte inovaţiile tehnologice; sprijină principiul „competitivităţii responsabile”, ca parte integrantă a Programului Comisiei pentru inovaţie şi competitivitate (PIC); invită întreprinderile europene să prezinte în rapoartele lor modurile în care contribuie la realizarea obiectivelor de la Lisabona;

| 20. | recunoaşte că regulile eficiente privind competiţia, în interiorul şi în afara Europei, reprezintă un element esenţial pentru asigurarea unei practici de afaceri responsabile, în special pentru a asigura tratamentul echitabil şi accesul pe piaţă pentru IMM-urile locale; |
| --- | --- |

20.

recunoaşte că regulile eficiente privind competiţia, în interiorul şi în afara Europei, reprezintă un element esenţial pentru asigurarea unei practici de afaceri responsabile, în special pentru a asigura tratamentul echitabil şi accesul pe piaţă pentru IMM-urile locale;

| 21. | reafirmă că punerea în aplicare, în contextul RSI, a unor practici de recrutare responsabile şi nediscriminatorii, care să promoveze angajarea femeilor şi a persoanelor dezavantajate, contribuie la realizarea obiectivelor de la Lisabona; |
| --- | --- |

21.

reafirmă că punerea în aplicare, în contextul RSI, a unor practici de recrutare responsabile şi nediscriminatorii, care să promoveze angajarea femeilor şi a persoanelor dezavantajate, contribuie la realizarea obiectivelor de la Lisabona;

| 22. | constată o contradicţie între strategiile de eficientizare ale întreprinderilor, care caută îmbunătăţiri continue ale flexibilităţii şi costurilor, pe de o parte, şi angajamentele voluntare în materie de RSI, care urmăresc evitarea exploatării lucrătorilor şi promovarea relaţiilor de lungă durată cu furnizorii, pe de altă parte; salută continuarea dialogului pe această temă; |
| --- | --- |

22.

constată o contradicţie între strategiile de eficientizare ale întreprinderilor, care caută îmbunătăţiri continue ale flexibilităţii şi costurilor, pe de o parte, şi angajamentele voluntare în materie de RSI, care urmăresc evitarea exploatării lucrătorilor şi promovarea relaţiilor de lungă durată cu furnizorii, pe de altă parte; salută continuarea dialogului pe această temă;

| 23. | sugerează, în acest context, ca evaluările şi monitorizarea întreprinderilor europene recunoscute ca responsabile să fie extinse pentru a acoperi şi activităţile acestora şi cele ale subcontractanţilor lor, din afara Uniunii Europene, pentru a se asigura că de RSI beneficiază şi ţările terţe, în special, ţările în curs de dezvoltare, în conformitate cu convenţiile OIM privind, în special libertatea de asociere, interzicerea muncii copiilor interzicerea muncii forţate, mai concret cea a femeilor, migranţilor, populaţiilor indigene şi a grupurilor minoritare; |
| --- | --- |

23.

sugerează, în acest context, ca evaluările şi monitorizarea întreprinderilor europene recunoscute ca responsabile să fie extinse pentru a acoperi şi activităţile acestora şi cele ale subcontractanţilor lor, din afara Uniunii Europene, pentru a se asigura că de RSI beneficiază şi ţările terţe, în special, ţările în curs de dezvoltare, în conformitate cu convenţiile OIM privind, în special libertatea de asociere, interzicerea muncii copiilor interzicerea muncii forţate, mai concret cea a femeilor, migranţilor, populaţiilor indigene şi a grupurilor minoritare;

| 24. | recunoaşte că RSI reprezintă o importantă forţă conducătoare pentru întreprinderi şi solicită integrarea politicilor sociale, cum ar fi respectarea drepturilor lucrătorilor, o politică salarială echitabilă, lupta împotriva discriminării, nediscriminarea şi formarea continuă, precum şi a problemelor de mediu, axate, în principal, pe promovarea dinamică a dezvoltării durabile, atât prin sprijinirea de noi produse şi procedee de fabricaţie prin intermediul politicilor UE în materie de inovaţie şi comerţ, cât şi prin elaborarea de strategii de competitivitate sectoriale, subregionale şi locale; |
| --- | --- |

24.

recunoaşte că RSI reprezintă o importantă forţă conducătoare pentru întreprinderi şi solicită integrarea politicilor sociale, cum ar fi respectarea drepturilor lucrătorilor, o politică salarială echitabilă, lupta împotriva discriminării, nediscriminarea şi formarea continuă, precum şi a problemelor de mediu, axate, în principal, pe promovarea dinamică a dezvoltării durabile, atât prin sprijinirea de noi produse şi procedee de fabricaţie prin intermediul politicilor UE în materie de inovaţie şi comerţ, cât şi prin elaborarea de strategii de competitivitate sectoriale, subregionale şi locale;

| 25. | subliniază că întreprinderile care fac dovadă de responsabilitate socială aduc o contribuţie importantă la eliminarea inegalităţilor ce afectează în special femeile şi persoanele dezavantajate, inclusiv persoanele cu handicap, de pe piaţa muncii în ceea ce priveşte accesul la un loc de muncă, beneficiile sociale, formarea profesională, dezvoltarea carierei şi o politică echitabilă a salariilor; subliniază că întreprinderile ar trebui să îşi ducă politica de recrutare în conformitate cu Directiva 76/207/CEE a Consiliului din 9 februarie 1976 privind punerea în aplicare a principiului egalităţii de tratament între bărbaţi şi femei în ceea ce priveşte accesul la încadrare în muncă, la formarea şi la promovarea profesională, precum şi condiţiile de muncă (17); |
| --- | --- |

25.

subliniază că întreprinderile care fac dovadă de responsabilitate socială aduc o contribuţie importantă la eliminarea inegalităţilor ce afectează în special femeile şi persoanele dezavantajate, inclusiv persoanele cu handicap, de pe piaţa muncii în ceea ce priveşte accesul la un loc de muncă, beneficiile sociale, formarea profesională, dezvoltarea carierei şi o politică echitabilă a salariilor; subliniază că întreprinderile ar trebui să îşi ducă politica de recrutare în conformitate cu Directiva 76/207/CEE a Consiliului din 9 februarie 1976 privind punerea în aplicare a principiului egalităţii de tratament între bărbaţi şi femei în ceea ce priveşte accesul la încadrare în muncă, la formarea şi la promovarea profesională, precum şi condiţiile de muncă (17);

Instrumente ale RSI

| 26. | salută tendinţa, din ultimii ani, a întreprinderilor mari de a publica rapoarte sociale şi de mediu; notează că numărul unor astfel de rapoarte a crescut începând din 1993, dar a ajuns destul de stabil în prezent şi că doar o mică parte din rapoarte foloseşte norme şi principii internaţional acceptate, acoperă întregul lanţ de aprovizionare al întreprinderii şi implică monitorizarea şi verificarea independentă; |
| --- | --- |

26.

salută tendinţa, din ultimii ani, a întreprinderilor mari de a publica rapoarte sociale şi de mediu; notează că numărul unor astfel de rapoarte a crescut începând din 1993, dar a ajuns destul de stabil în prezent şi că doar o mică parte din rapoarte foloseşte norme şi principii internaţional acceptate, acoperă întregul lanţ de aprovizionare al întreprinderii şi implică monitorizarea şi verificarea independentă;

| 27. | reaminteşte Comisiei faptul că Parlamentul i-a solicitat să înainteze o propunere de modificare a celei de-a patra Directive a Consiliului 78/660/CEE din 25 iulie 1978, în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat privind conturile anuale ale anumitor forme de societăţi comerciale (a patra directivă privind dreptul societăţilor comerciale) (18), privind informaţiile sociale şi de mediu care trebuie incluse alături de cerinţele financiare de raportare; consideră că este important să atragă atenţia asupra dispoziţiilor referitoare la informaţiile sociale şi de mediu din Recomandarea Comisiei 2001/453/CE privind informaţia în materie de mediu, din Directiva 2003/51/CE privind modernizarea contabilă şi din Directiva 2003/71/CE (19) privind prospectele; sprijină transpunerea acestora, în timp util,în toate statele membre şi solicită realizarea de studii privind punerea în aplicare efectivă a acestora în vederea promovării acestei conştientizări; |
| --- | --- |

27.

reaminteşte Comisiei faptul că Parlamentul i-a solicitat să înainteze o propunere de modificare a celei de-a patra Directive a Consiliului 78/660/CEE din 25 iulie 1978, în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat privind conturile anuale ale anumitor forme de societăţi comerciale (a patra directivă privind dreptul societăţilor comerciale) (18), privind informaţiile sociale şi de mediu care trebuie incluse alături de cerinţele financiare de raportare; consideră că este important să atragă atenţia asupra dispoziţiilor referitoare la informaţiile sociale şi de mediu din Recomandarea Comisiei 2001/453/CE privind informaţia în materie de mediu, din Directiva 2003/51/CE privind modernizarea contabilă şi din Directiva 2003/71/CE (19) privind prospectele; sprijină transpunerea acestora, în timp util,în toate statele membre şi solicită realizarea de studii privind punerea în aplicare efectivă a acestora în vederea promovării acestei conştientizări;

| 28. | recunoaşte limitele actuale ale „sectorului” RSI în ceea ce priveşte măsurarea comportamentului întreprinderilor, auditul social şi certificarea, în special cu privire la cost, comparabilitate şi independenţă, şi consideră necesară dezvoltarea unui cadru profesional care să includă calificările specifice din acest domeniu; |
| --- | --- |

28.

recunoaşte limitele actuale ale „sectorului” RSI în ceea ce priveşte măsurarea comportamentului întreprinderilor, auditul social şi certificarea, în special cu privire la cost, comparabilitate şi independenţă, şi consideră necesară dezvoltarea unui cadru profesional care să includă calificările specifice din acest domeniu;

| 29. | recomandă extinderea de către Comisie a răspunderii directorilor de întreprinderi cu mai mult de 1000 de angajaţi, pentru ca şi aceştia să se implice în reducerea la minim a eventualului impact negativ, pe plan social şi al mediului, al activităţilor întreprinderii; |
| --- | --- |

29.

recomandă extinderea de către Comisie a răspunderii directorilor de întreprinderi cu mai mult de 1000 de angajaţi, pentru ca şi aceştia să se implice în reducerea la minim a eventualului impact negativ, pe plan social şi al mediului, al activităţilor întreprinderii;

| 30. | reafirmă sprijinul său pentru un sistem comunitar de management de mediu şi audit, în special cerinţa acesteia privind verificarea externă şi obligaţia pentru statele membre de a promova acest sistem şi consideră că este posibilă elaborarea de sisteme similare, în domeniul protecţiei muncii, a drepturile sociale şi ale omului; |
| --- | --- |

30.

reafirmă sprijinul său pentru un sistem comunitar de management de mediu şi audit, în special cerinţa acesteia privind verificarea externă şi obligaţia pentru statele membre de a promova acest sistem şi consideră că este posibilă elaborarea de sisteme similare, în domeniul protecţiei muncii, a drepturile sociale şi ale omului;

| 31. | sprijină codul de bune practici al Alianţei internaţionale pentru acreditare şi etichetare socială şi de mediu ca exemplu model de promovare a colaborării între iniţiativele de etichetare existente, în special în privinţa creării de noi etichete sociale la nivel naţional şi european; |
| --- | --- |

31.

sprijină codul de bune practici al Alianţei internaţionale pentru acreditare şi etichetare socială şi de mediu ca exemplu model de promovare a colaborării între iniţiativele de etichetare existente, în special în privinţa creării de noi etichete sociale la nivel naţional şi european;

| 32. | invită Comisia să pună în aplicare un mecanism prin care părţile vătămate, inclusiv resortisanţii din ţările terţe, să se poată îndrepta împotriva întreprinderilor europene în instanţele judecătoreşti naţionale din statele membre; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să pună în aplicare un mecanism prin care părţile vătămate, inclusiv resortisanţii din ţările terţe, să se poată îndrepta împotriva întreprinderilor europene în instanţele judecătoreşti naţionale din statele membre;

| 33. | semnalează omiterea din Comunicare Comisiei privind RSI a problemei investiţiei responsabile din punct de vedere social; susţine participarea deplină a investitorilor ca părţi interesate în dezbaterea privind RSI la nivel UE, inclusiv în cadrul FEM; sprijină apelurile lansate de întreprinderi în favoarea transparenţei, mai degrabă decât a prescrierii prin introducerea, la nivel UE, a „principiului declaraţiei de investiţii” pentru fondurile de investiţii; |
| --- | --- |

33.

semnalează omiterea din Comunicare Comisiei privind RSI a problemei investiţiei responsabile din punct de vedere social; susţine participarea deplină a investitorilor ca părţi interesate în dezbaterea privind RSI la nivel UE, inclusiv în cadrul FEM; sprijină apelurile lansate de întreprinderi în favoarea transparenţei, mai degrabă decât a prescrierii prin introducerea, la nivel UE, a „principiului declaraţiei de investiţii” pentru fondurile de investiţii;

| 34. | subliniază că consumatorii joacă un rol important în încurajarea unei producţii sau a unor practici comerciale responsabile; consideră, totuşi, că există, în prezent, o lipsă de transparenţă în ceea ce priveşte consumatorii, din cauza confuziei care există între diferitele standarde ale produselor şi sistemele de etichetare aplicate de diferite ţări, acest lucru făcând ca etichetele sociale ale produselor existente să fie ineficiente; atrage atenţia asupra faptului că, în acelaşi timp, întreprinderile suportă costuri considerabile atunci când se adaptează la diferite cerinţe şi standarde naţionale; subliniază, de asemenea, că conceperea de mecanisme de monitorizare pentru etichetarea socială a produselor este costisitoare, în special pentru ţările mici; |
| --- | --- |

34.

subliniază că consumatorii joacă un rol important în încurajarea unei producţii sau a unor practici comerciale responsabile; consideră, totuşi, că există, în prezent, o lipsă de transparenţă în ceea ce priveşte consumatorii, din cauza confuziei care există între diferitele standarde ale produselor şi sistemele de etichetare aplicate de diferite ţări, acest lucru făcând ca etichetele sociale ale produselor existente să fie ineficiente; atrage atenţia asupra faptului că, în acelaşi timp, întreprinderile suportă costuri considerabile atunci când se adaptează la diferite cerinţe şi standarde naţionale; subliniază, de asemenea, că conceperea de mecanisme de monitorizare pentru etichetarea socială a produselor este costisitoare, în special pentru ţările mici;

| 35. | sprijină eforturile Eurostat de a crea indicatori pentru măsurarea performanţelor în materie de RSI, în contextul strategiei UE pentru dezvoltare durabilă, precum şi intenţia Comisiei de a crea noi indicatori pentru măsurarea gradului de conştientizare şi a consumului de produse care poartă etichete ecologice, precum şi a cotei de producţie ce revine întreprinderilor înregistrate în EMAS; |
| --- | --- |

35.

sprijină eforturile Eurostat de a crea indicatori pentru măsurarea performanţelor în materie de RSI, în contextul strategiei UE pentru dezvoltare durabilă, precum şi intenţia Comisiei de a crea noi indicatori pentru măsurarea gradului de conştientizare şi a consumului de produse care poartă etichete ecologice, precum şi a cotei de producţie ce revine întreprinderilor înregistrate în EMAS;

| 36. | reaminteşte faptul că s-a reflectat asupra numirii unui Ombudsman european pentru RSI, care să realizeze anchete independente privind chestiunile legate de RSI, la cererea întreprinderilor sau a altor părţi interesate; solicită ca lucrările privind această propunere şi altele similare să fie continuate pe viitor; |
| --- | --- |

36.

reaminteşte faptul că s-a reflectat asupra numirii unui Ombudsman european pentru RSI, care să realizeze anchete independente privind chestiunile legate de RSI, la cererea întreprinderilor sau a altor părţi interesate; solicită ca lucrările privind această propunere şi altele similare să fie continuate pe viitor;

O mai bună reglementare şi RSI

| 37. | consideră că politicile în materie de RSI pot fi consolidate printr-o mai bună cunoaştere a instrumentelor juridice existente şi prin punerea în aplicare a acestora; invită Comisia să organizeze şi să promoveze campanii de sensibilizare şi să monitorizeze aplicarea răspunderii directe externe, în conformitate cu Convenţia de la Bruxelles, iar, în ceea ce priveşte aplicarea Directivei 84/450/CEE (20) privind publicitatea înşelătoare şi Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale, solicită respectarea de către întreprinderi a propriilor coduri voluntare de conduită în materie de RSI; |
| --- | --- |

37.

consideră că politicile în materie de RSI pot fi consolidate printr-o mai bună cunoaştere a instrumentelor juridice existente şi prin punerea în aplicare a acestora; invită Comisia să organizeze şi să promoveze campanii de sensibilizare şi să monitorizeze aplicarea răspunderii directe externe, în conformitate cu Convenţia de la Bruxelles, iar, în ceea ce priveşte aplicarea Directivei 84/450/CEE (20) privind publicitatea înşelătoare şi Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale, solicită respectarea de către întreprinderi a propriilor coduri voluntare de conduită în materie de RSI;

| 38. | reafirmă necesitatea folosirii unui limbaj simplu şi accesibil pentru a încuraja întreprinderile să promoveze RSI; |
| --- | --- |

38.

reafirmă necesitatea folosirii unui limbaj simplu şi accesibil pentru a încuraja întreprinderile să promoveze RSI;

| 39. | reafirmă faptul că trebuie întreprinse eforturi semnificative de către Comisie şi guvernele statelor membre la nivel naţional, regional şi local, pentru a folosi oportunităţile oferite de revizuirea, în 2004, a directivelor privind achiziţiile publice, în sensul sprijinirii RSI, prin promovarea criteriilor sociale şi de mediu la nivelul potenţialilor furnizori, recunoscând, în acelaşi timp, necesitatea de a se evita impunerea unor sarcini administrative suplimentare asupra întreprinderilor mici, care le-ar putea descuraja să participe la licitaţii, şi să descalifice întreprinderile, în special în cazuri de corupţie; solicită Comisia, Banca Europeană de Investiţii şi Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare să aplice criterii sociale şi de mediu stricte pentru toate subvenţiile şi împrumuturile acordate întreprinderilor din sectorul privat, criterii sprijinite de mecanisme clare de soluţionare a plângerilor, construite pe baza exemplului de corelare a achiziţiilor publice cu respectarea principalelor convenţii ale OIM şi a orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaţionale din Ţările de Jos sau cu standardul SA8000 RSI în mai multe provincii italiene; reaminteşte că statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că orice garanţii pentru credite de export îndeplinesc cele mai înalte criterii sociale şi de mediu şi nu sunt folosite în proiecte care nu sunt conforme cu obiectivele politice ale UE, de exemplu în domeniul energiei sau al armamentului; |
| --- | --- |

39.

reafirmă faptul că trebuie întreprinse eforturi semnificative de către Comisie şi guvernele statelor membre la nivel naţional, regional şi local, pentru a folosi oportunităţile oferite de revizuirea, în 2004, a directivelor privind achiziţiile publice, în sensul sprijinirii RSI, prin promovarea criteriilor sociale şi de mediu la nivelul potenţialilor furnizori, recunoscând, în acelaşi timp, necesitatea de a se evita impunerea unor sarcini administrative suplimentare asupra întreprinderilor mici, care le-ar putea descuraja să participe la licitaţii, şi să descalifice întreprinderile, în special în cazuri de corupţie; solicită Comisia, Banca Europeană de Investiţii şi Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare să aplice criterii sociale şi de mediu stricte pentru toate subvenţiile şi împrumuturile acordate întreprinderilor din sectorul privat, criterii sprijinite de mecanisme clare de soluţionare a plângerilor, construite pe baza exemplului de corelare a achiziţiilor publice cu respectarea principalelor convenţii ale OIM şi a orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaţionale din Ţările de Jos sau cu standardul SA8000 RSI în mai multe provincii italiene; reaminteşte că statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că orice garanţii pentru credite de export îndeplinesc cele mai înalte criterii sociale şi de mediu şi nu sunt folosite în proiecte care nu sunt conforme cu obiectivele politice ale UE, de exemplu în domeniul energiei sau al armamentului;

Integrarea RSI în politicile şi programele UE

| 40. | salută angajamentele Comisiei repetate în comunicare sa privind RSI de punere în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă de a sprijini şi promova RSI în toate domeniile sale de acţiune şi solicită un efort major pentru transpunerea acestor angajamente în acţiuni concrete în toate sectoarele; |
| --- | --- |

40.

salută angajamentele Comisiei repetate în comunicare sa privind RSI de punere în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă de a sprijini şi promova RSI în toate domeniile sale de acţiune şi solicită un efort major pentru transpunerea acestor angajamente în acţiuni concrete în toate sectoarele;

| 41. | consideră că dezbaterea privind RSI nu trebuie separată de chestiunile privind responsabilitatea întreprinderilor şi că problemele legate de impactul social şi de mediu a activităţii acestora, de relaţiile cu acţionarii, protecţia drepturilor acţionarilor minoritari şi obligaţiile directorilor de întreprinderi în această privinţă ar trebui pe deplin integrate în planul de acţiune al Comisiei privind guvernarea corporativă; subliniază că aceste chestiuni ar trebui luate în considerare în dezbaterea privind RSI; solicită Comisiei să ia în considerare aceste puncte concrete şi să prezinte propuneri ferme pentru soluţionarea lor; |
| --- | --- |

41.

consideră că dezbaterea privind RSI nu trebuie separată de chestiunile privind responsabilitatea întreprinderilor şi că problemele legate de impactul social şi de mediu a activităţii acestora, de relaţiile cu acţionarii, protecţia drepturilor acţionarilor minoritari şi obligaţiile directorilor de întreprinderi în această privinţă ar trebui pe deplin integrate în planul de acţiune al Comisiei privind guvernarea corporativă; subliniază că aceste chestiuni ar trebui luate în considerare în dezbaterea privind RSI; solicită Comisiei să ia în considerare aceste puncte concrete şi să prezinte propuneri ferme pentru soluţionarea lor;

| 42. | salută sprijinul financiar direct al Comisiei pentru iniţiativele în materie de RSI, în special pentru încurajarea inovaţiei, facilitarea implicării părţilor interesate şi asistarea, în caz de nevoie, a grupurilor de victime ale unor presupuse greşeli, inclusiv uciderea din culpă săvârşită de o întreprindere; încurajează Comisia să elaboreze, în mod special, mecanisme care să garanteze că comunităţile care au suferit un prejudiciu de pe urma unei întreprinderi europene au dreptul la acţiuni în justiţie echitabile şi accesibile; subliniază importanţa liniei bugetare B3-4000 (articolul 04 03 03 01) a UE pentru proiecte pilot, cum ar fi cele legate de implicarea lucrătorilor, de fondurile ipotecate pentru sprijinirea RSI în cadrul PIC şi a prevederii ca 3% din cercetarea în domeniul ştiinţelor sociale şi umaniste să fie acordat rolului întreprinderilor în societate, în cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare; invită Comisia să îşi intensifice eforturile, prin programele sale de asistenţă externă, pentru susţinerea RSI în cazul întreprinderilor din UE care desfăşoară activităţi în ţări terţe; |
| --- | --- |

42.

salută sprijinul financiar direct al Comisiei pentru iniţiativele în materie de RSI, în special pentru încurajarea inovaţiei, facilitarea implicării părţilor interesate şi asistarea, în caz de nevoie, a grupurilor de victime ale unor presupuse greşeli, inclusiv uciderea din culpă săvârşită de o întreprindere; încurajează Comisia să elaboreze, în mod special, mecanisme care să garanteze că comunităţile care au suferit un prejudiciu de pe urma unei întreprinderi europene au dreptul la acţiuni în justiţie echitabile şi accesibile; subliniază importanţa liniei bugetare B3-4000 (articolul 04 03 03 01) a UE pentru proiecte pilot, cum ar fi cele legate de implicarea lucrătorilor, de fondurile ipotecate pentru sprijinirea RSI în cadrul PIC şi a prevederii ca 3% din cercetarea în domeniul ştiinţelor sociale şi umaniste să fie acordat rolului întreprinderilor în societate, în cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare; invită Comisia să îşi intensifice eforturile, prin programele sale de asistenţă externă, pentru susţinerea RSI în cazul întreprinderilor din UE care desfăşoară activităţi în ţări terţe;

| 43. | salută angajamentul de a face din educaţie unul dintre cele opt domenii prioritare de acţiune, solicită o mai profundă integrare a RSI în programul Socrates, punerea la dispoziţie a unei game largi de documente informative privind RSI în cadrul viitorului Centru european pentru resurse pedagogice şi crearea unui repertoriu european online al şcolilor cu profil comercial şi a universităţilor care propun cursuri privind RSI şi dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

43.

salută angajamentul de a face din educaţie unul dintre cele opt domenii prioritare de acţiune, solicită o mai profundă integrare a RSI în programul Socrates, punerea la dispoziţie a unei game largi de documente informative privind RSI în cadrul viitorului Centru european pentru resurse pedagogice şi crearea unui repertoriu european online al şcolilor cu profil comercial şi a universităţilor care propun cursuri privind RSI şi dezvoltarea durabilă;

| 44. | încurajează iniţiativele la nivelul UE şi al statelor membre care vizează îmbunătăţirea predării gestiunii şi producţiei responsabile în şcolile cu profil comercial din Europa; |
| --- | --- |

44.

încurajează iniţiativele la nivelul UE şi al statelor membre care vizează îmbunătăţirea predării gestiunii şi producţiei responsabile în şcolile cu profil comercial din Europa;

| 45. | subliniază că responsabilitatea socială şi de mediu se aplică, în egală măsură, organizaţiilor guvernamentale, nonguvernamentale, precum şi întreprinderilor şi solicită Comisiei să îşi îndeplinească angajamentul de a publica un raport anual privind impactul social şi de mediu al propriilor activităţi directe, precum şi de a elabora politici pentru încurajarea personalului din instituţiile europene să se implice benevol în acţiuni comunitare; |
| --- | --- |

45.

subliniază că responsabilitatea socială şi de mediu se aplică, în egală măsură, organizaţiilor guvernamentale, nonguvernamentale, precum şi întreprinderilor şi solicită Comisiei să îşi îndeplinească angajamentul de a publica un raport anual privind impactul social şi de mediu al propriilor activităţi directe, precum şi de a elabora politici pentru încurajarea personalului din instituţiile europene să se implice benevol în acţiuni comunitare;

| 46. | consideră că, în cadrul RSI, întreprinderile ar putea sponsoriza activităţi culturale şi educaţionale care oferă o valoare adăugată politicilor europene din domeniul culturii şi al formării continue; |
| --- | --- |

46.

consideră că, în cadrul RSI, întreprinderile ar putea sponsoriza activităţi culturale şi educaţionale care oferă o valoare adăugată politicilor europene din domeniul culturii şi al formării continue;

| 47. | invită Comisia să integreze mai bine RSI în politicile sale comerciale, respectând, în acelaşi timp, regulile OMC şi fără a crea bariere comerciale nejustificate, prin încercarea de a introduce, în toate dispoziţiile obligatorii din acordurile bilaterale, regionale sau multilaterale, prevederi în concordanţă cu normele RSI convenite la nivel internaţional, cum ar fi Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale, Declaraţia tripartită a OIM şi principiile de la Rio, precum şi prin clauza de rezervă în materie de drepturile omului şi responsabilitatea socială şi de mediu; salută susţinerea acordată acestor obiective în comunicarea privind munca decentă; reiterează solicitarea ca delegaţiile Comisiei în ţările terţe acţionând în limita competenţelor lor, să promoveze şi să joace rolul de punct de contact în legătură cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale;solicită Comisiei şi statelor membre să îmbunătăţească funcţionarea punctelor naţionale de contact (PNC), în special prin soluţionarea cazurilor particulare ce se prezintă în legătură cu presupuse încălcări comise în cadrul operaţiunilor şi lanţurilor de aprovizionare din întreaga lume ale întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să integreze mai bine RSI în politicile sale comerciale, respectând, în acelaşi timp, regulile OMC şi fără a crea bariere comerciale nejustificate, prin încercarea de a introduce, în toate dispoziţiile obligatorii din acordurile bilaterale, regionale sau multilaterale, prevederi în concordanţă cu normele RSI convenite la nivel internaţional, cum ar fi Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale, Declaraţia tripartită a OIM şi principiile de la Rio, precum şi prin clauza de rezervă în materie de drepturile omului şi responsabilitatea socială şi de mediu; salută susţinerea acordată acestor obiective în comunicarea privind munca decentă; reiterează solicitarea ca delegaţiile Comisiei în ţările terţe acţionând în limita competenţelor lor, să promoveze şi să joace rolul de punct de contact în legătură cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale;solicită Comisiei şi statelor membre să îmbunătăţească funcţionarea punctelor naţionale de contact (PNC), în special prin soluţionarea cazurilor particulare ce se prezintă în legătură cu presupuse încălcări comise în cadrul operaţiunilor şi lanţurilor de aprovizionare din întreaga lume ale întreprinderilor europene;

| 48. | ia act de contribuţia adusă de mişcarea internaţională pentru comerţ echitabil, pionier al practicilor comerciale responsabile timp de şaizeci de ani şi care demonstrează faptul că astfel de practici sunt viabile şi durabile pe tot parcursul lanţului de aprovizionare; solicită Comisiei să ia în considerare experienţa mişcării pentru comerţ echitabil şi să studieze, în mod sistematic, modul în care această experienţă ar putea fi utilizată în contextul RSI; |
| --- | --- |

48.

ia act de contribuţia adusă de mişcarea internaţională pentru comerţ echitabil, pionier al practicilor comerciale responsabile timp de şaizeci de ani şi care demonstrează faptul că astfel de practici sunt viabile şi durabile pe tot parcursul lanţului de aprovizionare; solicită Comisiei să ia în considerare experienţa mişcării pentru comerţ echitabil şi să studieze, în mod sistematic, modul în care această experienţă ar putea fi utilizată în contextul RSI;

| 49. | solicită Comisiei să se asigure că întreprinderile transnaţionale cu sediul în UE şi care deţin puncte de producţie în ţări terţe, în special cele care participă la schema SPG+, respectă normele fundamentale ale OIM, convenţiile sociale şi de mediu şi acordurile internaţionale, pentru a realiza un echilibru mondial între creşterea economică şi consolidarea normelor sociale şi de mediu; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să se asigure că întreprinderile transnaţionale cu sediul în UE şi care deţin puncte de producţie în ţări terţe, în special cele care participă la schema SPG+, respectă normele fundamentale ale OIM, convenţiile sociale şi de mediu şi acordurile internaţionale, pentru a realiza un echilibru mondial între creşterea economică şi consolidarea normelor sociale şi de mediu;

| 50. | salută angajamentul Consensului european pentru dezvoltare de a sprijini RSI ca acţiune prioritară; solicită ca, prin acţiuni practice, Direcţia Generală Dezvoltare din cadrul Comisiei să joace un rol activ în dezbatere, să examineze condiţiile de muncă şi modalităţile de utilizare a resurselor naturale în ţările aflate în curs de dezvoltare, să lucreze atât cu întreprinderile autohtone, cât şi cu filialele internaţionale ale întreprinderilor din UE, întreprinderile subcontractante şi părţile interesate din cadrul acestora, să soluţioneze cazurile de abuz şi nereguli din lanţurile de aprovizionare, să combată sărăcia şi să asigure o creştere echitabilă; |
| --- | --- |

50.

salută angajamentul Consensului european pentru dezvoltare de a sprijini RSI ca acţiune prioritară; solicită ca, prin acţiuni practice, Direcţia Generală Dezvoltare din cadrul Comisiei să joace un rol activ în dezbatere, să examineze condiţiile de muncă şi modalităţile de utilizare a resurselor naturale în ţările aflate în curs de dezvoltare, să lucreze atât cu întreprinderile autohtone, cât şi cu filialele internaţionale ale întreprinderilor din UE, întreprinderile subcontractante şi părţile interesate din cadrul acestora, să soluţioneze cazurile de abuz şi nereguli din lanţurile de aprovizionare, să combată sărăcia şi să asigure o creştere echitabilă;

| 51. | sugerează Comisiei să vizeze implicarea IMM-urilor în RSI prin cooperarea cu organisme intermediare, oferind sprijin specific pentru participarea cooperativelor şi a întreprinderilor de economie socială prin intermediul organizaţiilor specializate corespunzătoare, să utilizeze reţeaua Centrelor europene de informare pentru promovarea directă a iniţiativelor în materie de RSI, precum şi să ia în considerare numirea, în cadrul Direcţiei Generale Întreprinderi şi Industrie, a unui trimis special pentru RSI, după modelul trimisului special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

51.

sugerează Comisiei să vizeze implicarea IMM-urilor în RSI prin cooperarea cu organisme intermediare, oferind sprijin specific pentru participarea cooperativelor şi a întreprinderilor de economie socială prin intermediul organizaţiilor specializate corespunzătoare, să utilizeze reţeaua Centrelor europene de informare pentru promovarea directă a iniţiativelor în materie de RSI, precum şi să ia în considerare numirea, în cadrul Direcţiei Generale Întreprinderi şi Industrie, a unui trimis special pentru RSI, după modelul trimisului special pentru IMM-uri;

| 52. | recomandă Comisiei realizarea, la nivel european, a unui studiu aprofundat privind diferitele modalităţi prin care IMM-urile ar putea participa la RSI, precum şi stimulentele pentru ca acestea să adopte principiile RSI, cu titlu voluntar şi individual, precum şi să înveţe lecţiile necesare din experienţa acumulată şi buna practică din acest domeniu; |
| --- | --- |

52.

recomandă Comisiei realizarea, la nivel european, a unui studiu aprofundat privind diferitele modalităţi prin care IMM-urile ar putea participa la RSI, precum şi stimulentele pentru ca acestea să adopte principiile RSI, cu titlu voluntar şi individual, precum şi să înveţe lecţiile necesare din experienţa acumulată şi buna practică din acest domeniu;

| 53. | salută angajamentul exprimat în Comunicarea Comisiei privind RSI de a intensifica participarea lucrătorilor şi a uniunilor sindicale ale acestora la RSI şi solicită din nou Comisiei şi partenerilor sociali să se sprijine pe cele 50 de acorduri-cadru internaţionale şi pe cele 30 de acorduri-cadru europene negociate până în prezent şi care vizează normele fundamentale în materie de muncă aplicabile în anumite sectoare şi întreprinderi, într-o abordare globală a dezvoltării responsabilităţii sociale a întreprinderilor în Europa şi în lume; face referire la comitetele europene de întreprindere, care sunt competente în particular pentru promovarea RSI şi, în special, pentru promovarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor în cadrul întreprinderilor multinaţionale; |
| --- | --- |

53.

salută angajamentul exprimat în Comunicarea Comisiei privind RSI de a intensifica participarea lucrătorilor şi a uniunilor sindicale ale acestora la RSI şi solicită din nou Comisiei şi partenerilor sociali să se sprijine pe cele 50 de acorduri-cadru internaţionale şi pe cele 30 de acorduri-cadru europene negociate până în prezent şi care vizează normele fundamentale în materie de muncă aplicabile în anumite sectoare şi întreprinderi, într-o abordare globală a dezvoltării responsabilităţii sociale a întreprinderilor în Europa şi în lume; face referire la comitetele europene de întreprindere, care sunt competente în particular pentru promovarea RSI şi, în special, pentru promovarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor în cadrul întreprinderilor multinaţionale;

| 54. | subliniază importanţa rolului partenerilor sociali în promovarea angajării femeilor şi în combaterea discriminării; încurajează partenerii sociali să ia iniţiative, într-un cadru RSI, pentru a încuraja participarea crescută a femeilor în consiliile de conducere ale întreprinderilor, în comitetele de întreprindere şi în organele pentru dialog social; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanţa rolului partenerilor sociali în promovarea angajării femeilor şi în combaterea discriminării; încurajează partenerii sociali să ia iniţiative, într-un cadru RSI, pentru a încuraja participarea crescută a femeilor în consiliile de conducere ale întreprinderilor, în comitetele de întreprindere şi în organele pentru dialog social;

| 55. | recomandă ca cercetarea viitoare privind RSI să treacă de simplul „dosar de documentare” pentru RSI şi să se concentreze asupra legăturii dintre competitivitate şi dezvoltare durabilă la nivel macro (UE şi statele membre), la nivel mezo (sectoare industriale şi lanţuri de aprovizionare) şi la nivel micro (IMM-uri) şi asupra relaţiei dintre acestea, precum şi asupra impactului actualelor iniţiative de RSI şi al eventualelor încălcări ale principiilor RSI; sprijină rolul principal jucat în acest context de Academia Europeană pentru Afaceri în Societate; invită Comisia să publice un „bilanţ anual al RSI” incontestabil, elaborat în cooperare cu experţi şi cercetători independenţi, care să colaţioneze informaţiile existente, să descrie noile tendinţe şi să ofere recomandări pentru acţiuni pe viitor; |
| --- | --- |

55.

recomandă ca cercetarea viitoare privind RSI să treacă de simplul „dosar de documentare” pentru RSI şi să se concentreze asupra legăturii dintre competitivitate şi dezvoltare durabilă la nivel macro (UE şi statele membre), la nivel mezo (sectoare industriale şi lanţuri de aprovizionare) şi la nivel micro (IMM-uri) şi asupra relaţiei dintre acestea, precum şi asupra impactului actualelor iniţiative de RSI şi al eventualelor încălcări ale principiilor RSI; sprijină rolul principal jucat în acest context de Academia Europeană pentru Afaceri în Societate; invită Comisia să publice un „bilanţ anual al RSI” incontestabil, elaborat în cooperare cu experţi şi cercetători independenţi, care să colaţioneze informaţiile existente, să descrie noile tendinţe şi să ofere recomandări pentru acţiuni pe viitor;

Contribuţia Europei la RSI la nivel mondial

| 56. | consideră că impactul potenţial al politicilor de RSI rămâne maxim în ceea ce priveşte lanţurile globale de aprovizionare ale întreprinderilor, pentru a face posibile investiţiile responsabile din partea întreprinderilor cu scopul de a contribui la lupta împotriva sărăciei în ţările în curs de dezvoltare, de a promova condiţii decente de muncă, de a sprijini principiile comerţului echitabil şi ale bunei guvernări, precum şi pentru reducerea incidenţei încălcării de către întreprinderi a normelor internaţionale, inclusiv a normelor de muncă, în ţările unde reglementările sunt slabe sau inexistente; |
| --- | --- |

56.

consideră că impactul potenţial al politicilor de RSI rămâne maxim în ceea ce priveşte lanţurile globale de aprovizionare ale întreprinderilor, pentru a face posibile investiţiile responsabile din partea întreprinderilor cu scopul de a contribui la lupta împotriva sărăciei în ţările în curs de dezvoltare, de a promova condiţii decente de muncă, de a sprijini principiile comerţului echitabil şi ale bunei guvernări, precum şi pentru reducerea incidenţei încălcării de către întreprinderi a normelor internaţionale, inclusiv a normelor de muncă, în ţările unde reglementările sunt slabe sau inexistente;

| 57. | solicită Comisiei să lanseze programe de cercetare specifice asupra impactului politicilor RSI şi să formuleze propuneri pentru sporirea investiţiilor responsabile din partea întreprinderilor, precum şi a responsabilităţii acestora; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei să lanseze programe de cercetare specifice asupra impactului politicilor RSI şi să formuleze propuneri pentru sporirea investiţiilor responsabile din partea întreprinderilor, precum şi a responsabilităţii acestora;

| 58. | recunoaşte că un număr de iniţiative internaţionale în materie de RSI sunt mai adânc înrădăcinate şi au atins o nouă maturitate, inclusiv recenta publicare a Iniţiativei de Raportare Globală privind orientările pentru dezvoltare durabilă şi raportare ale grupului G3, excluderea a 200 de întreprinderi de către „Global Compact” şi numirea unui reprezentant special al Secretarului General ONU pentru întreprinderi şi drepturile omului; |
| --- | --- |

58.

recunoaşte că un număr de iniţiative internaţionale în materie de RSI sunt mai adânc înrădăcinate şi au atins o nouă maturitate, inclusiv recenta publicare a Iniţiativei de Raportare Globală privind orientările pentru dezvoltare durabilă şi raportare ale grupului G3, excluderea a 200 de întreprinderi de către „Global Compact” şi numirea unui reprezentant special al Secretarului General ONU pentru întreprinderi şi drepturile omului;

| 59. | regretă faptul că, în Comunicarea sa privind RSI de punere în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă, Comisia nu a acordat o mai mare prioritate promovării de iniţiative globale şi cere Comisiei să dezvolte, în colaborare cu statele membre şi părţile implicate, o viziune strategică şi să contribuie la dezvoltarea iniţiativelor în materie de RSI la nivel mondial, precum şi să depună un efort major pentru a mări semnificativ participarea la astfel de iniţiative a întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

59.

regretă faptul că, în Comunicarea sa privind RSI de punere în aplicare a parteneriatului pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă, Comisia nu a acordat o mai mare prioritate promovării de iniţiative globale şi cere Comisiei să dezvolte, în colaborare cu statele membre şi părţile implicate, o viziune strategică şi să contribuie la dezvoltarea iniţiativelor în materie de RSI la nivel mondial, precum şi să depună un efort major pentru a mări semnificativ participarea la astfel de iniţiative a întreprinderilor europene;

| 60. | invită statele membre şi Comisia să susţină şi să promoveze respectarea principalelor norme ale OIM, ca factor al RSI în domeniile în care îşi desfăşoară activitatea; |
| --- | --- |

60.

invită statele membre şi Comisia să susţină şi să promoveze respectarea principalelor norme ale OIM, ca factor al RSI în domeniile în care îşi desfăşoară activitatea;

| 61. | consideră că dimensiunea internaţională a RSI ar trebui să reprezinte un stimul pentru elaborarea de orientări care să promoveze dezvoltarea de politici de acest tip în întreaga lume; |
| --- | --- |

61.

consideră că dimensiunea internaţională a RSI ar trebui să reprezinte un stimul pentru elaborarea de orientări care să promoveze dezvoltarea de politici de acest tip în întreaga lume;

| 62. | invită Comisia să organizeze, în 2007, în colaborare cu ceilalţi parteneri implicaţi, o iniţiativă internaţională majoră pentru a marca cea de-a cincea aniversare a angajamentului convenit, cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă, de a lua iniţiative interguvernamentale în domeniul responsabilităţii întreprinderilor; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să organizeze, în 2007, în colaborare cu ceilalţi parteneri implicaţi, o iniţiativă internaţională majoră pentru a marca cea de-a cincea aniversare a angajamentului convenit, cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă, de a lua iniţiative interguvernamentale în domeniul responsabilităţii întreprinderilor;

| 63. | invită Comisia să valorifice succesul Dialogului transatlantic al întreprinderilor privind RSI, care a avut loc în anii 1990, prin organizarea unui exerciţiu similar între UE şi Japonia; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să valorifice succesul Dialogului transatlantic al întreprinderilor privind RSI, care a avut loc în anii 1990, prin organizarea unui exerciţiu similar între UE şi Japonia;

| 64. | încurajează continuarea dezvoltării de iniţiative internaţionale pentru transparenţa totală a încasărilor întreprinderilor europene din activităţile lor în ţări terţe, în vederea susţinerii respectării depline a drepturilor omului în activităţile acestora din zonele de conflict şi a respingerii acţiunilor de lobby, inclusiv „acordurile de ţară gazdă” încheiate de întreprinderi pentru a submina sau evita reglementările din aceste ţări; |
| --- | --- |

64.

încurajează continuarea dezvoltării de iniţiative internaţionale pentru transparenţa totală a încasărilor întreprinderilor europene din activităţile lor în ţări terţe, în vederea susţinerii respectării depline a drepturilor omului în activităţile acestora din zonele de conflict şi a respingerii acţiunilor de lobby, inclusiv „acordurile de ţară gazdă” încheiate de întreprinderi pentru a submina sau evita reglementările din aceste ţări;

| 65. | solicită Comisiei şi statelor membre să contribuie la sprijinirea şi consolidarea orientărilor OCDE pentru întreprinderi multinaţionale, în special prin realizarea unei analize a funcţionalităţii PNC europene şi a rolului acestora în medierea efectivă dintre părţile implicate în scopul soluţionării conflictelor; solicită dezvoltarea unui model pentru PNC europene, inclusiv aplicarea celor mai bune practici pentru înfiinţarea instituţională a acestora, vizibilitatea, accesibilitatea pentru toate părţile interesate şi administrarea plângerilor; solicită o interpretare mai largă a definiţiei investiţiei în punerea în aplicare a orientărilor OCDE, pentru a se asigura că problemele care ţin de lanţul de aprovizionare sunt acoperite în procedurile de punere în aplicare; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei şi statelor membre să contribuie la sprijinirea şi consolidarea orientărilor OCDE pentru întreprinderi multinaţionale, în special prin realizarea unei analize a funcţionalităţii PNC europene şi a rolului acestora în medierea efectivă dintre părţile implicate în scopul soluţionării conflictelor; solicită dezvoltarea unui model pentru PNC europene, inclusiv aplicarea celor mai bune practici pentru înfiinţarea instituţională a acestora, vizibilitatea, accesibilitatea pentru toate părţile interesate şi administrarea plângerilor; solicită o interpretare mai largă a definiţiei investiţiei în punerea în aplicare a orientărilor OCDE, pentru a se asigura că problemele care ţin de lanţul de aprovizionare sunt acoperite în procedurile de punere în aplicare;

| 66. | solicită sprijin pentru dezvoltarea Iniţiativei de Raportare Globală prin invitarea principalelor întreprinderi din UE să participe la noi abordări sectoriale care să acopere domenii precum construcţiile, produsele chimice şi agricultura; solicită, de asemenea, încurajarea cercetării privind participarea IMM-urilor, promovarea activităţii de diseminare, în special în ţările din Europa Centrală şi de Est, precum şi dezvoltarea de indici de durabilitate în raport cu bursele de valori de pe pieţele în formare; |
| --- | --- |

66.

solicită sprijin pentru dezvoltarea Iniţiativei de Raportare Globală prin invitarea principalelor întreprinderi din UE să participe la noi abordări sectoriale care să acopere domenii precum construcţiile, produsele chimice şi agricultura; solicită, de asemenea, încurajarea cercetării privind participarea IMM-urilor, promovarea activităţii de diseminare, în special în ţările din Europa Centrală şi de Est, precum şi dezvoltarea de indici de durabilitate în raport cu bursele de valori de pe pieţele în formare;

| 67. | solicită Comisiei să includă, în viitoarele acorduri de cooperare cu ţările în curs de dezvoltare, capitole privind cercetarea, monitorizarea şi sprijinul pentru remedierea problemelor sociale, umane şi de mediu în activităţile şi lanţul de aprovizionare din ţările terţe ale societăţilor cu sediul în UE; |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei să includă, în viitoarele acorduri de cooperare cu ţările în curs de dezvoltare, capitole privind cercetarea, monitorizarea şi sprijinul pentru remedierea problemelor sociale, umane şi de mediu în activităţile şi lanţul de aprovizionare din ţările terţe ale societăţilor cu sediul în UE;

| 68. | salută, în principiu, discuţiile care au loc în cadrul Organizaţiei Internaţionale pentru Standardizare privind crearea unui standard pentru responsabilitatea socială şi solicită reprezentanţei europene să se asigure că toate rezultatele sunt conforme cu standardele şi acordurile internaţionale şi cu posibilitatea de a dezvolta metode paralele de evaluare şi certificare externă; |
| --- | --- |

68.

salută, în principiu, discuţiile care au loc în cadrul Organizaţiei Internaţionale pentru Standardizare privind crearea unui standard pentru responsabilitatea socială şi solicită reprezentanţei europene să se asigure că toate rezultatele sunt conforme cu standardele şi acordurile internaţionale şi cu posibilitatea de a dezvolta metode paralele de evaluare şi certificare externă;

*

- *

| 69. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi tuturor instituţiilor şi organizaţiilor menţionate în cuprinsul său. |
| --- | --- |

69.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi tuturor instituţiilor şi organizaţiilor menţionate în cuprinsul său.

---

(1)  JO C 104, 14.4.1999, p. 180.

(2)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

(3)  JO L 114, 24.4.2001, p. 1.

(4)  JO C 86, 10.4.2002, p. 3.

(5)  JO C 187 E, 7.8.2003, p. 180.

(6)  JO C 67 E, 17.3.2004, p. 73.

(7)  JO L 156, 13.6.2001, p. 33.

(8)  JO C 271 E, 12.11.2003, p. 598.

(9)  JO C 39, 18.2.2003, p. 3.

(10)  JO L 178, 17.7.2003, p. 16.

(11)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(12)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(13)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 84.

(14)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(15)  JO L 169, 30.6.2005, p. 1.

(16)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0320.

(17)  JO L 39, 14.2.1976, p. 40. Directivă modificată de Directiva 2002/73/CE (JO L 269, 5.10.2002, p. 15).

(18)  JO L 222, 14.8.1978, p. 11. Directivă astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/46/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 224, 16.8.2006, p. 1).

(19)  JO L 345, 31.12.2003, p. 64.

(20)  JO L 250, 19.9.1984, p. 17.

P6_TA(2007)0063

O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2007 privind o foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010 (2006/2132(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „O foaie de parcurs pentru egalitatea între femei şi bărbaţi 2006-2010” (COM(2006)0092),

| — | având în vedere Decizia 2001/51/CE a Consiliului din 20 decembrie 2000 de stabilire a unui program de acţiune comunitară referitor la strategia comunitară privind egalitatea între femei şi bărbaţi (2001-2005) (1) şi propria sa poziţie din 15 noiembrie 2000 (2) pe aceeaşi temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2001/51/CE a Consiliului din 20 decembrie 2000 de stabilire a unui program de acţiune comunitară referitor la strategia comunitară privind egalitatea între femei şi bărbaţi (2001-2005) (1) şi propria sa poziţie din 15 noiembrie 2000 (2) pe aceeaşi temă,

| — | având în vedere instrumentele juridice ale ONU în domeniul drepturilor omului şi, mai ales, al drepturilor femeilor, în special Convenţia privind eliminarea tuturor formelor de discriminare faţă de femei, precum şi celelalte instrumente ale ONU în materie de violenţă împotriva femeilor, precum Declaraţia şi Programul de acţiune de la Viena, adoptate la Conferinţa mondială privind drepturile omului din 14-25 iunie 1993 la Viena, rezoluţia privind eliminarea violenţei faţă de femei din 20 decembrie 1993 (3), rezoluţia privind eliminarea violenţei familiale faţă de femei din 19 februarie 2004 (4), rezoluţia privind măsurile care trebuie luate pentru eliminarea infracţiunilor din motive de onoare comise împotriva femeilor din 20 decembrie 2004 (5), rezoluţia privind măsurile în materie de prevenire a infracţiunilor şi de justiţie penală destinate eliminării violenţei împotriva femeilor din 2 februarie 1998 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele juridice ale ONU în domeniul drepturilor omului şi, mai ales, al drepturilor femeilor, în special Convenţia privind eliminarea tuturor formelor de discriminare faţă de femei, precum şi celelalte instrumente ale ONU în materie de violenţă împotriva femeilor, precum Declaraţia şi Programul de acţiune de la Viena, adoptate la Conferinţa mondială privind drepturile omului din 14-25 iunie 1993 la Viena, rezoluţia privind eliminarea violenţei faţă de femei din 20 decembrie 1993 (3), rezoluţia privind eliminarea violenţei familiale faţă de femei din 19 februarie 2004 (4), rezoluţia privind măsurile care trebuie luate pentru eliminarea infracţiunilor din motive de onoare comise împotriva femeilor din 20 decembrie 2004 (5), rezoluţia privind măsurile în materie de prevenire a infracţiunilor şi de justiţie penală destinate eliminării violenţei împotriva femeilor din 2 februarie 1998 (6),

| — | având în vedere Declaraţia de la Beijing şi Programul de acţiune adoptat în cadrul celei de-a patra conferinţe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum şi rezoluţiile Parlamentului din 18 mai 2000 privind urmărirea Programului de acţiune de la Beijing (7) şi din 10 martie 2005 privind urmărirea Programului de acţiune al celei de-a patra conferinţe mondiale privind femeile (Beijing + 10) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Beijing şi Programul de acţiune adoptat în cadrul celei de-a patra conferinţe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum şi rezoluţiile Parlamentului din 18 mai 2000 privind urmărirea Programului de acţiune de la Beijing (7) şi din 10 martie 2005 privind urmărirea Programului de acţiune al celei de-a patra conferinţe mondiale privind femeile (Beijing + 10) (8),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 6 iulie 2006 intitulat „Un studiu aprofundat privind toate formele de violenţă faţă de femei” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 6 iulie 2006 intitulat „Un studiu aprofundat privind toate formele de violenţă faţă de femei” (9),

| — | având în vedere raportul final din martie 2005 al celei de-a 49-a sesiuni a Comisiei pentru statutul femeilor din cadrul Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din martie 2005 al celei de-a 49-a sesiuni a Comisiei pentru statutul femeilor din cadrul Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului şi popoarelor privind drepturile femeilor în Africa, cunoscut, de asemenea, sub numele de „Protocolul de la Maputo”, care a intrat în vigoare la 25 noiembrie 2005 şi care se referă, în special, la interzicerea oricăror forme de mutilare genitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului şi popoarelor privind drepturile femeilor în Africa, cunoscut, de asemenea, sub numele de „Protocolul de la Maputo”, care a intrat în vigoare la 25 noiembrie 2005 şi care se referă, în special, la interzicerea oricăror forme de mutilare genitală,

| — | având în vedere Rezoluţia 1325 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea şi securitatea (10), care prevede o mai mare participare a femeilor la prevenirea conflictelor armate şi la construirea păcii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia 1325 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea şi securitatea (10), care prevede o mai mare participare a femeilor la prevenirea conflictelor armate şi la construirea păcii,

| — | având în vedere raportul din mai 2003 al Comitetului consultativ privind egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi al Comisiei, referitor la integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetele naţionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din mai 2003 al Comitetului consultativ privind egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi al Comisiei, referitor la integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetele naţionale,

| — | având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European Extraordinar de la Lisabona din 23-24 martie 2000, Consiliul European de la Stockholm din 23-24 martie 2001, Consiliul European de la Barcelona din 15-16 martie 2002 şi Consiliile Europene de la Bruxelles din 20-21 martie 2003 şi din 25-26 martie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European Extraordinar de la Lisabona din 23-24 martie 2000, Consiliul European de la Stockholm din 23-24 martie 2001, Consiliul European de la Barcelona din 15-16 martie 2002 şi Consiliile Europene de la Bruxelles din 20-21 martie 2003 şi din 25-26 martie 2004,

| — | având în vedere Decizia 2005/600/CE a Consiliului din 12 iulie 2005 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forţei de muncă ale statelor membre (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/600/CE a Consiliului din 12 iulie 2005 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forţei de muncă ale statelor membre (11),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 19 ianuarie 2006 privind viitorul Strategiei de la Lisabona din punct de vedere al perspectivei întemeiate pe sex (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 19 ianuarie 2006 privind viitorul Strategiei de la Lisabona din punct de vedere al perspectivei întemeiate pe sex (12),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 9 martie 2004 privind concilierea vieţii profesionale, familiale şi private (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 9 martie 2004 privind concilierea vieţii profesionale, familiale şi private (13),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 11 februarie 2004 privind organizarea timpului de lucru (amendament al Directivei 93/104/CE) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 11 februarie 2004 privind organizarea timpului de lucru (amendament al Directivei 93/104/CE) (14),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 2 februarie 2006 privind situaţia actuală a luptei împotriva violenţei faţă de femei şi o eventuală acţiune viitoare (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 2 februarie 2006 privind situaţia actuală a luptei împotriva violenţei faţă de femei şi o eventuală acţiune viitoare (15),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 17 ianuarie 2006 privind strategii de prevenire a traficului cu femei şi copii vulnerabili la exploatarea sexuală (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 17 ianuarie 2006 privind strategii de prevenire a traficului cu femei şi copii vulnerabili la exploatarea sexuală (16),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 24 octombrie 2006 privind imigraţia femeilor: rolul şi locul femeilor imigrante în Uniunea Europeană (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 24 octombrie 2006 privind imigraţia femeilor: rolul şi locul femeilor imigrante în Uniunea Europeană (17),

| — | având în vedere Declaraţia ministerială a Conferinţei miniştrilor responsabili de politicile în materie de egalitate între femei şi bărbaţi adoptată la 4 februarie 2005 la Luxembourg, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia ministerială a Conferinţei miniştrilor responsabili de politicile în materie de egalitate între femei şi bărbaţi adoptată la 4 februarie 2005 la Luxembourg,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea între femei şi bărbaţi, adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles la 23-24 martie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea între femei şi bărbaţi, adoptat de către Consiliul European de la Bruxelles la 23-24 martie 2006,

| — | având în vedere planul de acţiune pentru egalitatea între sexe 2005-2015 adoptat de către Commonwealth, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acţiune pentru egalitatea între sexe 2005-2015 adoptat de către Commonwealth,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe, precum şi avizele Comisi ei pentru dezvoltare, Comisiei pentru muncă şi afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne (A6-0033/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe, precum şi avizele Comisi ei pentru dezvoltare, Comisiei pentru muncă şi afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie şi Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne (A6-0033/2007),

| A. | întrucât în Declaraţia de la Viena adoptată în cadrul Conferinţei mondiale a ONU privind drepturile omului din 25 iunie 1993, se prevede că „drepturile femeilor şi ale fetelor reprezintă o parte inalienabilă, integrală şi indivizibilă a drepturilor universale ale omului” şi întrucât egalitatea între femei şi bărbaţi este un drept şi un principiu fundamental al UE, recunoscut în Tratatul de instituire a Uniunii Europene şi în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât, în pofida progreselor semnificative realizate în acest domeniu, persistă multe inegalităţi între femei şi bărbaţi, |
| --- | --- |

A.

întrucât în Declaraţia de la Viena adoptată în cadrul Conferinţei mondiale a ONU privind drepturile omului din 25 iunie 1993, se prevede că „drepturile femeilor şi ale fetelor reprezintă o parte inalienabilă, integrală şi indivizibilă a drepturilor universale ale omului” şi întrucât egalitatea între femei şi bărbaţi este un drept şi un principiu fundamental al UE, recunoscut în Tratatul de instituire a Uniunii Europene şi în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât, în pofida progreselor semnificative realizate în acest domeniu, persistă multe inegalităţi între femei şi bărbaţi,

| B. | întrucât violenţa împotriva femeilor reprezintă cea mai răspândită încălcare a drepturilor omului, necunoscând limite geografice, economice sau sociale, şi întrucât, în pofida eforturilor întreprinse la nivel naţional, comunitar şi internaţional, numărul femeilor care sunt victime ale violenţei este alarmant (18), |
| --- | --- |

B.

întrucât violenţa împotriva femeilor reprezintă cea mai răspândită încălcare a drepturilor omului, necunoscând limite geografice, economice sau sociale, şi întrucât, în pofida eforturilor întreprinse la nivel naţional, comunitar şi internaţional, numărul femeilor care sunt victime ale violenţei este alarmant (18),

| C. | întrucât expresia „violenţă faţă de femei” desemnează toate actele de violenţă îndreptate împotriva sexului feminin şi care provoacă sau pot provoca femeilor un prejudiciu sau suferinţe fizice, sexuale sau psihologice, inclusiv ameninţarea cu astfel de acte, constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, fie că acestea au loc în viaţa publică sau în viaţa privată, |
| --- | --- |

C.

întrucât expresia „violenţă faţă de femei” desemnează toate actele de violenţă îndreptate împotriva sexului feminin şi care provoacă sau pot provoca femeilor un prejudiciu sau suferinţe fizice, sexuale sau psihologice, inclusiv ameninţarea cu astfel de acte, constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, fie că acestea au loc în viaţa publică sau în viaţa privată,

| D. | întrucât riscul de sărăcie este mai mare în cazul femeilor, inclusiv al femeilor care lucrează (19), şi, în special, al femeilor în vârstă, al femeilor care întreţin o familie monoparentală, al mamelor adolescente şi al femeilor care lucrează în afaceri familiale, datorită menţinerii discriminării întemeiate pe sex şi a inegalităţilor în privinţa educaţiei, serviciilor personale, accesului la un loc de muncă, responsabilităţilor familiale şi drepturilor la pensie şi datorită garanţiilor juridice prevăzute în cazul unei separări sau al unui divorţ, în special atunci când este vorba de femei dependente, |
| --- | --- |

D.

întrucât riscul de sărăcie este mai mare în cazul femeilor, inclusiv al femeilor care lucrează (19), şi, în special, al femeilor în vârstă, al femeilor care întreţin o familie monoparentală, al mamelor adolescente şi al femeilor care lucrează în afaceri familiale, datorită menţinerii discriminării întemeiate pe sex şi a inegalităţilor în privinţa educaţiei, serviciilor personale, accesului la un loc de muncă, responsabilităţilor familiale şi drepturilor la pensie şi datorită garanţiilor juridice prevăzute în cazul unei separări sau al unui divorţ, în special atunci când este vorba de femei dependente,

| E. | întrucât toate principiile şi valorile sociale şi culturale care stau la baza Uniunii Europene şi a statelor membre, precum respectul pentru drepturile omului, demnitatea fiinţei umane, egalitatea, dialogul, solidaritatea şi participarea, reprezintă o moştenire comună a tuturor cetăţenilor şi rezidenţilor Uniunii, a cărei asimilare este o prioritate pentru UE şi un factor care contribuie la emancipare şi integrare, în special pentru femeile şi fetele izolate prin limbă, cultură sau bariere religioase, |
| --- | --- |

E.

întrucât toate principiile şi valorile sociale şi culturale care stau la baza Uniunii Europene şi a statelor membre, precum respectul pentru drepturile omului, demnitatea fiinţei umane, egalitatea, dialogul, solidaritatea şi participarea, reprezintă o moştenire comună a tuturor cetăţenilor şi rezidenţilor Uniunii, a cărei asimilare este o prioritate pentru UE şi un factor care contribuie la emancipare şi integrare, în special pentru femeile şi fetele izolate prin limbă, cultură sau bariere religioase,

| F. | întrucât integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetele naţionale ar trebui trebui luată în considerare în mai mare măsură în vederea unei gestionări eficiente a politicilor de egalitate a şanselor şi întrucât cunoştinţele şi experienţele din acest domeniu, de la nivel european, naţional şi regional, ar putea permite aplicarea acesteia, încă din acest moment, în bugetul şi în programele comunitare, în faza de elaborare, de punere în aplicare şi de evaluare a acestora (20), |
| --- | --- |

F.

întrucât integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetele naţionale ar trebui trebui luată în considerare în mai mare măsură în vederea unei gestionări eficiente a politicilor de egalitate a şanselor şi întrucât cunoştinţele şi experienţele din acest domeniu, de la nivel european, naţional şi regional, ar putea permite aplicarea acesteia, încă din acest moment, în bugetul şi în programele comunitare, în faza de elaborare, de punere în aplicare şi de evaluare a acestora (20),

| G. | întrucât articolul 3 alineatul (2) şi articolele 13 şi 152 din Tratatul CE descriu rolul Comunităţii în ceea ce priveşte realizarea egalităţii între sexe în politicile de protecţie a sănătăţii umane, |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 3 alineatul (2) şi articolele 13 şi 152 din Tratatul CE descriu rolul Comunităţii în ceea ce priveşte realizarea egalităţii între sexe în politicile de protecţie a sănătăţii umane,

| H. | întrucât, pentru a se realiza obiectivele de la Lisabona în ceea ce priveşte gradul de ocupare a forţei de muncă pentru femei, este nevoie să se întreprindă acţiuni suplimentare în cadrul metodei deschise de coordonare, bazate pe bunele practici existente la nivel naţional sau regional şi care să ţină seama de interdependenţa dintre politicile de acces la educaţie şi pe piaţa muncii, politicile de conciliere a vieţii profesionale cu cea privată, servicii şi promovarea participării femeilor în procesul de luare a deciziilor, şi întrucât, în acest context, trebuie depus un efort special pentru a se asigura coeziunea socio-economică, pentru a se pune capăt divizării numerice întemeiate pe sex şi pentru a se promova rolul femeilor în ştiinţă, |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a se realiza obiectivele de la Lisabona în ceea ce priveşte gradul de ocupare a forţei de muncă pentru femei, este nevoie să se întreprindă acţiuni suplimentare în cadrul metodei deschise de coordonare, bazate pe bunele practici existente la nivel naţional sau regional şi care să ţină seama de interdependenţa dintre politicile de acces la educaţie şi pe piaţa muncii, politicile de conciliere a vieţii profesionale cu cea privată, servicii şi promovarea participării femeilor în procesul de luare a deciziilor, şi întrucât, în acest context, trebuie depus un efort special pentru a se asigura coeziunea socio-economică, pentru a se pune capăt divizării numerice întemeiate pe sex şi pentru a se promova rolul femeilor în ştiinţă,

| I. | întrucât, în pofida legislaţiei comunitare şi a dispoziţiilor naţionale referitoare la egalitatea de remuneraţie, diferenţa de remuneraţie între bărbaţi şi femei continuă să existe, într-o măsură destul de mare, femeile câştigând, în UE, în medie cu 15 % mai puţin decât bărbaţii, diferenţă care se reduce mult mai lent decât cea dintre gradul de ocupare a forţei de muncă pentru bărbaţi şi gradul de ocupare a forţei de muncă pentru femei, |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida legislaţiei comunitare şi a dispoziţiilor naţionale referitoare la egalitatea de remuneraţie, diferenţa de remuneraţie între bărbaţi şi femei continuă să existe, într-o măsură destul de mare, femeile câştigând, în UE, în medie cu 15 % mai puţin decât bărbaţii, diferenţă care se reduce mult mai lent decât cea dintre gradul de ocupare a forţei de muncă pentru bărbaţi şi gradul de ocupare a forţei de muncă pentru femei,

| J. | întrucât femeile au adesea drepturi la pensie mai mici decât bărbaţii, fie datorită salariilor mai scăzute la care acestea au avut dreptul, fie datorită faptului că au avut o carieră profesională mai scurtă şi întreruptă de obligaţii familiale mai importante, |
| --- | --- |

J.

întrucât femeile au adesea drepturi la pensie mai mici decât bărbaţii, fie datorită salariilor mai scăzute la care acestea au avut dreptul, fie datorită faptului că au avut o carieră profesională mai scurtă şi întreruptă de obligaţii familiale mai importante,

| K. | întrucât politicile de conciliere a vieţii familiale cu cea profesională trebuie să se adreseze atât femeilor, cât şi bărbaţilor şi întrucât acestea trebuie, prin urmare, abordate dintr-o perspectivă globală, ţinându-se seama de discriminarea faţă de femei şi considerând noile generaţii drept un avantaj al întregii societăţi, |
| --- | --- |

K.

întrucât politicile de conciliere a vieţii familiale cu cea profesională trebuie să se adreseze atât femeilor, cât şi bărbaţilor şi întrucât acestea trebuie, prin urmare, abordate dintr-o perspectivă globală, ţinându-se seama de discriminarea faţă de femei şi considerând noile generaţii drept un avantaj al întregii societăţi,

| L. | întrucât femeile reprezintă 52 % din populaţia europeană, dar această proporţie nu se reflectă în structurile de putere, nici la nivelul accesului, nici la nivelul participării; întrucât reprezentativitatea întregii societăţi este un element care consolidează guvernanţa şi pertinenţa politicilor în raport cu aşteptările populaţiei; întrucât există o întreagă paletă de soluţii la nivel naţional (legi, acorduri sau iniţiative private) pentru a concretiza reprezentarea femeilor în structurile de luare a deciziilor, |
| --- | --- |

L.

întrucât femeile reprezintă 52 % din populaţia europeană, dar această proporţie nu se reflectă în structurile de putere, nici la nivelul accesului, nici la nivelul participării; întrucât reprezentativitatea întregii societăţi este un element care consolidează guvernanţa şi pertinenţa politicilor în raport cu aşteptările populaţiei; întrucât există o întreagă paletă de soluţii la nivel naţional (legi, acorduri sau iniţiative private) pentru a concretiza reprezentarea femeilor în structurile de luare a deciziilor,

| M. | întrucât cadrul strategic „i2010” (societatea europeană a informaţiei pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă 2010), propus prin Comunicarea Comisiei (COM(2005)0229), vizează, printre altele, îmbunătăţirea calităţii vieţii prin participarea tuturor la societatea informaţiei, |
| --- | --- |

M.

întrucât cadrul strategic „i2010” (societatea europeană a informaţiei pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă 2010), propus prin Comunicarea Comisiei (COM(2005)0229), vizează, printre altele, îmbunătăţirea calităţii vieţii prin participarea tuturor la societatea informaţiei,

| 1. | ia act de voinţa Comisiei de a aborda strategia de egalitate a şanselor dintr-o perspectivă multianuală deoarece aceasta permite desfăşurarea unei strategii pe termen lung care să promoveze egalitatea la nivelul UE, dar indică faptul că foaia de parcurs nu specifică responsabilităţile Comisiei şi ale statelor membre nici în ceea ce priveşte punerea în aplicare şi informarea cetăţenilor, nici în ceea ce priveşte fondurile care vor fi alocate pentru punerea în aplicare a recomandării sale; |
| --- | --- |

1.

ia act de voinţa Comisiei de a aborda strategia de egalitate a şanselor dintr-o perspectivă multianuală deoarece aceasta permite desfăşurarea unei strategii pe termen lung care să promoveze egalitatea la nivelul UE, dar indică faptul că foaia de parcurs nu specifică responsabilităţile Comisiei şi ale statelor membre nici în ceea ce priveşte punerea în aplicare şi informarea cetăţenilor, nici în ceea ce priveşte fondurile care vor fi alocate pentru punerea în aplicare a recomandării sale;

| 2. | recunoaşte că promovarea egalităţii de şanse are o dublă natură deoarece dimensiunea de egalitate trebuie integrată în toate politicile şi, în paralel, promovarea egalităţii face obiectul unor măsuri specifice; |
| --- | --- |

2.

recunoaşte că promovarea egalităţii de şanse are o dublă natură deoarece dimensiunea de egalitate trebuie integrată în toate politicile şi, în paralel, promovarea egalităţii face obiectul unor măsuri specifice;

| 3. | invită Comisia să întocmească un cadru global de evaluare a politicilor şi programelor de promovare a egalităţii între sexe, inclusiv a politicilor naţionale care rezultă din acestea; solicită, în special, o evaluare aprofundată a strategiei-cadru a Comunităţii privind egalitatea între femei şi bărbaţi (2001-2005) (21) şi o analiză a punerii în aplicare a directivelor privind egalitatea şanselor, în special a directivelor 86/613/CEE (22), 89/391/CEE (23), 92/85/CEE (24) şi 2003/41/CE (25), în vederea stabilirii, prin folosirea unor date şi statistici fiabile, a unui ciclu coerent de programare, punere în aplicare, monitorizare şi evaluare pentru prezenta foaie de parcurs; consideră că, în acest scop, crearea în cel mai scurt timp a Institutului european pentru egalitatea între sexe este indispensabilă pentru monitorizarea constantă a progresului realizat în conformitate cu foaia de parcurs; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să întocmească un cadru global de evaluare a politicilor şi programelor de promovare a egalităţii între sexe, inclusiv a politicilor naţionale care rezultă din acestea; solicită, în special, o evaluare aprofundată a strategiei-cadru a Comunităţii privind egalitatea între femei şi bărbaţi (2001-2005) (21) şi o analiză a punerii în aplicare a directivelor privind egalitatea şanselor, în special a directivelor 86/613/CEE (22), 89/391/CEE (23), 92/85/CEE (24) şi 2003/41/CE (25), în vederea stabilirii, prin folosirea unor date şi statistici fiabile, a unui ciclu coerent de programare, punere în aplicare, monitorizare şi evaluare pentru prezenta foaie de parcurs; consideră că, în acest scop, crearea în cel mai scurt timp a Institutului european pentru egalitatea între sexe este indispensabilă pentru monitorizarea constantă a progresului realizat în conformitate cu foaia de parcurs;

| 4. | invită Comisia să considere politica egalităţii între sexe nu doar o prioritate pentru UE, ci şi, mai ales, o cerinţă fundamentală pentru respectarea drepturilor persoanei; consideră că o astfel de abordare trebuie să se reflecte într-un efort de coordonare şi de consolidare a măsurilor europene şi naţionale de protecţie juridică a femeilor şi copiilor, în special:






  — | în cazurile în care femeile sunt aduse în starea de sclavie, sau în cele de infracţiuni comise în numele onoarei sau al tradiţiei, de violenţă, de trafic, de mutilare genitală, de căsătorie forţată, de poligamie, de privare de identitate (de exemplu, prin purtarea forţată de burka, niqab sau mască), având ca obiectiv o toleranţă zero; |
| --- | --- | --- |

4.

invită Comisia să considere politica egalităţii între sexe nu doar o prioritate pentru UE, ci şi, mai ales, o cerinţă fundamentală pentru respectarea drepturilor persoanei; consideră că o astfel de abordare trebuie să se reflecte într-un efort de coordonare şi de consolidare a măsurilor europene şi naţionale de protecţie juridică a femeilor şi copiilor, în special:

—

în cazurile în care femeile sunt aduse în starea de sclavie, sau în cele de infracţiuni comise în numele onoarei sau al tradiţiei, de violenţă, de trafic, de mutilare genitală, de căsătorie forţată, de poligamie, de privare de identitate (de exemplu, prin purtarea forţată de burka, niqab sau mască), având ca obiectiv o toleranţă zero;

şi invită Comisia:

| — | să realizeze studii privind cauzele profunde ale violenţei întemeiate pe sex, să elaboreze indicatori ai numărului de victime şi, sub rezerva definirii unui temei juridic, să prezinte o propunere de directivă privind combaterea violenţei împotriva femeilor; |
| --- | --- |

—

să realizeze studii privind cauzele profunde ale violenţei întemeiate pe sex, să elaboreze indicatori ai numărului de victime şi, sub rezerva definirii unui temei juridic, să prezinte o propunere de directivă privind combaterea violenţei împotriva femeilor;

| — | să colecteze, în cel mai scurt timp, date comparabile şi fiabile privind traficul de fiinţe umane în vederea reducerii numărului de victime, precum şi a realizării unui studiu privind legătura cauzală dintre legislaţia privind prostituţia şi traficul pentru exploatarea sexuală şi a împărtăşirii celor mai bune practici, inclusiv a acţiunilor întreprinse din perspectiva cererii de astfel de activităţi; |
| --- | --- |

—

să colecteze, în cel mai scurt timp, date comparabile şi fiabile privind traficul de fiinţe umane în vederea reducerii numărului de victime, precum şi a realizării unui studiu privind legătura cauzală dintre legislaţia privind prostituţia şi traficul pentru exploatarea sexuală şi a împărtăşirii celor mai bune practici, inclusiv a acţiunilor întreprinse din perspectiva cererii de astfel de activităţi;

şi invită statele membre:

| — | să introducă o înregistrare obligatorie a actelor de mutilare genitală feminină realizate de membri ai personalului medical şi să retragă medicilor care practică astfel de acte dreptul de a-şi exercita profesia; |
| --- | --- |

—

să introducă o înregistrare obligatorie a actelor de mutilare genitală feminină realizate de membri ai personalului medical şi să retragă medicilor care practică astfel de acte dreptul de a-şi exercita profesia;

| 5. | solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice fără întârziere Protocolul privind prevenirea, reprimarea şi pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor şi copiilor, adiţional la Convenţia Naţiunilor Unite împotriva criminalităţii transnaţionale organizate(unul dintre „Protocoalele de la Palermo”), precum şi Convenţia Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului cu fiinţe umane, şi să pună în aplicare Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de şedere eliberat resortisanţilor ţărilor terţe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigraţiei ilegale şi care cooperează cu autorităţile competente (26); |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice fără întârziere Protocolul privind prevenirea, reprimarea şi pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor şi copiilor, adiţional la Convenţia Naţiunilor Unite împotriva criminalităţii transnaţionale organizate(unul dintre „Protocoalele de la Palermo”), precum şi Convenţia Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului cu fiinţe umane, şi să pună în aplicare Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de şedere eliberat resortisanţilor ţărilor terţe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigraţiei ilegale şi care cooperează cu autorităţile competente (26);

| 6. | consideră că respectarea drepturilor femeilor reprezintă o cerinţă fundamentală, în aceeaşi măsură ca şi celelalte drepturi ale omului, care trebuie luată în considerare în cadrul negocierilor de aderare cu ţările candidate; solicită, prin urmare, Comisiei să controleze şi să comunice Parlamentului European şi Consiliului datele referitoare la actele de discriminare şi de violenţă la care sunt supuse femeile în aceste ţări şi să sprijine, în mod activ, participarea ţărilor în curs de aderare la programele comunitare PROGRESS şi DAPHNE; |
| --- | --- |

6.

consideră că respectarea drepturilor femeilor reprezintă o cerinţă fundamentală, în aceeaşi măsură ca şi celelalte drepturi ale omului, care trebuie luată în considerare în cadrul negocierilor de aderare cu ţările candidate; solicită, prin urmare, Comisiei să controleze şi să comunice Parlamentului European şi Consiliului datele referitoare la actele de discriminare şi de violenţă la care sunt supuse femeile în aceste ţări şi să sprijine, în mod activ, participarea ţărilor în curs de aderare la programele comunitare PROGRESS şi DAPHNE;

| 7. | subliniază faptul că respectul pentru drepturile femeilor trebuie să fie o condiţie esenţială în cadrul politicilor de vecinătate, externă şi de dezvoltare ale UE; în acest context:






  — | recomandă ca, în cadrul acestor politici, UE să-şi sporească angajamentul în ceea ce priveşte dialogul politic cu ţări terţe şi acordarea de sprijin financiar pentru dezvoltare în vederea promovării egalităţii între sexe; |
| --- | --- | --- |

7.

subliniază faptul că respectul pentru drepturile femeilor trebuie să fie o condiţie esenţială în cadrul politicilor de vecinătate, externă şi de dezvoltare ale UE; în acest context:

—

recomandă ca, în cadrul acestor politici, UE să-şi sporească angajamentul în ceea ce priveşte dialogul politic cu ţări terţe şi acordarea de sprijin financiar pentru dezvoltare în vederea promovării egalităţii între sexe;

| — | subliniază specificitatea feminizării sărăciei şi insistă asupra faptului că realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) este legată de promovarea egalităţii între sexe la nivelul tuturor categoriilor de vârstă; |
| --- | --- |

—

subliniază specificitatea feminizării sărăciei şi insistă asupra faptului că realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) este legată de promovarea egalităţii între sexe la nivelul tuturor categoriilor de vârstă;

| — | solicită acordarea unei atenţii speciale ODM 2 şi 3 şi promovării educaţiei fetelor la toate nivelurile, precum şi asigurării unui acces egal la programele de formare care promovează spiritul antreprenorial al femeilor, în special în IMM-uri, ca o modalitate de reducere a sărăciei, de îmbunătăţire a sănătăţii şi a bunăstării, precum şi de promovare a unei dezvoltări reale şi durabile; |
| --- | --- |

—

solicită acordarea unei atenţii speciale ODM 2 şi 3 şi promovării educaţiei fetelor la toate nivelurile, precum şi asigurării unui acces egal la programele de formare care promovează spiritul antreprenorial al femeilor, în special în IMM-uri, ca o modalitate de reducere a sărăciei, de îmbunătăţire a sănătăţii şi a bunăstării, precum şi de promovare a unei dezvoltări reale şi durabile;

| — | solicită luarea de măsuri pentru prevenirea marginalizării femeilor în ceea ce priveşte programele de dezvoltare prin garantarea accesului egal al acestora la piaţa muncii, la slujbe pe durată nedeterminată de mai bună calitate şi la mijloace de producţie precum pământul, creditul şi tehnologia; |
| --- | --- |

—

solicită luarea de măsuri pentru prevenirea marginalizării femeilor în ceea ce priveşte programele de dezvoltare prin garantarea accesului egal al acestora la piaţa muncii, la slujbe pe durată nedeterminată de mai bună calitate şi la mijloace de producţie precum pământul, creditul şi tehnologia;

| — | îndeamnă Comisia şi statele membre să ia măsuri adecvate, în cadrul politicilor lor de cooperare în domeniul dezvoltării, pentru a încuraja o mai bună reprezentare a femeilor, asigurându-se că acestea beneficiază de aceleaşi oportunităţi ca şi bărbaţii şi încurajând implicarea lor în asociaţiile profesionale şi în organismele de programare politică şi de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

—

îndeamnă Comisia şi statele membre să ia măsuri adecvate, în cadrul politicilor lor de cooperare în domeniul dezvoltării, pentru a încuraja o mai bună reprezentare a femeilor, asigurându-se că acestea beneficiază de aceleaşi oportunităţi ca şi bărbaţii şi încurajând implicarea lor în asociaţiile profesionale şi în organismele de programare politică şi de luare a deciziilor;

| — | invită Comisia şi statele membre, în cadrul programelor lor de dezvoltare, să aibă în vedere stabilirea unor metode preventive de combatere a violenţei sexuale şi a traficului cu fiinţe umane în vederea exploatării sexuale, să descurajeze violenţa împotriva femeilor şi să garanteze asistenţă medicală, socială, juridică şi psihologică atât femeilor care au fost strămutate în urma unui conflict, cât şi altor categorii de femei migrante; |
| --- | --- |

—

invită Comisia şi statele membre, în cadrul programelor lor de dezvoltare, să aibă în vedere stabilirea unor metode preventive de combatere a violenţei sexuale şi a traficului cu fiinţe umane în vederea exploatării sexuale, să descurajeze violenţa împotriva femeilor şi să garanteze asistenţă medicală, socială, juridică şi psihologică atât femeilor care au fost strămutate în urma unui conflict, cât şi altor categorii de femei migrante;

| — | invită Comisia să realizeze o evaluare calitativă şi cantitativă a cheltuielilor legate de ajutorul pentru dezvoltare şi a programelor din ţări terţe; |
| --- | --- |

—

invită Comisia să realizeze o evaluare calitativă şi cantitativă a cheltuielilor legate de ajutorul pentru dezvoltare şi a programelor din ţări terţe;

| 8. | solicită Comisiei să ia măsuri pentru a garanta dreptul femeilor la sănătate, inclusiv la sănătatea sexuală şi la cea reproductivă; reafirmă că este esenţial, în special pentru combaterea HIV/SIDA, să se lărgească accesul la informaţiile referitoare la sănătatea sexuală şi reproductivă, precum şi la serviciile de sănătate; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să ia măsuri pentru a garanta dreptul femeilor la sănătate, inclusiv la sănătatea sexuală şi la cea reproductivă; reafirmă că este esenţial, în special pentru combaterea HIV/SIDA, să se lărgească accesul la informaţiile referitoare la sănătatea sexuală şi reproductivă, precum şi la serviciile de sănătate;

| 9. | recunoaşte că fetele sunt extrem de vulnerabile la violenţă şi la discriminare şi solicită depunerea unor eforturi mai importante pentru protejarea acestora împotriva tuturor formelor de violenţă, inclusiv violul, exploatarea sexuală şi recrutarea forţată în forţele armate, şi pentru încurajarea politicilor şi programelor de promovare a protecţiei drepturilor lor în situaţii de conflict şi ulterioare conflictului; |
| --- | --- |

9.

recunoaşte că fetele sunt extrem de vulnerabile la violenţă şi la discriminare şi solicită depunerea unor eforturi mai importante pentru protejarea acestora împotriva tuturor formelor de violenţă, inclusiv violul, exploatarea sexuală şi recrutarea forţată în forţele armate, şi pentru încurajarea politicilor şi programelor de promovare a protecţiei drepturilor lor în situaţii de conflict şi ulterioare conflictului;

| 10. | solicită Comisiei să respecte angajamentul pe care şi l-a asumat de a prezenta o comunicare privind „O viziune europeană a egalităţii între femei şi bărbaţi în cadrul cooperării pentru dezvoltare”; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să respecte angajamentul pe care şi l-a asumat de a prezenta o comunicare privind „O viziune europeană a egalităţii între femei şi bărbaţi în cadrul cooperării pentru dezvoltare”;

| 11. | invită Comisia să asigure coordonarea între UE şi ONU în ceea ce priveşte politicile de egalitate a şanselor şi drepturile fetelor; reafirmă importanţa promovării unei strânse cooperări cu instituţiile europene şi internaţionale, regionale şi/sau bilaterale, inclusiv organismele ONU, pentru armonizarea abordărilor în materie de sexe în cadrul cooperării pentru dezvoltare şi al ajutorului umanitar, în special prin consolidarea legăturii dintre Platforma de acţiune de la Beijing şi Programul de acţiune de la Cairo, Convenţia pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare faţă de femei, împreună cu protocolul său facultativ, şi ODM; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să asigure coordonarea între UE şi ONU în ceea ce priveşte politicile de egalitate a şanselor şi drepturile fetelor; reafirmă importanţa promovării unei strânse cooperări cu instituţiile europene şi internaţionale, regionale şi/sau bilaterale, inclusiv organismele ONU, pentru armonizarea abordărilor în materie de sexe în cadrul cooperării pentru dezvoltare şi al ajutorului umanitar, în special prin consolidarea legăturii dintre Platforma de acţiune de la Beijing şi Programul de acţiune de la Cairo, Convenţia pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare faţă de femei, împreună cu protocolul său facultativ, şi ODM;

| 12. | solicită Comisiei ca, în cadrul politicilor pentru Africa şi al strategiilor naţionale de dezvoltare ale ţărilor africane, să fie încurajate ratificarea şi punerea în aplicare a Protocolului de la Maputo în toate ţările din Africa, acordându-se o atenţie specială articolului 5, care condamnă şi interzice toate formele de mutilare genitală; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei ca, în cadrul politicilor pentru Africa şi al strategiilor naţionale de dezvoltare ale ţărilor africane, să fie încurajate ratificarea şi punerea în aplicare a Protocolului de la Maputo în toate ţările din Africa, acordându-se o atenţie specială articolului 5, care condamnă şi interzice toate formele de mutilare genitală;

| 13. | salută angajamentul Comisiei de a promova punerea în aplicare a Rezoluţiei 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, menţionată anterior, şi de a elabora linii directoare pentru integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în activităţile de formare în domeniul gestiunii crizelor; |
| --- | --- |

13.

salută angajamentul Comisiei de a promova punerea în aplicare a Rezoluţiei 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, menţionată anterior, şi de a elabora linii directoare pentru integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în activităţile de formare în domeniul gestiunii crizelor;

| 14. | solicită statelor membre şi Comisiei să adopte iniţiative concrete pentru emanciparea şi integrarea economică şi socială a femeilor imigrante, în special în cadrul programului-cadru comun pentru integrarea resortisanţilor din ţări terţe, şi acţiuni de sprijinire pentru învăţarea limbii, a drepturilor şi datoriilor care derivă din acquis-ul comunitar, a convenţiilor internaţionale, a principiilor şi legislaţiei în vigoare în ţara de destinaţie (cum ar fi interzicerea poligamiei în cadrul regrupării familiale) şi a valorilor fundamentale ale UE, prin elaborarea de politici de formare specifică cu privire la egalitatea şanselor, nediscriminarea întemeiate pe sex şi luarea în considerare a sexului în cadrul acţiunilor, prin sprijinirea proiectelor antreprenoriale ale femeilor imigrante, care favorizează păstrarea şi difuzarea bogăţiei culturale a ţărilor lor de origine, şi prin crearea şi sprijinirea de spaţii publice de participare pentru femeile imigrante, în care acestea să fie reprezentate în mod activ; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre şi Comisiei să adopte iniţiative concrete pentru emanciparea şi integrarea economică şi socială a femeilor imigrante, în special în cadrul programului-cadru comun pentru integrarea resortisanţilor din ţări terţe, şi acţiuni de sprijinire pentru învăţarea limbii, a drepturilor şi datoriilor care derivă din acquis-ul comunitar, a convenţiilor internaţionale, a principiilor şi legislaţiei în vigoare în ţara de destinaţie (cum ar fi interzicerea poligamiei în cadrul regrupării familiale) şi a valorilor fundamentale ale UE, prin elaborarea de politici de formare specifică cu privire la egalitatea şanselor, nediscriminarea întemeiate pe sex şi luarea în considerare a sexului în cadrul acţiunilor, prin sprijinirea proiectelor antreprenoriale ale femeilor imigrante, care favorizează păstrarea şi difuzarea bogăţiei culturale a ţărilor lor de origine, şi prin crearea şi sprijinirea de spaţii publice de participare pentru femeile imigrante, în care acestea să fie reprezentate în mod activ;

| 15. | recomandă statelor membre şi Comisiei să prevadă finanţarea de programe destinate difuzării, în ţările de origine, a informaţiilor referitoare la cerinţele prealabile sosirii şi sejurului imigranţilor în UE, precum şi la riscurile legate de imigrarea ilegală; |
| --- | --- |

15.

recomandă statelor membre şi Comisiei să prevadă finanţarea de programe destinate difuzării, în ţările de origine, a informaţiilor referitoare la cerinţele prealabile sosirii şi sejurului imigranţilor în UE, precum şi la riscurile legate de imigrarea ilegală;

| 16. | solicită Comisiei să lanseze primele proiecte-pilot privind integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetul general al UE şi în programele comunitare, în special în Fondurile structurale, Al şaptelea programcadru pentru acţiuni comunitare de cercetare, dezvoltare tehnologică şi demonstraţie (2007-2013), Programul de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii şi al protecţiei consumatorilor (2007-2013) şi Programul de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii publice (2003-2008); consideră că aceste proiecte-pilot trebuie să vizeze impactul bugetului general al Uniunii asupra egalităţii între sexe (abordare transversală), eficacitatea rezervelor specifice pentru femei şi, în plus, să fie propuse de femei şi să includă o analiză a dificultăţilor întâmpinate de femei în privinţa participării la aceste programe (abordare specifică); |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să lanseze primele proiecte-pilot privind integrarea dimensiunii întemeiate pe sex în bugetul general al UE şi în programele comunitare, în special în Fondurile structurale, Al şaptelea programcadru pentru acţiuni comunitare de cercetare, dezvoltare tehnologică şi demonstraţie (2007-2013), Programul de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii şi al protecţiei consumatorilor (2007-2013) şi Programul de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii publice (2003-2008); consideră că aceste proiecte-pilot trebuie să vizeze impactul bugetului general al Uniunii asupra egalităţii între sexe (abordare transversală), eficacitatea rezervelor specifice pentru femei şi, în plus, să fie propuse de femei şi să includă o analiză a dificultăţilor întâmpinate de femei în privinţa participării la aceste programe (abordare specifică);

| 17. | invită statele membre să completeze sau să consolideze planurile lor naţionale de ocupare a forţei de muncă şi de integrare socială astfel încât acestea să includă măsuri de sprijinire a accesului femeilor pe piaţa muncii cu demnitate şi plată egală pentru o muncă egală, şi de promovare a spiritului antreprenorial al femeilor, şi să identifice şi să sprijine noile oportunităţi de muncă în domeniul sănătăţii şi al serviciilor personale şi familiale, în care forţa de muncă este constituită, în cea mai mare parte, din femei, subliniind valoarea economică şi socială a acestei munci şi asigurând cadrul normativ necesar garantării calităţii serviciilor, recunoaşterii drepturilor sociale şi demnităţii celor care furnizează aceste servicii, precum şi contribuind la reducerea riscului de sărăcie; consideră că, datorită poziţiei nefavorabile a femeilor în domeniul economic şi social, caracterizată de un nivel mai ridicat de şomaj şi de salarii mai mici decât în cazul bărbaţilor, acestea se confruntă cu un risc mai ridicat de exploatare; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să completeze sau să consolideze planurile lor naţionale de ocupare a forţei de muncă şi de integrare socială astfel încât acestea să includă măsuri de sprijinire a accesului femeilor pe piaţa muncii cu demnitate şi plată egală pentru o muncă egală, şi de promovare a spiritului antreprenorial al femeilor, şi să identifice şi să sprijine noile oportunităţi de muncă în domeniul sănătăţii şi al serviciilor personale şi familiale, în care forţa de muncă este constituită, în cea mai mare parte, din femei, subliniind valoarea economică şi socială a acestei munci şi asigurând cadrul normativ necesar garantării calităţii serviciilor, recunoaşterii drepturilor sociale şi demnităţii celor care furnizează aceste servicii, precum şi contribuind la reducerea riscului de sărăcie; consideră că, datorită poziţiei nefavorabile a femeilor în domeniul economic şi social, caracterizată de un nivel mai ridicat de şomaj şi de salarii mai mici decât în cazul bărbaţilor, acestea se confruntă cu un risc mai ridicat de exploatare;

| 18. | invită statele membre să pună în aplicare strategii concrete de consolidare a spiritului antreprenorial al femeilor folosind, de exemplu, oportunităţile oferite de TIC, şi măsuri de facilitare a accesului întreprinzătorilor de sex feminin la împrumuturi şi servicii bancare, în special la microfinanţare şi la măsuri de sprijinire a reţelelor de întreprinderi conduse de femei; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să pună în aplicare strategii concrete de consolidare a spiritului antreprenorial al femeilor folosind, de exemplu, oportunităţile oferite de TIC, şi măsuri de facilitare a accesului întreprinzătorilor de sex feminin la împrumuturi şi servicii bancare, în special la microfinanţare şi la măsuri de sprijinire a reţelelor de întreprinderi conduse de femei;

| 19. | observă că dificultăţile cu care se confruntă statele membre şi Uniunea Europeană în domeniul egalităţii între bărbaţi şi femei sunt din ce în ce mai mari datorită concurenţei economice mondiale sporite care duce la o cerere de forţă de muncă din ce în ce mai flexibilă şi mai mobilă; subliniază că femeile continuă să fie victime ale discriminărilor sociale, profesionale şi de altă natură, şi că exigenţele menţionate anterior au un impact mai mare asupra femeilor decât asupra bărbaţilor; consideră că nu trebuie permis ca această situaţie să pună în cauză egalitatea între bărbaţi şi femei şi drepturile femeilor de a da naştere; |
| --- | --- |

19.

observă că dificultăţile cu care se confruntă statele membre şi Uniunea Europeană în domeniul egalităţii între bărbaţi şi femei sunt din ce în ce mai mari datorită concurenţei economice mondiale sporite care duce la o cerere de forţă de muncă din ce în ce mai flexibilă şi mai mobilă; subliniază că femeile continuă să fie victime ale discriminărilor sociale, profesionale şi de altă natură, şi că exigenţele menţionate anterior au un impact mai mare asupra femeilor decât asupra bărbaţilor; consideră că nu trebuie permis ca această situaţie să pună în cauză egalitatea între bărbaţi şi femei şi drepturile femeilor de a da naştere;

| 20. | solicită statelor membre să numească un responsabil naţional pentru egalitatea între sexe în cadrul punerii în aplicare a Strategiei de la Lisabona, care să participe la elaborarea şi revizuirea diferitelor planuri naţionale şi să controleze punerea în aplicare a acestora astfel încât să favorizeze integrarea dimensiunii întemeiate pe sex, în special în buget, în ceea ce priveşte politicile şi obiectivele definite prin aceste planuri; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să numească un responsabil naţional pentru egalitatea între sexe în cadrul punerii în aplicare a Strategiei de la Lisabona, care să participe la elaborarea şi revizuirea diferitelor planuri naţionale şi să controleze punerea în aplicare a acestora astfel încât să favorizeze integrarea dimensiunii întemeiate pe sex, în special în buget, în ceea ce priveşte politicile şi obiectivele definite prin aceste planuri;

| 21. | deplânge faptul că diferenţa de salariu între bărbaţi şi femei este, în continuare, de 15 %; solicită Comisiei să revadă, în mod prioritar, directiva 75/117/CEE (27), în special în ceea ce priveşte elementele legate de inspectoratele de muncă şi căile de atac disponibile în caz de discriminare; invită, de asemenea, Comisia să ia măsurile necesare pentru ca această directivă să fie pusă în aplicare în aşa fel încât femeile să nu facă obiectul unor discriminări datorate experienţei lor profesionale mai scurte din motiv de maternitate; |
| --- | --- |

21.

deplânge faptul că diferenţa de salariu între bărbaţi şi femei este, în continuare, de 15 %; solicită Comisiei să revadă, în mod prioritar, directiva 75/117/CEE (27), în special în ceea ce priveşte elementele legate de inspectoratele de muncă şi căile de atac disponibile în caz de discriminare; invită, de asemenea, Comisia să ia măsurile necesare pentru ca această directivă să fie pusă în aplicare în aşa fel încât femeile să nu facă obiectul unor discriminări datorate experienţei lor profesionale mai scurte din motiv de maternitate;

| 22. | invită Comisia, în colaborare cu statele membre şi partenerii săi sociali, să încurajeze crearea de politici care să concilieze viaţa familială şi cea profesională, în special prin:






  — | asigurarea suportării costului maternităţii şi paternităţii de către întreaga societate pentru eradicarea comportamentelor discriminatorii la locul de muncă şi favorizarea creşterii ratei natalităţii şi să faciliteze gradul de ocupare al forţei de muncă pentru femei; |
| --- | --- | --- |

22.

invită Comisia, în colaborare cu statele membre şi partenerii săi sociali, să încurajeze crearea de politici care să concilieze viaţa familială şi cea profesională, în special prin:

—

asigurarea suportării costului maternităţii şi paternităţii de către întreaga societate pentru eradicarea comportamentelor discriminatorii la locul de muncă şi favorizarea creşterii ratei natalităţii şi să faciliteze gradul de ocupare al forţei de muncă pentru femei;

| — | realizarea unei campanii de sensibilizare şi introducerea unor proiecte-pilot pentru a facilita participarea echilibrată a femeilor şi a bărbaţilor în munca profesională şi viaţa de familie; |
| --- | --- |

—

realizarea unei campanii de sensibilizare şi introducerea unor proiecte-pilot pentru a facilita participarea echilibrată a femeilor şi a bărbaţilor în munca profesională şi viaţa de familie;

| — | îmbunătăţirea, în cadrul obiectivelor de la Barcelona, a accesului la serviciile de asistenţă şi îngrijire pentru persoanele care nu pot să-şi poarte singure de grijă (copii, persoane cu handicap sau boli cronice şi persoane în vârstă) şi a flexibilităţii acestor servicii prin stabilirea unor exigenţe minime de asistenţă şi de îngrijire, inclusiv structuri care să rămână deschise în timpul nopţii pentru a răspunde necesităţilor care decurg din viaţa profesională şi familială; |
| --- | --- |

—

îmbunătăţirea, în cadrul obiectivelor de la Barcelona, a accesului la serviciile de asistenţă şi îngrijire pentru persoanele care nu pot să-şi poarte singure de grijă (copii, persoane cu handicap sau boli cronice şi persoane în vârstă) şi a flexibilităţii acestor servicii prin stabilirea unor exigenţe minime de asistenţă şi de îngrijire, inclusiv structuri care să rămână deschise în timpul nopţii pentru a răspunde necesităţilor care decurg din viaţa profesională şi familială;

| — | încurajarea în mod activ a taţilor şi a partenerilor de sex masculin în vederea utilizării opţiunilor existente în materie de program de lucru fexibil şi a asumării de responsabilităţi gospodăreşti şi familiale, de exemplu, prin stabilirea unei forme iniţiale de concediu paternal şi prin demararea reviziei aşteptate a Directivei Consiliului 96/34/CE (28); |
| --- | --- |

—

încurajarea în mod activ a taţilor şi a partenerilor de sex masculin în vederea utilizării opţiunilor existente în materie de program de lucru fexibil şi a asumării de responsabilităţi gospodăreşti şi familiale, de exemplu, prin stabilirea unei forme iniţiale de concediu paternal şi prin demararea reviziei aşteptate a Directivei Consiliului 96/34/CE (28);

| — | definirea unor metode alternative de garantare a pensiilor femeilor în cazul în care cariera profesională a acestora nu le dă dreptul la pensii adecvate, fie pentru că a fost prea scurtă, fie pentru că a fost întreruptă din cauza creşterii responsabilităţilor familiale; |
| --- | --- |

—

definirea unor metode alternative de garantare a pensiilor femeilor în cazul în care cariera profesională a acestora nu le dă dreptul la pensii adecvate, fie pentru că a fost prea scurtă, fie pentru că a fost întreruptă din cauza creşterii responsabilităţilor familiale;

| 23. | solicită Comisiei să se asigure că analiza de impact asupra egalităţii între sexe este luată în considerare în mod corespunzător la revizuirea sau elaborarea de texte legislative comunitare, precum Directiva 93/104/ CE, şi să acţioneze în mod adecvat atunci când există probabilitatea apariţiei unui impact negativ, astfel cum se întâmplă în cazul acestei directive; solicită Consiliului să pună capăt posibilităţii de derogare de la directiva menţionată anterior, deoarece aceasta provoacă mai multe inconveniente femeilor decât bărbaţilor şi împiedică concilierea vieţii familiale cu cea profesională; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să se asigure că analiza de impact asupra egalităţii între sexe este luată în considerare în mod corespunzător la revizuirea sau elaborarea de texte legislative comunitare, precum Directiva 93/104/ CE, şi să acţioneze în mod adecvat atunci când există probabilitatea apariţiei unui impact negativ, astfel cum se întâmplă în cazul acestei directive; solicită Consiliului să pună capăt posibilităţii de derogare de la directiva menţionată anterior, deoarece aceasta provoacă mai multe inconveniente femeilor decât bărbaţilor şi împiedică concilierea vieţii familiale cu cea profesională;

| 24. | solicită Comisiei să ţină seama de rezultatul Conferinţei privind bărbaţii şi egalitatea între sexe, organizată de Preşedinţia finlandeză a Uniunii, precum şi de rolul bărbaţilor la realizarea egalităţii între sexe; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să ţină seama de rezultatul Conferinţei privind bărbaţii şi egalitatea între sexe, organizată de Preşedinţia finlandeză a Uniunii, precum şi de rolul bărbaţilor la realizarea egalităţii între sexe;

| 25. | solicită Comisiei, pe baza lucrărilor Institutului european pentru egalitatea între bărbaţi şi femei şi a progreselor înregistrate de banca de date privind luarea de decizii, să evalueze bunele practici de la nivel internaţional, naţional sau regional care permit participarea femeilor la procesul decizional (29) şi să promoveze apoi difuzarea şi adoptarea acestor decizii, în special prin sprijinirea unei reţele de femei implicate în procesul decizional; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei, pe baza lucrărilor Institutului european pentru egalitatea între bărbaţi şi femei şi a progreselor înregistrate de banca de date privind luarea de decizii, să evalueze bunele practici de la nivel internaţional, naţional sau regional care permit participarea femeilor la procesul decizional (29) şi să promoveze apoi difuzarea şi adoptarea acestor decizii, în special prin sprijinirea unei reţele de femei implicate în procesul decizional;

| 26. | îndeamnă statele membre să fixeze şi să concretizeze obiective şi termene clare în ceea ce priveşte consolidarea atât a participării femeilor la toate formele de luare de decizii, cât şi a reprezentării acestora în viaţa politică; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă statele membre să fixeze şi să concretizeze obiective şi termene clare în ceea ce priveşte consolidarea atât a participării femeilor la toate formele de luare de decizii, cât şi a reprezentării acestora în viaţa politică;

| 27. | consideră că este important să fie încurajată implicarea femeilor în carierele ştiinţifice şi în domeniul cercetării; consideră că, în acest scop, ar trebui prevăzute politici şi instrumente care să asigure, în acelaşi timp, un echilibru între bărbaţi şi femei şi excelenţa în aceste cariere; |
| --- | --- |

27.

consideră că este important să fie încurajată implicarea femeilor în carierele ştiinţifice şi în domeniul cercetării; consideră că, în acest scop, ar trebui prevăzute politici şi instrumente care să asigure, în acelaşi timp, un echilibru între bărbaţi şi femei şi excelenţa în aceste cariere;

| 28. | consideră că trebuie încurajată implicarea femeilor în carierele ştiinţifice, în special prin asigurarea unor soluţii contractuale, cum ar fi bursele de studiu sau munca cu timp parţial, pentru a le permite acestora să concilieze viaţa familială cu cea profesională; |
| --- | --- |

28.

consideră că trebuie încurajată implicarea femeilor în carierele ştiinţifice, în special prin asigurarea unor soluţii contractuale, cum ar fi bursele de studiu sau munca cu timp parţial, pentru a le permite acestora să concilieze viaţa familială cu cea profesională;

| 29. | consideră că, în cazul în care mass-media ar face cunoscute bunele exemple legate atât de rolurile femeilor în societate, cât şi de realizările acestora în toate sectoarele, care trebuie subliniate pentru a crea o imagine pozitivă a femeilor şi pentru a încuraja implicarea altor femei şi bărbaţi în realizarea egalităţii între sexe şi a unui echilibru între muncă şi viaţa personală, acest lucru ar contribui în mod semnificativ la combaterea stereotipurilor negative cu care se confruntă femeile; invită, prin urmare, Comisia să încurajeze iniţiative, de exemplu, în cadrul programului Media 2007, pentru a sensibiliza într-o mai mare măsură massmedia, de exemplu, prin intermediul unor forumuri permanente de consultare cu membri din acest sector, în ceea ce priveşte stereotipurile pe care le transmit, şi pentru a promova egalitatea şanselor, în special prin informarea şi sensibilizarea tinerilor şi a tinerelor; |
| --- | --- |

29.

consideră că, în cazul în care mass-media ar face cunoscute bunele exemple legate atât de rolurile femeilor în societate, cât şi de realizările acestora în toate sectoarele, care trebuie subliniate pentru a crea o imagine pozitivă a femeilor şi pentru a încuraja implicarea altor femei şi bărbaţi în realizarea egalităţii între sexe şi a unui echilibru între muncă şi viaţa personală, acest lucru ar contribui în mod semnificativ la combaterea stereotipurilor negative cu care se confruntă femeile; invită, prin urmare, Comisia să încurajeze iniţiative, de exemplu, în cadrul programului Media 2007, pentru a sensibiliza într-o mai mare măsură massmedia, de exemplu, prin intermediul unor forumuri permanente de consultare cu membri din acest sector, în ceea ce priveşte stereotipurile pe care le transmit, şi pentru a promova egalitatea şanselor, în special prin informarea şi sensibilizarea tinerilor şi a tinerelor;

| 30. | încurajează statele membre să ia măsuri pentru eliminarea stereotipurilor întemeiate pe sex, în special pe piaţa muncii, şi să promoveze prezenţa bărbaţilor în sectoare şi posturi ocupate în special de femei, precum şi în învăţământul primar şi în structurile de îngrijire; |
| --- | --- |

30.

încurajează statele membre să ia măsuri pentru eliminarea stereotipurilor întemeiate pe sex, în special pe piaţa muncii, şi să promoveze prezenţa bărbaţilor în sectoare şi posturi ocupate în special de femei, precum şi în învăţământul primar şi în structurile de îngrijire;

| 31. | invită în mod insistent Comisia să includă în foaia de parcurs drepturile persoanelor transsexuale şi problemele cu care acestea se confruntă, în conformitate cu hotărârile recente ale Curţii de Justiţie a Comunităţilor Europene; |
| --- | --- |

31.

invită în mod insistent Comisia să includă în foaia de parcurs drepturile persoanelor transsexuale şi problemele cu care acestea se confruntă, în conformitate cu hotărârile recente ale Curţii de Justiţie a Comunităţilor Europene;

| 32. | invită Comisia să organizeze sesiuni de formare în materie de integrare a dimensiunii întemeiate pe sex şi de sensibilizare la aspectele întemeiate pe sex, destinate membrilor Comisiei şi înalţilor funcţionari, precum şi să le includă în toate activităţile de formare în domeniul gestiunii pentru funcţionarii europeni; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să organizeze sesiuni de formare în materie de integrare a dimensiunii întemeiate pe sex şi de sensibilizare la aspectele întemeiate pe sex, destinate membrilor Comisiei şi înalţilor funcţionari, precum şi să le includă în toate activităţile de formare în domeniul gestiunii pentru funcţionarii europeni;

| 33. | solicită Comisiei să promoveze folosirea, în toate documentele oficiale şi pentru interpretarea în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, a unei terminologii non-sexiste şi adaptată tuturor culturilor în cauză; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să promoveze folosirea, în toate documentele oficiale şi pentru interpretarea în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, a unei terminologii non-sexiste şi adaptată tuturor culturilor în cauză;

| 34. | invită instituţiile şi agenţiile europene să promoveze egalitatea între sexe la nivel administrativ şi să-şi fixeze ca obiectiv realizarea unei parităţi între bărbaţi şi femei în ceea ce priveşte recrutările şi numirile, în special în posturi importante; |
| --- | --- |

34.

invită instituţiile şi agenţiile europene să promoveze egalitatea între sexe la nivel administrativ şi să-şi fixeze ca obiectiv realizarea unei parităţi între bărbaţi şi femei în ceea ce priveşte recrutările şi numirile, în special în posturi importante;

| 35. | solicită Comisiei să consacre un capitol din raportul anual privind egalitatea şanselor pentru bărbaţi şi femei în Uniunea Europeană foii de parcurs şi să descrie în capitolul respectiv progresele realizate în acest domeniu; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să consacre un capitol din raportul anual privind egalitatea şanselor pentru bărbaţi şi femei în Uniunea Europeană foii de parcurs şi să descrie în capitolul respectiv progresele realizate în acest domeniu;

| 36. | solicită Comisiei să informeze în mod periodic comisia sau comisiile competente ale Parlamentului European cu privire la urmărirea evoluţiei foii de parcurs, în special prin rapoarte publice defalcate pe ţară; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să informeze în mod periodic comisia sau comisiile competente ale Parlamentului European cu privire la urmărirea evoluţiei foii de parcurs, în special prin rapoarte publice defalcate pe ţară;

| 37. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic şi Social European, Comitetului Regiunilor, precum şi organelor executive şi alese, competente în materie de egalitate de şanse la nivel local, regional sau naţional. |
| --- | --- |

37.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic şi Social European, Comitetului Regiunilor, precum şi organelor executive şi alese, competente în materie de egalitate de şanse la nivel local, regional sau naţional.

---

(1)  JO L 17, 19.1.2001, p. 22.

(2)  JO C 223, 8.8.2001, p. 149.

(3)  rezoluţia Adunării Generale a ONU A/RES/48/104.

(4)  rezoluţia Adunării Generale a ONU A/RES /58/147.

(5)  rezoluţia Adunării Generale a ONU A/RES /59/165.

(6)  rezoluţia Adunării Generale a ONU A/RES /52/86.

(7)  JO C 59, 23.2.2001, p. 258.

(8)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 247.

(9)  A/61/122/Add.1.

(10)  Rezoluţia Consiliului de Securitate 1325 (2000).

(11)  JO L 205, 6.8.2005, p. 21.

(12)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 323.

(13)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 492.

(14)  JO C 97 E, 22.4.2004, p. 566.

(15)  JO C 288 E, 25.11.2006, p. 66.

(16)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 75.

(17)  Texte adoptate la această dată, P6_TA(2006)0437.

(18)  Conform datelor Fondului de Dezvoltare al Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Femei (UNIFEM), cel puţin o femeie din trei a fost, de-a lungul vieţii sale, victima unei forme de violenţă.

(19)  Ţinându-se seama şi de faptul că, în 85 % din familiile monoparentale, traiul este câştigat de o femeie.

(20)  A se vedea, printre altele, lucrările Organizaţiei pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică (OCDE), UNIFEM, ale Băncii Mondiale, ale Secretariatului Commonwealth pentru egalitatea şanselor, precum şi studiile şi proiectele realizate de către Consiliul Europei, Consiliul Nordic al Miniştrilor sau Ministerul muncii şi afacerilor sociale din Ţările de Jos,.

(21)  Decizia Consiliului 2001/51/CE din 20 decembrie 2000 de stabilire a unui program de acţiune comunitară referitor la strategia comunitară privind egalitatea între femei şi bărbaţi (2001 -2005) (JO L 17, 19.1.2001, p.22).

(22)  Directiva Consiliului 86/613/CEE din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalităţii de tratament între bărbaţii şi femeile care desfăşoară activităţi independente, inclusiv agricole, precum şi protecţia maternităţi (JO L 359, 19.12.1986, p.56).

(23)  Directiva Consiliului 89/391/CEE din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătăţirii securităţii şi sănătăţii lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p.1.).

(24)  Directiva Consiliului 92/85/CEE din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătăţirii securităţii şi sănătăţii la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează. (JO L 348, 28.11.1992, p.1.).

(25)  Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activităţile şi supravegherea instituţiilor pentru furnizarea de pensii ocupaţionale (JO L 235, 23.9.2003, p.10)....

(26)  JO L 261, 6.8.2004, p. 19.

(27)  Directiva 75/117/CEE a Consiliului din 10 februarie 1975 privind apropierea legislaţiilor statelor membre referitoare la aplicarea principiului egalităţii de remunerare între lucrătorii de sex masculin şi cei de sex feminin (JO L 45, 19.12.1975, p.19).

(28)  Directiva Consiliului 96/34/CE din 3 iunie 1996 privind acordul-cadru referitor la concediul pentru creşterea copilului încheiat de UNICE, CEIP şi CES (JO L 145, 19.6.1996, p.4).

(29)  Proiect al DG „Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale” a Comisiei, care inventariază şi analizează participarea femeilor la procesele decizionale (instituţii politice, administraţii publice, parteneri sociali şi principalele organisme non-guvernamentale).

Adresă url: http://ec.europa.eu/employment_social/women_men_stats/index_en.htm.

P6_TA(2007)0064

Gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2005/737/CE)

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2007 privind Recomandarea Comisiei 2005/737/CE din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (2006/2008(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2005/737/CE din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (1) (denumită în continuare „recomandarea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2005/737/CE din 18 octombrie 2005 privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în serviciile legale de muzică online (1) (denumită în continuare „recomandarea”),

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolele 95 şi 151, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolele 95 şi 151,

| — | având în vedere articolele II-77 şi II-82 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele II-77 şi II-82 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul III-181 din Tratatul de instituire a unei Constituţii pentru Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul III-181 din Tratatul de instituire a unei Constituţii pentru Europa,

| — | având în vedere acordurile internaţionale în vigoare care se aplică drepturilor muzicale, în special Convenţia de la Roma din 26 octombrie 1961 pentru protecţia artiştilor interpreţi sau executanţi, a producătorilor de fonograme şi a organismelor de radiodifuziune, Convenţia de la Berna pentru protecţia lucrărilor literare şi artistice, Tratatul OMPI privind drepturile de autor din 20 decembrie 1996, Tratatul OMPI privind interpretările şi fonogramele din 20 decembrie 1996 şi Acordul OMC referitor la aspectele legate de comerţ ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) din 15 aprilie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile internaţionale în vigoare care se aplică drepturilor muzicale, în special Convenţia de la Roma din 26 octombrie 1961 pentru protecţia artiştilor interpreţi sau executanţi, a producătorilor de fonograme şi a organismelor de radiodifuziune, Convenţia de la Berna pentru protecţia lucrărilor literare şi artistice, Tratatul OMPI privind drepturile de autor din 20 decembrie 1996, Tratatul OMPI privind interpretările şi fonogramele din 20 decembrie 1996 şi Acordul OMC referitor la aspectele legate de comerţ ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) din 15 aprilie 1994,

| — | având în vedere legislaţia CE („acquis communautaire”) în domeniul drepturilor de autor şi al drepturilor conexe, aplicabilă drepturilor muzicale, în special Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere, dreptul de împrumut şi anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietăţii intelectuale (2), Directiva 93/83/CEE a Consiliului din 27 septembrie 1993 privind coordonarea anumitor norme referitoare la dreptul de autor şi drepturile conexe aplicabile difuzării de programe prin satelit şi retransmisiei prin cablu (3), Directiva 2006/116/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecţie a dreptului de autor şi a anumitor drepturi conexe (4) şi Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor şi drepturilor conexe în societatea informaţională (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere legislaţia CE („acquis communautaire”) în domeniul drepturilor de autor şi al drepturilor conexe, aplicabilă drepturilor muzicale, în special Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere, dreptul de împrumut şi anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietăţii intelectuale (2), Directiva 93/83/CEE a Consiliului din 27 septembrie 1993 privind coordonarea anumitor norme referitoare la dreptul de autor şi drepturile conexe aplicabile difuzării de programe prin satelit şi retransmisiei prin cablu (3), Directiva 2006/116/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecţie a dreptului de autor şi a anumitor drepturi conexe (4) şi Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor şi drepturilor conexe în societatea informaţională (5),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind drepturile de autor şi drepturile conexe în societatea informaţională (COM(1995)0382), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind drepturile de autor şi drepturile conexe în societatea informaţională (COM(1995)0382),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 15 mai 2003 privind protecţia artiştilor interpreţi şi executanţi în domeniul audiovizual (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 15 mai 2003 privind protecţia artiştilor interpreţi şi executanţi în domeniul audiovizual (6),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 15 ianuarie 2004 privind un cadru comunitar pentru societăţile de gestiune colectivă în domeniul drepturilor de autor şi a drepturilor conexe (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 15 ianuarie 2004 privind un cadru comunitar pentru societăţile de gestiune colectivă în domeniul drepturilor de autor şi a drepturilor conexe (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 aprilie 2004 privind gestiunea drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în piaţa internă (COM(2004)0261), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 aprilie 2004 privind gestiunea drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în piaţa internă (COM(2004)0261),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a Programului comunitar de la Lisabona: mai multă cercetare şi inovaţie - investind în creştere şi ocuparea forţei de muncă: o abordare comună (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a Programului comunitar de la Lisabona: mai multă cercetare şi inovaţie - investind în creştere şi ocuparea forţei de muncă: o abordare comună (8),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (9),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice şi avizul Comisiei pentru cultură şi educaţie (A6-0053/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice şi avizul Comisiei pentru cultură şi educaţie (A6-0053/2007),

| A. | întrucât, înainte de adoptarea recomandării, Comisia nu a iniţiat o procedură largă şi amănunţită de consultare cu părţile interesate şi cu Parlamentul; întrucât toate categoriile de titulari de drepturi trebuie să fie consultate în legătură cu toate activităţile viitoare de reglementare în acest domeniu pentru a garanta o reprezentare corectă şi echilibrată a intereselor, |
| --- | --- |

A.

întrucât, înainte de adoptarea recomandării, Comisia nu a iniţiat o procedură largă şi amănunţită de consultare cu părţile interesate şi cu Parlamentul; întrucât toate categoriile de titulari de drepturi trebuie să fie consultate în legătură cu toate activităţile viitoare de reglementare în acest domeniu pentru a garanta o reprezentare corectă şi echilibrată a intereselor,

| B. | întrucât omisiunea Comisiei de a implica Parlamentul în mod oficial este inacceptabilă, în special având în vedere rezoluţia mai sus-menţionată a Parlamentului din 15 ianuarie 2004, şi faptul că recomandarea depăşeşte în mod clar stadiul de interpretare sau completare a normelor existente, |
| --- | --- |

B.

întrucât omisiunea Comisiei de a implica Parlamentul în mod oficial este inacceptabilă, în special având în vedere rezoluţia mai sus-menţionată a Parlamentului din 15 ianuarie 2004, şi faptul că recomandarea depăşeşte în mod clar stadiul de interpretare sau completare a normelor existente,

| C. | întrucât alegerea unei abordări neobligatorii („soft law”), fără consultarea prealabilă şi fără implicarea oficială a Parlamentului şi a Consiliului, este inacceptabilă, prin aceasta ocolindu-se procesul democratic, în special având în vedere că iniţiativa luată a influenţat deja deciziile luate pe piaţă în dezavantajul potenţial al concurenţei şi al diversităţii culturale, |
| --- | --- |

C.

întrucât alegerea unei abordări neobligatorii („soft law”), fără consultarea prealabilă şi fără implicarea oficială a Parlamentului şi a Consiliului, este inacceptabilă, prin aceasta ocolindu-se procesul democratic, în special având în vedere că iniţiativa luată a influenţat deja deciziile luate pe piaţă în dezavantajul potenţial al concurenţei şi al diversităţii culturale,

| D. | întrucât scopul recomandării este reglementarea vânzării on-line de înregistrări muzicale, dar ar putea - datorită formulării sale imprecise - să se aplice şi altor servicii on-line (de exemplu, serviciile de radiodifuziune), care includ înregistrări muzicale; întrucât lipsa de claritate în ceea ce priveşte aplicabilitatea diferitelor sisteme de acordare a licenţelor conduce la insecuritate juridică şi dezavantajează în special serviciile on-line de radiodifuziune, |
| --- | --- |

D.

întrucât scopul recomandării este reglementarea vânzării on-line de înregistrări muzicale, dar ar putea - datorită formulării sale imprecise - să se aplice şi altor servicii on-line (de exemplu, serviciile de radiodifuziune), care includ înregistrări muzicale; întrucât lipsa de claritate în ceea ce priveşte aplicabilitatea diferitelor sisteme de acordare a licenţelor conduce la insecuritate juridică şi dezavantajează în special serviciile on-line de radiodifuziune,

| E. | întrucât există un risc ca titularii de drepturi, ce respectă recomandarea cu privire la drepturile lor interactive on-line să priveze organismele locale de gestiune colectivă a drepturilor (OGC) de alte drepturi (de exemplu, drepturile privind radiodifuziunea) şi, astfel, să împiedice utilizatorii acestor drepturi să obţină drepturile de utilizare pentru un vast repertoriu diversificat de la unul şi acelaşi OGC, |
| --- | --- |

E.

întrucât există un risc ca titularii de drepturi, ce respectă recomandarea cu privire la drepturile lor interactive on-line să priveze organismele locale de gestiune colectivă a drepturilor (OGC) de alte drepturi (de exemplu, drepturile privind radiodifuziunea) şi, astfel, să împiedice utilizatorii acestor drepturi să obţină drepturile de utilizare pentru un vast repertoriu diversificat de la unul şi acelaşi OGC,

| F. | întrucât este inacceptabilă intenţia Comisiei de a adopta o recomandare privind sistemul actual de compensaţie echitabilă pentru copia privată, astfel cum este prevăzută în articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/29/CE, prin care se ocoleşte, încă o dată, procesul democratic aplicabil reglementării drepturilor de autor şi drepturilor conexe, |
| --- | --- |

F.

întrucât este inacceptabilă intenţia Comisiei de a adopta o recomandare privind sistemul actual de compensaţie echitabilă pentru copia privată, astfel cum este prevăzută în articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/29/CE, prin care se ocoleşte, încă o dată, procesul democratic aplicabil reglementării drepturilor de autor şi drepturilor conexe,

| G. | întrucât este important să se evite posibilele ameninţări şi să se caute un echilibru rezonabil între drepturile şi intereselor diverşilor actori interesaţi, |
| --- | --- |

G.

întrucât este important să se evite posibilele ameninţări şi să se caute un echilibru rezonabil între drepturile şi intereselor diverşilor actori interesaţi,

| H. | întrucât muzica nu este un produs, iar organismele de gestiune colectivă a drepturilor sunt, în cea mai mare parte, organizaţii fără scop lucrativ şi întrucât introducerea unui sistem bazat pe concurenţă controlată este în interesul tuturor titularilor de drepturi şi al promovării diversităţii culturale şi creativităţii, |
| --- | --- |

H.

întrucât muzica nu este un produs, iar organismele de gestiune colectivă a drepturilor sunt, în cea mai mare parte, organizaţii fără scop lucrativ şi întrucât introducerea unui sistem bazat pe concurenţă controlată este în interesul tuturor titularilor de drepturi şi al promovării diversităţii culturale şi creativităţii,

| I. | întrucât OGC naţionale ar trebui să joace în continuare un rol important în acordarea de asistenţă pentru promovarea titularilor noi şi minoritari de drepturi, a diversităţii culturale, a creativităţii şi a repertoriilor locale, ceea ce presupune ca OGC naţionale să deţină dreptul de a încasa remuneraţii culturale, |
| --- | --- |

I.

întrucât OGC naţionale ar trebui să joace în continuare un rol important în acordarea de asistenţă pentru promovarea titularilor noi şi minoritari de drepturi, a diversităţii culturale, a creativităţii şi a repertoriilor locale, ceea ce presupune ca OGC naţionale să deţină dreptul de a încasa remuneraţii culturale,

| J. | întrucât reţeaua existentă de OGC naţionale joacă un rol important în acordarea de asistenţă financiară pentru promovarea unui repertoriu european nou şi minoritar şi întrucât acesta nu ar trebui să se piardă, |
| --- | --- |

J.

întrucât reţeaua existentă de OGC naţionale joacă un rol important în acordarea de asistenţă financiară pentru promovarea unui repertoriu european nou şi minoritar şi întrucât acesta nu ar trebui să se piardă,

| K. | întrucât o concurenţă mai puternică, dar controlată, în domeniul gestiunii colective a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în sectorul muzicii on-line poate fi avantajoasă pentru toate părţile şi poate întări diversitatea culturală, cu condiţia să fie loială şi transparentă şi să se aplice doar calităţii şi costului furnizării serviciului respectiv, fără a afecta valoarea drepturilor, |
| --- | --- |

K.

întrucât o concurenţă mai puternică, dar controlată, în domeniul gestiunii colective a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în sectorul muzicii on-line poate fi avantajoasă pentru toate părţile şi poate întări diversitatea culturală, cu condiţia să fie loială şi transparentă şi să se aplice doar calităţii şi costului furnizării serviciului respectiv, fără a afecta valoarea drepturilor,

| L. | întrucât se manifestă preocupare faţă de posibilele efecte negative ale unor dispoziţii din recomandare asupra repertoriilor locale şi asupra diversităţii culturale, având în vedere posibilul risc de favorizare a concentrării drepturilor în OGC mai importante şi întrucât impactul oricărei iniţiative de introducere a concurenţei între organismele de gestiune drepturilor în ceea ce priveşte atragerea celor mai profitabili titulari de drepturi trebuie analizat şi evaluat în raport cu efectele adverse ale unei astfel de abordări asupra titularilor de drepturi mai mici, asupra OGC mici şi mijlocii şi asupra diversităţii culturale, |
| --- | --- |

L.

întrucât se manifestă preocupare faţă de posibilele efecte negative ale unor dispoziţii din recomandare asupra repertoriilor locale şi asupra diversităţii culturale, având în vedere posibilul risc de favorizare a concentrării drepturilor în OGC mai importante şi întrucât impactul oricărei iniţiative de introducere a concurenţei între organismele de gestiune drepturilor în ceea ce priveşte atragerea celor mai profitabili titulari de drepturi trebuie analizat şi evaluat în raport cu efectele adverse ale unei astfel de abordări asupra titularilor de drepturi mai mici, asupra OGC mici şi mijlocii şi asupra diversităţii culturale,

| M. | întrucât capacitatea titularilor de drepturi şi a utilizatorilor de a alege un OGC, indiferent de statul membru în care se află trebuie:






  — | să fie însoţită de măsuri corespunzătoare în vederea protejării şi promovării diversităţii expresiei culturale, mai ales oferind utilizatorilor
  ,
  prin intermediul unei singure societăţi colectoare, ample repertorii diversificate, printre care repertorii locale şi de „nişă” şi, în special, repertoriul mondial pentru servicii de radiodifuziune; |
| --- | --- | --- |

M.

întrucât capacitatea titularilor de drepturi şi a utilizatorilor de a alege un OGC, indiferent de statul membru în care se află trebuie:

—

să fie însoţită de măsuri corespunzătoare în vederea protejării şi promovării diversităţii expresiei culturale, mai ales oferind utilizatorilor
  ,
  prin intermediul unei singure societăţi colectoare, ample repertorii diversificate, printre care repertorii locale şi de „nişă” şi, în special, repertoriul mondial pentru servicii de radiodifuziune;

| — | să garanteze că toţi titularii de drepturi, indiferent de naţionalitate sau reşedinţă sau de modelul comercial, primesc o cotă parte echitabilă din remuneraţiilor specifice drepturile de autor, cât mai direct şi corect posibil, precum şi drepturile democratice depline de a participa în chestiuni de administrare în cadrul OGC respectiv, |
| --- | --- |

—

să garanteze că toţi titularii de drepturi, indiferent de naţionalitate sau reşedinţă sau de modelul comercial, primesc o cotă parte echitabilă din remuneraţiilor specifice drepturile de autor, cât mai direct şi corect posibil, precum şi drepturile democratice depline de a participa în chestiuni de administrare în cadrul OGC respectiv,

| — | să nu permită celor mai profitabili titulari de drepturi să îşi întărească poziţia dominantă în defavoarea titularilor de drepturi cu încasări mai mici, sau în defavoarea titularilor de drepturi care îşi publică operele pe baza unor licenţe cu conţinut liber şi gratuit, |
| --- | --- |

—

să nu permită celor mai profitabili titulari de drepturi să îşi întărească poziţia dominantă în defavoarea titularilor de drepturi cu încasări mai mici, sau în defavoarea titularilor de drepturi care îşi publică operele pe baza unor licenţe cu conţinut liber şi gratuit,

| — | să nu compromită tratamentul echitabil al titularilor de drepturi,
  şi întrucât apariţia noilor tehnologii a dus la dezvoltarea societăţii prin asigurarea unor noi modalităţi de consum şi distribuţie on-line a operelor muzicale şi a altor conţinuturi şi întrucât, în consecinţă, este necesară crearea unei situaţii care să reflecte şi să se ia în considerare interesele tuturor părţilor implicate, inclusiv ale utilizatorilor finali; |
| --- | --- |

—

să nu compromită tratamentul echitabil al titularilor de drepturi,

şi întrucât apariţia noilor tehnologii a dus la dezvoltarea societăţii prin asigurarea unor noi modalităţi de consum şi distribuţie on-line a operelor muzicale şi a altor conţinuturi şi întrucât, în consecinţă, este necesară crearea unei situaţii care să reflecte şi să se ia în considerare interesele tuturor părţilor implicate, inclusiv ale utilizatorilor finali;

| N. | întrucât sistemul actual de acorduri de reciprocitate şi de colectare reciprocă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor ar trebui păstrat, în aşa fel încât concurenţa să poată fi introdusă pe baza eficienţei şi calităţii serviciilor pe care OGC le pot oferi şi a ponderii procentuale a costurilor administrative, iar utilizatorii angajaţi în vânzarea on-line a înregistrărilor muzicale să obţină licenţe pe baza tarifului aplicabil în ţara în care se produce actul de exploatare a drepturilor de autor de către utilizatorul final; întrucât statele membre ar trebui, în deplină conformitate cu normele privind radiodifuziunea transfrontalieră prevăzute în Directiva 93/83/CEE privind difuzarea de programe prin satelit şi retransmiterea prin cablu, să asigure securitatea juridică pentru furnizorii de servicii on-line, altele decât vânzarea online de muzică, şi să permită utilizatorilor de astfel de servicii să solicite aprobările legale necesare şi să plătească remuneraţiile specifice drepturilor de autor, echitabile tuturor categoriilor de titulari de drepturi, în condiţii echitabile, rezonabile şi nediscriminatorii, |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemul actual de acorduri de reciprocitate şi de colectare reciprocă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor ar trebui păstrat, în aşa fel încât concurenţa să poată fi introdusă pe baza eficienţei şi calităţii serviciilor pe care OGC le pot oferi şi a ponderii procentuale a costurilor administrative, iar utilizatorii angajaţi în vânzarea on-line a înregistrărilor muzicale să obţină licenţe pe baza tarifului aplicabil în ţara în care se produce actul de exploatare a drepturilor de autor de către utilizatorul final; întrucât statele membre ar trebui, în deplină conformitate cu normele privind radiodifuziunea transfrontalieră prevăzute în Directiva 93/83/CEE privind difuzarea de programe prin satelit şi retransmiterea prin cablu, să asigure securitatea juridică pentru furnizorii de servicii on-line, altele decât vânzarea online de muzică, şi să permită utilizatorilor de astfel de servicii să solicite aprobările legale necesare şi să plătească remuneraţiile specifice drepturilor de autor, echitabile tuturor categoriilor de titulari de drepturi, în condiţii echitabile, rezonabile şi nediscriminatorii,

| O. | întrucât sistemul de acorduri de reprezentare reciprocă ar trebui menţinut, pentru că permite tuturor utilizatorilor comerciali şi individuali, fără discriminare, să aibă acces egal la repertoriul mondial, asigură o protecţie mai bună pentru titularii de drepturi, garantează o adevărată diversitate culturală şi stimulează concurenţa loială în piaţa internă, |
| --- | --- |

O.

întrucât sistemul de acorduri de reprezentare reciprocă ar trebui menţinut, pentru că permite tuturor utilizatorilor comerciali şi individuali, fără discriminare, să aibă acces egal la repertoriul mondial, asigură o protecţie mai bună pentru titularii de drepturi, garantează o adevărată diversitate culturală şi stimulează concurenţa loială în piaţa internă,

| P. | întrucât OGC ar trebui să aibă libertatea de a oferi utilizatorilor comerciali de oriunde din Uniunea Europeană licenţe paneuropene şi pentru mai multe repertorii pentru utilizare transfrontalieră şi online şi pentru utilizare în telefonia mobilă şi alte reţele digitale, în cazul în care aceştia sunt în măsură să gestioneze în mod adecvat exploatarea drepturilor pentru care s-au acordat licenţe, şi întrucât licenţele multi-teritoriale ar trebui acordate în condiţii echitabile negociate, fără discriminare între utilizatori, asigurând interoperabilitatea între diferite platforme tehnologice, în aşa fel încât activităţile OGC de acordare a licenţelor să nu aibă ca rezultat denaturări ale concurenţei între diferiţi utilizatori de drepturi şi diferite mijloace tehnologice de transmisie care nu sunt interoperabile, |
| --- | --- |

P.

întrucât OGC ar trebui să aibă libertatea de a oferi utilizatorilor comerciali de oriunde din Uniunea Europeană licenţe paneuropene şi pentru mai multe repertorii pentru utilizare transfrontalieră şi online şi pentru utilizare în telefonia mobilă şi alte reţele digitale, în cazul în care aceştia sunt în măsură să gestioneze în mod adecvat exploatarea drepturilor pentru care s-au acordat licenţe, şi întrucât licenţele multi-teritoriale ar trebui acordate în condiţii echitabile negociate, fără discriminare între utilizatori, asigurând interoperabilitatea între diferite platforme tehnologice, în aşa fel încât activităţile OGC de acordare a licenţelor să nu aibă ca rezultat denaturări ale concurenţei între diferiţi utilizatori de drepturi şi diferite mijloace tehnologice de transmisie care nu sunt interoperabile,

| Q. | întrucât existenţa ghişeelor unice, de la care utilizatorii comerciali pot obţine o licenţă pentru repertoriul mondial pentru teritoriile dorite, combinată cu un înalt grad de protecţie pentru titularii de drepturi, prin evitarea practicii „forum shopping” (utilizatori care caută OGC care acordă cele mai ieftine licenţe), ar trebui să se afle în centrul cooperării strânse dintre OGC; întrucât pentru menţinerea unui ghişeu unic, sistemul actual de încasare reciprocă a drepturilor de autor ar trebui păstrat, concomitent cu un înalt grad de protecţie a titularilor de drepturi, pentru a se evita presiunile asupra veniturilor, asigurându-se simultan că este imposibil să se acorde mandate exclusive nedorite, care ar putea împiedica concurenţa loială, |
| --- | --- |

Q.

întrucât existenţa ghişeelor unice, de la care utilizatorii comerciali pot obţine o licenţă pentru repertoriul mondial pentru teritoriile dorite, combinată cu un înalt grad de protecţie pentru titularii de drepturi, prin evitarea practicii „forum shopping” (utilizatori care caută OGC care acordă cele mai ieftine licenţe), ar trebui să se afle în centrul cooperării strânse dintre OGC; întrucât pentru menţinerea unui ghişeu unic, sistemul actual de încasare reciprocă a drepturilor de autor ar trebui păstrat, concomitent cu un înalt grad de protecţie a titularilor de drepturi, pentru a se evita presiunile asupra veniturilor, asigurându-se simultan că este imposibil să se acorde mandate exclusive nedorite, care ar putea împiedica concurenţa loială,

| R. | întrucât, în special în ceea ce priveşte posibilele abuzuri ale monopolurilor, este necesară o mai bună administrare a unor OGC printr-o mai mare solidaritate, transparenţă şi nediscriminare, o reprezentare echitabilă şi echilibrată a fiecărei categorii de titulari de drepturi şi norme de responsabilizare, combinate cu mecanisme de control corespunzătoare în statele membre; întrucât OGC ar trebui să îşi furnizeze serviciile pe baza a trei principii cheie: eficienţă, echitate şi transparenţă, |
| --- | --- |

R.

întrucât, în special în ceea ce priveşte posibilele abuzuri ale monopolurilor, este necesară o mai bună administrare a unor OGC printr-o mai mare solidaritate, transparenţă şi nediscriminare, o reprezentare echitabilă şi echilibrată a fiecărei categorii de titulari de drepturi şi norme de responsabilizare, combinate cu mecanisme de control corespunzătoare în statele membre; întrucât OGC ar trebui să îşi furnizeze serviciile pe baza a trei principii cheie: eficienţă, echitate şi transparenţă,

| S. | întrucât, atunci când drepturile sunt gestionate colectiv, în statele membre ar trebui introduse mecanisme echitabile şi eficiente de soluţionare a litigiilor pentru a se asigura că titularii de drepturi şi utilizatorii au acces la un mijloc de soluţionare a litigiilor, fără a aduce atingere căilor de atac, şi întrucât, prin urmare, în statele membre ar trebui introduse mecanisme echitabile, imparţiale şi eficiente de soluţionare a litigiilor, pe baza unor criterii clare şi relevante pentru toate părţile interesate, |
| --- | --- |

S.

întrucât, atunci când drepturile sunt gestionate colectiv, în statele membre ar trebui introduse mecanisme echitabile şi eficiente de soluţionare a litigiilor pentru a se asigura că titularii de drepturi şi utilizatorii au acces la un mijloc de soluţionare a litigiilor, fără a aduce atingere căilor de atac, şi întrucât, prin urmare, în statele membre ar trebui introduse mecanisme echitabile, imparţiale şi eficiente de soluţionare a litigiilor, pe baza unor criterii clare şi relevante pentru toate părţile interesate,

| T. | întrucât Comisia ar trebui să facă o evaluare de impact amănunţită pe baza unor date corecte şi complete privind dezvoltarea şi punerea în aplicare a acordurilor şi a aranjamentelor în vederea ameliorării posibilelor rezultate şi a evaluării riscurilor acordării de licenţe multi-teritoriale şi multi-repertoriale pentru serviciile on-line, ţinându-se seama de dimensiunea culturală, economică şi socială, |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia ar trebui să facă o evaluare de impact amănunţită pe baza unor date corecte şi complete privind dezvoltarea şi punerea în aplicare a acordurilor şi a aranjamentelor în vederea ameliorării posibilelor rezultate şi a evaluării riscurilor acordării de licenţe multi-teritoriale şi multi-repertoriale pentru serviciile on-line, ţinându-se seama de dimensiunea culturală, economică şi socială,

| U. | întrucât este nevoie de instrumente comune şi parametri comparabili şi de coordonare a domeniilor de activitate ale OGC, pentru a îmbunătăţi cooperarea dintre OGC şi pentru a lua în considerare dezvoltarea societăţii informaţionale, |
| --- | --- |

U.

întrucât este nevoie de instrumente comune şi parametri comparabili şi de coordonare a domeniilor de activitate ale OGC, pentru a îmbunătăţi cooperarea dintre OGC şi pentru a lua în considerare dezvoltarea societăţii informaţionale,

| V. | întrucât eforturile făcute pentru stimularea concurenţei pe piaţa internă şi pentru promovarea distribuţiei internaţionale a operelor muzicale europene, indiferent de OGC care gestionează dreptul de autor, sunt salutare, având în vedere că fiecare repertoriu, indiferent dacă este sau nu cunoscut, ar trebui tratat în mod egal, |
| --- | --- |

V.

întrucât eforturile făcute pentru stimularea concurenţei pe piaţa internă şi pentru promovarea distribuţiei internaţionale a operelor muzicale europene, indiferent de OGC care gestionează dreptul de autor, sunt salutare, având în vedere că fiecare repertoriu, indiferent dacă este sau nu cunoscut, ar trebui tratat în mod egal,

| W. | întrucât, deşi recomandarea se referă doar la vânzarea on-line de înregistrări muzicale, formularea sa cu sens larg acoperă şi alte servicii on-line (precum serviciile de radiodifuziune), care includ şi muzica din astfel de înregistrări, dar care ar suferi de pe urma insecurităţii juridice pe care recomandarea o creează în ceea ce priveşte regimul de acordare a licenţelor care s-ar aplica acestor servicii şi întrucât soluţiile tehnologice aplicabile pieţei interne ar trebui să asigure o deschidere şi o interoperabilitate care să garanteze protejarea consumatorilor şi a titularilor de drepturi deopotrivă, |
| --- | --- |

W.

întrucât, deşi recomandarea se referă doar la vânzarea on-line de înregistrări muzicale, formularea sa cu sens larg acoperă şi alte servicii on-line (precum serviciile de radiodifuziune), care includ şi muzica din astfel de înregistrări, dar care ar suferi de pe urma insecurităţii juridice pe care recomandarea o creează în ceea ce priveşte regimul de acordare a licenţelor care s-ar aplica acestor servicii şi întrucât soluţiile tehnologice aplicabile pieţei interne ar trebui să asigure o deschidere şi o interoperabilitate care să garanteze protejarea consumatorilor şi a titularilor de drepturi deopotrivă,

| X. | întrucât o concurenţă mai mare în gestiunea colectivă a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în industria muzicală poate, în cazul în care este loială şi transparentă şi în condiţii echitabile, să protejeze poziţia autorilor în Europa (inclusiv repertoriul autorilor locali şi al minorităţilor) şi să promoveze diversitatea culturală în Europa, |
| --- | --- |

X.

întrucât o concurenţă mai mare în gestiunea colectivă a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în industria muzicală poate, în cazul în care este loială şi transparentă şi în condiţii echitabile, să protejeze poziţia autorilor în Europa (inclusiv repertoriul autorilor locali şi al minorităţilor) şi să promoveze diversitatea culturală în Europa,

| Y. | întrucât Comisia ar trebui să evalueze iniţiative corespunzătoare pentru a garanta un acces continuu şi larg al publicului la repertorii, inclusiv la cele mai mici şi la cele locale, în conformitate cu Convenţia UNESCO privind protecţia şi promovarea diversităţii expresiilor culturale, având în vedere particularitatea erei digitale, dar şi luând în considerare impactul direct şi indirect asupra poziţiei generale a autorilor şi a diversităţii culturale, |
| --- | --- |

Y.

întrucât Comisia ar trebui să evalueze iniţiative corespunzătoare pentru a garanta un acces continuu şi larg al publicului la repertorii, inclusiv la cele mai mici şi la cele locale, în conformitate cu Convenţia UNESCO privind protecţia şi promovarea diversităţii expresiilor culturale, având în vedere particularitatea erei digitale, dar şi luând în considerare impactul direct şi indirect asupra poziţiei generale a autorilor şi a diversităţii culturale,

| 1. | invită Comisia să menţioneze clar faptul că recomandarea din 2005 se aplică exclusiv vânzărilor online de înregistrări muzicale şi să prezinte cât mai repede posibil — după consultarea îndeaproape a părţilor interesate — o propunere de directivă-cadru flexibilă, care să fie adoptată de Parlament şi Consiliu prin procedura de codecizie, în vederea reglementării gestiunii colective a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în domeniul serviciilor muzicale on-line transfrontaliere, luând în considerare specificitatea erei digitale şi protejând diversitatea culturală europeană, micile părţi interesate şi repertoriile locale, pe baza principiului egalităţii de tratament; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să menţioneze clar faptul că recomandarea din 2005 se aplică exclusiv vânzărilor online de înregistrări muzicale şi să prezinte cât mai repede posibil — după consultarea îndeaproape a părţilor interesate — o propunere de directivă-cadru flexibilă, care să fie adoptată de Parlament şi Consiliu prin procedura de codecizie, în vederea reglementării gestiunii colective a drepturilor de autor şi a drepturilor conexe în domeniul serviciilor muzicale on-line transfrontaliere, luând în considerare specificitatea erei digitale şi protejând diversitatea culturală europeană, micile părţi interesate şi repertoriile locale, pe baza principiului egalităţii de tratament;

| 2. | subliniază că baza pentru consultarea de către Comisie a părţilor interesate ar trebui să fie una cât mai amplă şi ar trebui să ia în discuţia sa toate celelalte opţiuni, nu numai cele prevăzute în recomandare şi în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Studiu asupra iniţiativei comunitare privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor” din 7 iulie 2005; |
| --- | --- |

2.

subliniază că baza pentru consultarea de către Comisie a părţilor interesate ar trebui să fie una cât mai amplă şi ar trebui să ia în discuţia sa toate celelalte opţiuni, nu numai cele prevăzute în recomandare şi în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Studiu asupra iniţiativei comunitare privind gestiunea colectivă transfrontalieră a drepturilor de autor” din 7 iulie 2005;

| 3. | înţelege şi susţine dispoziţiile privind posibilitatea existentă ca titularii de drepturi să aleagă un organism de gestiune colectivă a drepturilor, să stabilească drepturile on-line încredinţate şi domeniul de aplicare teritorială, precum şi dreptul de a retrage drepturile de la un OGC sau de a le transfera altui OGC, şi subliniază importanţa de a lua în considerare eficienţa şi cooperarea dintre OGC pentru a apăra interesele titularilor de drepturi mai mici sau locali şi, astfel, de a proteja diversitatea culturală; |
| --- | --- |

3.

înţelege şi susţine dispoziţiile privind posibilitatea existentă ca titularii de drepturi să aleagă un organism de gestiune colectivă a drepturilor, să stabilească drepturile on-line încredinţate şi domeniul de aplicare teritorială, precum şi dreptul de a retrage drepturile de la un OGC sau de a le transfera altui OGC, şi subliniază importanţa de a lua în considerare eficienţa şi cooperarea dintre OGC pentru a apăra interesele titularilor de drepturi mai mici sau locali şi, astfel, de a proteja diversitatea culturală;

| 4. | consideră, de asemenea, că interesele autorilor şi, prin urmare, a diversităţii culturale în Europa vor fi mai bine servite prin introducerea unui sistem concurenţial echitabil şi transparent prin care se evită presiunile asupra veniturilor autorilor; |
| --- | --- |

4.

consideră, de asemenea, că interesele autorilor şi, prin urmare, a diversităţii culturale în Europa vor fi mai bine servite prin introducerea unui sistem concurenţial echitabil şi transparent prin care se evită presiunile asupra veniturilor autorilor;

| 5. | invită statele membre şi OGC să asigure reprezentarea echitabilă în OGC a tuturor categoriilor de titulari de drepturi şi, astfel, participarea lor echilibrată la procesul decizional intern; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre şi OGC să asigure reprezentarea echitabilă în OGC a tuturor categoriilor de titulari de drepturi şi, astfel, participarea lor echilibrată la procesul decizional intern;

| 6. | subliniază că directiva propusă nu ar trebui să submineze în niciun fel competitivitatea întreprinderilor creative, eficienţa serviciilor oferite de OGC sau competitivitatea altor întreprinderi utilizatoare - în special titularii de drepturi şi utilizatorii mici — şi ar trebui:






  — | să garanteze titularilor de drepturi un înalt grad de protecţie şi un tratament egal, |
| --- | --- | --- |

6.

subliniază că directiva propusă nu ar trebui să submineze în niciun fel competitivitatea întreprinderilor creative, eficienţa serviciilor oferite de OGC sau competitivitatea altor întreprinderi utilizatoare - în special titularii de drepturi şi utilizatorii mici — şi ar trebui:

—

să garanteze titularilor de drepturi un înalt grad de protecţie şi un tratament egal,

| — | să asigure, ca parte a cadrului legal european sau a „acquis-ului comunitar” privind drepturile de proprietate intelectuală, că dispoziţiile legale au un impact real, semnificativ şi corespunzător asupra protecţiei eficiente a tuturor categoriilor de titulari de drepturi, care ar trebui să fie supus unei evaluări periodice şi, dacă este cazul, unei revizuiri, |
| --- | --- |

—

să asigure, ca parte a cadrului legal european sau a „acquis-ului comunitar” privind drepturile de proprietate intelectuală, că dispoziţiile legale au un impact real, semnificativ şi corespunzător asupra protecţiei eficiente a tuturor categoriilor de titulari de drepturi, care ar trebui să fie supus unei evaluări periodice şi, dacă este cazul, unei revizuiri,

| — | să se bazeze pe solidaritate şi pe un echilibru corespunzător şi echitabil între titularii de drepturi din cadrul OGC, |
| --- | --- |

—

să se bazeze pe solidaritate şi pe un echilibru corespunzător şi echitabil între titularii de drepturi din cadrul OGC,

| — | să accentueze utilizarea unei metode alternative de soluţionare a litigiilor, pentru a da tuturor părţilor implicate posibilitatea de a evita proceduri juridice tergiversate şi costisitoare asigurându-se, în acelaşi timp, un tratament echitabil atât pentru titulari, cât şi pentru utilizatori, |
| --- | --- |

—

să accentueze utilizarea unei metode alternative de soluţionare a litigiilor, pentru a da tuturor părţilor implicate posibilitatea de a evita proceduri juridice tergiversate şi costisitoare asigurându-se, în acelaşi timp, un tratament echitabil atât pentru titulari, cât şi pentru utilizatori,

| — | să asigure o administrare democratică, transparentă şi responsabilă în OGC, printre altele prin stabilirea unor standarde minime pentru structurile organizaţionale, transparenţă, reprezentare, norme de distribuţie a drepturilor de autor, contabilitate şi căi de atac, |
| --- | --- |

—

să asigure o administrare democratică, transparentă şi responsabilă în OGC, printre altele prin stabilirea unor standarde minime pentru structurile organizaţionale, transparenţă, reprezentare, norme de distribuţie a drepturilor de autor, contabilitate şi căi de atac,

| — | să asigure o transparenţă deplină în OGC, în special în ceea ce priveşte baza de calcul a tarifelor, costurile administrative şi structura ofertei şi, acolo dacă este cazul, să prevadă norme de reglementare şi supraveghere a OGC, |
| --- | --- |

—

să asigure o transparenţă deplină în OGC, în special în ceea ce priveşte baza de calcul a tarifelor, costurile administrative şi structura ofertei şi, acolo dacă este cazul, să prevadă norme de reglementare şi supraveghere a OGC,

| — | să promoveze creativitatea şi diversitatea culturală, |
| --- | --- |

—

să promoveze creativitatea şi diversitatea culturală,

| — | să permită numai concurenţa loială şi controlată, fără restricţii teritoriale, dar cu criterii necesare şi corespunzătoare de calitate pentru gestiunea colectivă a drepturilor de autor şi păstrarea valorii drepturilor, |
| --- | --- |

—

să permită numai concurenţa loială şi controlată, fără restricţii teritoriale, dar cu criterii necesare şi corespunzătoare de calitate pentru gestiunea colectivă a drepturilor de autor şi păstrarea valorii drepturilor,

| — | să evite presiunile asupra nivelurilor remuneraţiilor specifice drepturilor de autor garantând că utilizatorii au obţinut licenţe pe baza tarifului aplicabil în ţara în care se exploatează opera care face obiectul drepturilor de autor (aşa-numita „ţară de destinaţie”), şi să contribuie la obţinerea unui nivel corespunzător al remuneraţiilor specifice drepturilor de autor pentru titularii de drepturi, |
| --- | --- |

—

să evite presiunile asupra nivelurilor remuneraţiilor specifice drepturilor de autor garantând că utilizatorii au obţinut licenţe pe baza tarifului aplicabil în ţara în care se exploatează opera care face obiectul drepturilor de autor (aşa-numita „ţară de destinaţie”), şi să contribuie la obţinerea unui nivel corespunzător al remuneraţiilor specifice drepturilor de autor pentru titularii de drepturi,

| — | să menţină rolul cultural şi social al OGC, asigurându-se, în acelaşi timp, că acestea administrează fondurile titularilor de drepturi şi furnizează servicii utilizatorilor şi titularilor de drepturi astfel încât să aibă garanţia că aceştia sunt protejaţi cât mai mult posibil, |
| --- | --- |

—

să menţină rolul cultural şi social al OGC, asigurându-se, în acelaşi timp, că acestea administrează fondurile titularilor de drepturi şi furnizează servicii utilizatorilor şi titularilor de drepturi astfel încât să aibă garanţia că aceştia sunt protejaţi cât mai mult posibil,

| — | în scopul eficienţei, să promoveze schimburile de informaţii şi să prevadă pentru utilizatori şi producători obligaţia de a furniza OGC cu acces liber informaţii complete şi corecte, care le-ar putea fi necesare pentru a le permite să identifice titularii de drepturi şi să le administreze în mod corespunzător drepturile, |
| --- | --- |

—

în scopul eficienţei, să promoveze schimburile de informaţii şi să prevadă pentru utilizatori şi producători obligaţia de a furniza OGC cu acces liber informaţii complete şi corecte, care le-ar putea fi necesare pentru a le permite să identifice titularii de drepturi şi să le administreze în mod corespunzător drepturile,

| — | să ofere utilizatorilor un înalt grad de securitate juridică şi să păstreze disponibilitatea repertoriului global prin licenţe disponibile de la oricare OGC de pe teritoriul UE şi prin platforme tehnologice interoperabile, |
| --- | --- |

—

să ofere utilizatorilor un înalt grad de securitate juridică şi să păstreze disponibilitatea repertoriului global prin licenţe disponibile de la oricare OGC de pe teritoriul UE şi prin platforme tehnologice interoperabile,

| — | să ia în considerare interesele utilizatorilor şi ale pieţei şi, în special, să se asigure că utilizatorii mici şi mijlocii dispun de o protecţie juridică adecvată şi, în cazul unor litigii, că există mecanisme eficiente şi abordabile de soluţionare a litigiilor care nu determină cheltuieli juridice nejustificate pentru utilizatori, |
| --- | --- |

—

să ia în considerare interesele utilizatorilor şi ale pieţei şi, în special, să se asigure că utilizatorii mici şi mijlocii dispun de o protecţie juridică adecvată şi, în cazul unor litigii, că există mecanisme eficiente şi abordabile de soluţionare a litigiilor care nu determină cheltuieli juridice nejustificate pentru utilizatori,

| — | să încurajeze capacitatea titularilor de drepturi de a dezvolta o nouă generaţie de modele de acordare a licenţelor colective pentru muzică în UE pentru utilizatorii on-line, care să fie mai bine adaptate mediului on-line, pe baza acordurilor de reciprocitate şi de colectare reciprocă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor asigurându-se, în acelaşi timp, că titularii de drepturi nu abuzează de poziţia lor pentru a evita acordarea de licenţe colective pentru repertoriul mondial prin intermediul unui ghişeu unic, |
| --- | --- |

—

să încurajeze capacitatea titularilor de drepturi de a dezvolta o nouă generaţie de modele de acordare a licenţelor colective pentru muzică în UE pentru utilizatorii on-line, care să fie mai bine adaptate mediului on-line, pe baza acordurilor de reciprocitate şi de colectare reciprocă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor asigurându-se, în acelaşi timp, că titularii de drepturi nu abuzează de poziţia lor pentru a evita acordarea de licenţe colective pentru repertoriul mondial prin intermediul unui ghişeu unic,

| — | să valorizeze utilizarea pe piaţă a unor măsuri şi platforme tehnologice interoperabile deschise, capabile să protejeze titularii de drepturi, să permită consumatorilor utilizarea normală a conţinutului legitim pe care l-au obţinut în mod legal şi să dezvolte noi modele comerciale în societatea informaţională, |
| --- | --- |

—

să valorizeze utilizarea pe piaţă a unor măsuri şi platforme tehnologice interoperabile deschise, capabile să protejeze titularii de drepturi, să permită consumatorilor utilizarea normală a conţinutului legitim pe care l-au obţinut în mod legal şi să dezvolte noi modele comerciale în societatea informaţională,

| — | să satisfacă în mod corespunzător nevoile viitoare ale unei pieţe on-line raţionalizate, fără să constituie o ameninţare la adresa concurenţei loiale şi a diversităţii culturale sau la adresa valorii muzicii, |
| --- | --- |

—

să satisfacă în mod corespunzător nevoile viitoare ale unei pieţe on-line raţionalizate, fără să constituie o ameninţare la adresa concurenţei loiale şi a diversităţii culturale sau la adresa valorii muzicii,

| — | să ia în considerare diversele forme de servicii legale de muzică on-line şi să prevadă norme specifice pentru încurajarea dezvoltării acestora, |
| --- | --- |

—

să ia în considerare diversele forme de servicii legale de muzică on-line şi să prevadă norme specifice pentru încurajarea dezvoltării acestora,

| — | să garanteze eficienţa şi coerenţa sistemelor de acordare a licenţelor (de exemplu, permiţând societăţilor de radiodifuziune să obţină drepturi în conformitate cu legislaţia privind drepturile de autor din statul membru din care provine programul respectiv) şi să simplifice prelungirea acordurilor colective existente, pentru a include distribuţia interactivă on-line a conţinutului existent (de exemplu podcasting), |
| --- | --- |

—

să garanteze eficienţa şi coerenţa sistemelor de acordare a licenţelor (de exemplu, permiţând societăţilor de radiodifuziune să obţină drepturi în conformitate cu legislaţia privind drepturile de autor din statul membru din care provine programul respectiv) şi să simplifice prelungirea acordurilor colective existente, pentru a include distribuţia interactivă on-line a conţinutului existent (de exemplu podcasting),

| — | să evite supracentralizarea puterilor de pe piaţă şi a repertoriilor, asigurându-se că titularii importanţi de drepturi nu pot acorda mandate exclusive unui singur sau unui număr foarte mic de OGC, garantânduse astfel că repertoriul global rămâne disponibil pentru toate OGC pentru acordarea de licenţe utilizatorilor, |
| --- | --- |

—

să evite supracentralizarea puterilor de pe piaţă şi a repertoriilor, asigurându-se că titularii importanţi de drepturi nu pot acorda mandate exclusive unui singur sau unui număr foarte mic de OGC, garantânduse astfel că repertoriul global rămâne disponibil pentru toate OGC pentru acordarea de licenţe utilizatorilor,

| — | să permită utilizatorilor obţinerea de licenţe paneuropene din partea oricărui OGC care acoperă repertoriul global, |
| --- | --- |

—

să permită utilizatorilor obţinerea de licenţe paneuropene din partea oricărui OGC care acoperă repertoriul global,

| — | să menţină sistemul de colectare reciprocă a remuneraţiilor drepturilor de autor de către OGC în numele membrilor lor, |
| --- | --- |

—

să menţină sistemul de colectare reciprocă a remuneraţiilor drepturilor de autor de către OGC în numele membrilor lor,

| — | să introducă concurenţa pe baza eficienţei şi calităţii serviciilor pe care OGC le pot oferi şi nu pe baza nivelului de remuneraţie oferit titularilor de drepturi, |
| --- | --- |

—

să introducă concurenţa pe baza eficienţei şi calităţii serviciilor pe care OGC le pot oferi şi nu pe baza nivelului de remuneraţie oferit titularilor de drepturi,

| 7. | consideră, de asemenea, că pentru a asigura funcţionarea deplină şi completă a sistemului de reciprocitate în avantajul tuturor titularilor de drepturi, este esenţial să se interzică orice formă de mandat exclusiv între principalii titulari de drepturi şi OGC pentru colectarea directă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor din toate statele membre, deoarece acest lucru ar duce la dispariţia rapidă a OGC naţionale şi ar submina poziţia repertoriilor minoritare şi a diversităţii culturale în Europa; |
| --- | --- |

7.

consideră, de asemenea, că pentru a asigura funcţionarea deplină şi completă a sistemului de reciprocitate în avantajul tuturor titularilor de drepturi, este esenţial să se interzică orice formă de mandat exclusiv între principalii titulari de drepturi şi OGC pentru colectarea directă a remuneraţiilor specifice drepturilor de autor din toate statele membre, deoarece acest lucru ar duce la dispariţia rapidă a OGC naţionale şi ar submina poziţia repertoriilor minoritare şi a diversităţii culturale în Europa;

| 8. | susţine ideea că un OGC ar trebui să aibă libertatea de a acorda utilizatorilor comerciali de oriunde din Uniunea Europeană licenţe paneuropene şi multi-repertoriale pentru utilizări on-line (inclusiv utilizări pentru telefonia mobilă), în condiţii echitabile, negociate individual şi fără discriminare între utilizatori; invită Comisia să facă o evaluare a impactului unei licenţe globale pentru serviciile on-line şi a efectelor sale asupra situaţiei economice şi sociale a autorilor; |
| --- | --- |

8.

susţine ideea că un OGC ar trebui să aibă libertatea de a acorda utilizatorilor comerciali de oriunde din Uniunea Europeană licenţe paneuropene şi multi-repertoriale pentru utilizări on-line (inclusiv utilizări pentru telefonia mobilă), în condiţii echitabile, negociate individual şi fără discriminare între utilizatori; invită Comisia să facă o evaluare a impactului unei licenţe globale pentru serviciile on-line şi a efectelor sale asupra situaţiei economice şi sociale a autorilor;

| 9. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 276, 21.10.2005, p. 54.

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 28.

(3)  JO L 248, 6.10.1993, p. 15.

(4)  JO L 372, 27.12.2006, p. 12.

(5)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(6)  JO C 67 E, 17.3.2004, p. 293.

(7)  JO C 92 E, 16.4.2004, p. 425.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0301.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0324.

---

Miercuri, 14 martie 2007

| 13.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 301/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 301/70

---

PROCES-VERBAL

(2007/C 301 E/03)

DESFĂŞURAREA ŞEDINŢEI

PREZIDEAZĂ: Hans-Gert PÖTTERING

Preşedinte

1.   Deschiderea şedinţei

Şedinţa a fost deschisă la ora 9.00.

2.   Mustrare adresată unui deputat

Preşedintele a comunicat faptul că a deschis o procedură, în temeiul articolului 9 şi al articolului 147 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, împotriva lui Maciej Marian Giertych, şi că, după ce a audiat deputatul în cauză în prezenţa Secretarului General, a pronunţat o mustrare la adresa acestuia pentru publicarea unei broşuri cu antetul Parlamentului European, care conţine afirmaţii xenofobe, care au fost deja condamnate de către Birou la 1 martie 2007.

Preşedintele a citit apoi o parte din textul scrisorii pe care a trimis-o deputatului respectiv şi a făcut cunoscut faptul că a transmis o comunicare referitoare la această chestiune Biroului, preşedinţilor grupurilor politice, precum şi organelor din care acest deputat face parte, adică Comisiei AFET şi Delegaţiei pentru relaţiile cu Statele Unite.

3.   Declaraţia de la Berlin (dezbatere)

Declaraţii ale Consiliului şi ale Comisiei: Declaraţia de la Berlin

Preşedintele, după ce a precizat faptul că a fost mandatat de către Conferinţa preşedinţilor pentru a reprezenta Parlamentul la negocierile privind declaraţia de la Berlin, a iniţiat dezbaterea, subliniind, în special, întreaga importanţă pe care aceasta o are pentru viitorul Europei.

Frank-Walter Steinmeier (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Margot Wallström (vicepreşedintă a Comisiei) au făcut declaraţiile.

Au intervenit: Jo Leinen (preşedintele Comisiei AFCO), Joseph Daul, în numele Grupului PPE-DE, Martin Schulz, în numele Grupului PSE, Graham Watson, în numele Grupului ALDE, Cristiana Muscardini, în numele Grupului UEN, Daniel Cohn-Bendit, în numele Grupului Verts/ALE, Francis Wurtz, în numele Grupului GUE/NGL, Nigel Farage, în numele Grupului IND/DEM, Bruno Gollnisch, în numele Grupului ITS, Roger Helmer, neafiliat, Proinsias De Rossa, acesta cu privire la intervenţiile precedente, Frank-Walter Steinmeier şi Margot Wallström.

Dezbaterea s-a încheiat.

4.   Reuniunea Consiliului European (8/9 martie 2007) (dezbatere)

Raportul Consiliului European şi declaraţia Comisiei: Reuniunea Consiliului European (8/9 martie 2007)

Frank-Walter Steinmeier (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) a prezentat raportul. şi Günter Verheugen (vicepreşedinte al Comisiei) a făcut declaraţia.

Au intervenit: Marianne Thyssen, în numele Grupului PPE-DE, Martin Schulz, în numele Grupului PSE,Alexander Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, Michał Tomasz Kamiński, în numele Grupului UEN,Monica Frassoni, în numele Grupului Verts/ALE, Gabriele Zimmer, în numele Grupului GUE/NGL, Nils Lundgren, în numele Grupului IND/DEM, Andreas Mölzer, în numele Grupului ITS, Jim Allister, neafiliat,Werner Langen, Linda McAvan, Karin Riis-Jørgensen, Guntars Krasts, Claude Turmes, Umberto Guidoni,Johannes Blokland, Timothy Kirkhope, Poul Nyrup Rasmussen, Chris Davies, Mario Borghezio, Ian Hudghton,Vladimír Remek, Georgios Karatzaferis, Antonio Tajani, Harlem Désir, Bronisław Geremek, Zbigniew Zaleski, Gianni Pittella, Anneli Jäätteenmäki, Markus Ferber, Adrian Severin, Elizabeth Lynne, Othmar Karas, Riitta Myller, Françoise Grossetête, Marek Siwiec, Malcolm Harbour, Marianne Mikko, Josef Zieleniec,Frank-Walter Steinmeier şi Günter Verheugen.

Dezbaterea s-a încheiat.

5.   Votare

Rezultatele detaliate ale voturilor (amendamente, voturi separate, voturi pe părţi, ...) figurează în anexa la procesul-verbal, „Rezultatele voturilor”.

5.1.   Statistici comunitare privind migraţia şi protecţia internaţională ***I (articolul 131 din Regulamentul de procedură) (vot)

Raport referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migraţiei şi protecţiei internaţionale (COM(2005)0375 — C6-0279/2005 — 2005/0156(COD)) — Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne.

Raportoare: Ewa Klamt (A6-0004/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 1)

PROPUNEREA COMISIEI, AMENDAMENTE şi PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Ewa Klamt (raportoare) face o declaraţie în conformitate cu articolul 131 alineatul (4) din regulament.

Adoptat prin vot unic (P6_TA(2007)0065)

*

- *

A intervenit Geoffrey Van Orden cu privire la situaţia din Zimbabwe.

5.2.   Numărul şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare (vot)

Propunere de decizie depusă în conformitate cu articolul 188 din regulamentul de procedură de către următorii deputaţi: Joseph Daul, în numele Grupului PPE-DE, Martin Schulz, în numele Grupului PSE, Graham Watson, în numele Grupului ALDE, Brian Crowley, în numele Grupului UEN, Daniel Cohn-Bendit, în numele Grupului Verts/ALE, Francis Wurtz, în numele Grupului GUE/NGL, Jens-Peter Bonde, în numele Grupului IND/DEM, şi Bruno Gollnisch, în numele Grupului ITS, privind numărul de membri şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare (B6-0100/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 2)

PROPUNERE DE DECIZIE

Adoptat (P6_TA(2007)0066)

5.3.   Agenţia europeană de siguranţă a aviaţiei ***I (vot)

Raport privind propunerea de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei (COM(2005)0579 — C6-0403/2005 — 2005/0228(COD)) — Comisia pentru transporturi şi turism.

Raportor: Jörg Leichtfried (A6-0023/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 3)

PROPUNEREA COMISIEI

Aprobat astfel cum a fost modificat (P6_TA(2007)0067)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat (P6_TA(2007)0067)

Intervenţii privind votul:

| — | Jörg Leichtfried (raportor) a adus o modificare tehnică la amendamentul 10; |
| --- | --- |

—

Jörg Leichtfried (raportor) a adus o modificare tehnică la amendamentul 10;

| — | Jaromír Kohlíček a prezentat un amendament oral la anexa II, care a fost reţinut. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček a prezentat un amendament oral la anexa II, care a fost reţinut.

5.4.   Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin * (vot)

Raport referitor la propunerea de regulament a Consiliului privind comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS)) — Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală.

Raportoare: Bernadette Bourzai (A6-0006/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 4)

PROPUNEREA COMISIEI

Aprobat astfel cum a fost modificat (P6_TA(2007)0063)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat (P6_TA(2007)0068)

5.5.   Ratificarea Convenţiei consolidate privind munca maritimă, din 2006,a OIM * (vot)

Raport privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (COM(2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportoare: Mary Lou McDonald (A6-0019/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 5)

PROPUNEREA COMISIEI

Aprobat astfel cum a fost modificat (P6_TA(2007)0069)

PROIECT DE REZOLUŢIE LEGISLATIVĂ

Adoptat (P6_TA(2007)0069)

5.6.   Servicii sociale de interes general în Uniunea Europeană (vot)

Raport privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI)) — Comsia pentru muncă şi drepturi sociale.

Raportor: Joel Hasse Ferreira (A6-0057/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 6)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0070)

5.7.   Acord privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană şi Statele Unite ale Americii (vot)

Propunere de rezoluţie B6-0077/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 7)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0071)

5.8.   Neproliferare şi dezarmare nucleară (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 şi B6-0095/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 8)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE RC-B6-0078/2007

(care înlocuieşte B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007 şi B6-0095/2007):

depusă de următorii deputaţi:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis şi Bogdan Klich, în numele Grupului PPE-DE, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Stefano Zappalà, Karl von Wogau, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis şi Bogdan Klich, în numele Grupului PPE-DE,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes şi Achille Occhetto, în numele Grupului PSE, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes şi Achille Occhetto, în numele Grupului PSE,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki şi Hanna Foltyn-Kubicka, în numele Grupului UEN, |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis, Ryszard Czarnecki şi Hanna Foltyn-Kubicka, în numele Grupului UEN,

| — | Angelika Beer, Jill Evans şi Caroline Lucas, în numele Grupului Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Jill Evans şi Caroline Lucas, în numele Grupului Verts/ALE,

| — | André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen şi Jens Holm, în numele Grupului GUE/NGL. |
| --- | --- |

—

André Brie, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Tobias Pflüger, Dimitrios Papadimoulis, Esko Seppänen şi Jens Holm, în numele Grupului GUE/NGL.

Adoptat (P6_TA(2007)0072)

Intervenţii privind votarea:

| — | Monica Frassoni, în numele Grupului Verts/ALE, a cerut să fie supuse la vot nominal a doua parte a punctului 1 şi punctul 9 (Preşedintele a constatat că nu există nicio obiecţie la această cerere); |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni, în numele Grupului Verts/ALE, a cerut să fie supuse la vot nominal a doua parte a punctului 1 şi punctul 9 (Preşedintele a constatat că nu există nicio obiecţie la această cerere);

| — | Vytautas Landsbergis a prezentat un amendament oral la punctul 2, care a fost reţinut. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis a prezentat un amendament oral la punctul 2, care a fost reţinut.

6.   Explicaţii privind votul

Explicaţii scrise privind votul:

Explicaţiile privind votul prezentate în scris, în sensul articolului 163 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, figurează în stenograma prezentei şedinţe.

Explicaţii orale privind votul:

| — | Raport Jörg Leichtfried — A6-0023/2007: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Raport Jörg Leichtfried — A6-0023/2007: Hubert Pirker

| — | Raport Joel Hasse Ferreira — A6-0057/2007: Zita Pleštinská şi Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Raport Joel Hasse Ferreira — A6-0057/2007: Zita Pleštinská şi Andreas Mölzer

| — | Încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (B6-0077/2007): Robert Evans |
| --- | --- |

—

Încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (B6-0077/2007): Robert Evans

| — | Neproliferare şi dezarmare nucleară (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Neproliferare şi dezarmare nucleară (RC B6-0078/2007): Hubert Pirker

7.   Corectarea voturilor şi intenţiile de vot

Corectările voturilor şi intenţiile de vot figurează pe site-ul „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of vote (roll-call votes)”, precum şi în versiunea tipărită a anexei „Rezultatele voturilor prin apel nominal”.

Versiunea electronică de pe Europarl va fi actualizată regulat pe o perioadă de maxim două săptămâni de la data votului.

După acest termen, lista corectărilor voturilor şi a intenţiilor de vot va fi închisă pentru a fi tradusă şi publicată în Jurnalul Oficial.

Voturile din 13.03.2007:

| — | Luisa Morgantini şi Małgorzata Handzlik au semnalat faptul că nu au participat la voturile asupra celor două rapoarte Parish (A6-0038/2007 şi A6-0051/2007), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini şi Małgorzata Handzlik au semnalat faptul că nu au participat la voturile asupra celor două rapoarte Parish (A6-0038/2007 şi A6-0051/2007),

| — | Catherine Stihler şi Werner Langen au semnalat faptul că terminalele lor de vot nu au funcţionat la voturile asupra celor două rapoarte Parish (A6-0038/2007 şi A6-0051/2007), |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler şi Werner Langen au semnalat faptul că terminalele lor de vot nu au funcţionat la voturile asupra celor două rapoarte Parish (A6-0038/2007 şi A6-0051/2007),

| — | Evgeni Kirilov a semnalat faptul că a participat la voturi, dar că numele său nu figurează în anexa privind voturile prin apel nominal. |
| --- | --- |

—

Evgeni Kirilov a semnalat faptul că a participat la voturi, dar că numele său nu figurează în anexa privind voturile prin apel nominal.

(Şedinţa, suspendată la 13.10, a fost reluată la 15.00.)

PREZIDEAZĂ: Mechtild ROTHE

Vicepreşedintă

8.   Aprobarea procesului-verbal al şedinţei precedente

Procesul-verbal al şedinţei precedente a fost aprobat.

9.   Relaţiile euro-mediteraneene — Construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb (dezbatere)

Declaraţii ale Consiliului şi ale Comisiei: Conferinţa Adunării parlamentare euro-mediteraneene (APEM) (Tunisia)

Raport privind construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb (2006/2173(INI)) — Comisia pentru comerţ internaţional.

Raportor: Kader Arif (A6-0468/2006)

Gernot Erler (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Peter Mandelson (membru al Comisiei) au făcut declaraţiile.

Kader Arif şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: Antonio Tajani (raportorul pentru aviz al Comisiei AFET), Jean-Claude Fruteau (raportorul pentru aviz al Comisiei AGRI), Vito Bonsignore, în numele Grupului PPE-DE, Pasqualina Napoletano, în numele Grupului PSE, Philippe Morillon, în numele Grupului ALDE, Adriana Poli Bortone, în numele Grupului UEN, Hélène Flautre, în numele Grupului Verts/ALE, Luisa Morgantini, în numele Grupului GUE/NGL,Derek Roland Clark, în numele Grupului IND/DEM, Philip Claeys, în numele Grupului ITS, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Carlos Carnero González, Gianluca Susta, Tokia Saïfi, Jamila Madeira, Ignasi Guardans Cambó, Edward McMillan-Scott, Béatrice Patrie şi Francisco José Millán Mon.

PREZIDEAZĂ: Miguel Ángel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Vicepreşedinte

Au intervenit: Panagiotis Beglitis, Simon Busuttil, John Attard-Montalto, Gernot Erler şi Peter Mandelson.

Propuneri de rezoluţie depuse, în temeiul articolului 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în încheierea dezbaterii:

| — | Bruno Gollnisch, Philip Claeys şi Petre Popeangă, în numele Grupului ITS, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0041/2007); |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch, Philip Claeys şi Petre Popeangă, în numele Grupului ITS, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0041/2007);

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet şi Marco Cappato, în numele Grupului ALDE, privind relaţiile euromediteraneene (B6-0080/2007); |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet şi Marco Cappato, în numele Grupului ALDE, privind relaţiile euromediteraneene (B6-0080/2007);

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ALE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0084/2007); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein Mintz, Raül Romeva i Rueda şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ALE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0084/2007);

| — | Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella şi Marek Aleksander Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0090/2007); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella şi Marek Aleksander Czarnecki, în numele Grupului UEN, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0090/2007);

| — | Luisa Morgantini şi Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0092/2007); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini şi Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0092/2007);

| — | Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi şi Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0094/2007); |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Tokia Saïfi şi Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0094/2007);

| — | Pasqualina Napoletano şi Carlos Carnero González, în numele Grupului PSE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0096/2007). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano şi Carlos Carnero González, în numele Grupului PSE, privind relaţiile euro-mediteraneene (B6-0096/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.4 al PV din 15.03.2007 şi punctul 5.5 al PV din 15.03.2007.

10.   Bosnia-Herţegovina (dezbatere)

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina (2006/2290(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportoare: Doris Pack (A6-0030/2007)

Doris Pack şi-a prezentat raportul.

Au intervenit: Gernot Erler (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Olli Rehn (membru al Comisiei).

Au intervenit: Alojz Peterle, în numele Grupului PPE-DE, Libor Rouček, în numele Grupului PSE, Philippe Morillon, în numele Grupului ALDE, Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN, Gisela Kallenbach, în numele Grupului Verts/ALE, Erik Meijer, în numele Grupului GUE/NGL, Bastiaan Belder, în numele Grupului IND/DEM, Bernd Posselt, Hannes Swoboda, Jelko Kacin, Bernd Posselt, privind respectarea timpului afectat luării de cuvânt Bogusław Rogalski, Roberta Alma Anastase, Justas Vincas Paleckis, Alexander Lambsdorff, Brian Crowley, Csaba Sándor Tabajdi, Dimitar Stoyanov, în numele Grupului ITS, şi Olli Rehn.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.6 al PV din 15.03.2007.

PREZIDEAZĂ: Manuel António dos SANTOS

Vicepreşedinte

11.   Viitorul construcţiei aeronauticii europene (dezbatere)

Declaraţii ale Consiliului şi ale Comisiei: Viitorul construcţiei aeronauticii europene

Peter Hintze (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) şi Günter Verheugen (vicepreşedinte al Comisiei) au făcut declaraţiile.

Au intervenit: Christine De Veyrac, în numele Grupului PPE-DE, Matthias Groote, în numele Grupului PSE, Anne Laperrouze, în numele Grupului ALDE, Gérard Onesta, în numele Grupului Verts/ALE, Jacky Henin, în numele Grupului GUE/NGL, Paul Marie Coûteaux, în numele Grupului IND/DEM, Gunnar Hökmark, Karin Jöns, Gabriele Zimmer, Kader Arif, Inés Ayala Sender, Peter Hintze şi Günter Verheugen.

Dezbaterea s-a încheiat.

12.   Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)

Parlamentul examinează o serie de întrebări adresate Consiliului (B6-0012/2007).

Întrebare 1 (Laima Liucija Andrikienė): Continuarea ratificării Constituţiei UE

Gernot Erler (Preşedintele în exerciţiu al Consiliului) a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Laima Liucija Andrikienė, Philip Bushill-Matthews şi Danutė Budreikaitė.

Întrebare 2 (Claude Moraes): Progresele realizate în privinţa deciziei-cadru privind lupta împotriva rasismului şi a xenofobiei

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Emine Bozkurt (supleant al autorului), Jörg Leichtfried şi Laima Liucija Andrikienė.

Întrebare 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Limita de vârstă pentru jocurile electronice cu conţinut violent

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Marie Panayotopoulos Cassiotou şi Inger Segelström.

A intervenit Marie Panayotopoulos-Cassiotou cu privire la traducerea titlului întrebării sale.

Gernot Erler a răspuns la o întrebare suplimentară adresată de Paul Rübig.

Întrebare 4 (Sarah Ludford): Lupta împotriva corupţiei

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Chris Davies (supleant al autorului) şi Justas Vincas Paleckis.

Întrebare 5 (Glenis Willmott): Manifestul european privind cancerul de col uterin

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi unei întrebări suplimentare adresate de Glenis Willmott.

Întrebare 6 (Bernd Posselt): Negocierile de aderare cu Croaţia

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Bernd Posselt, Reinhard Rack şi Justas Vincas Paleckis.

Întrebare 7 (Sajjad Karim): Situaţia din Zimbabwe

Întrebare 8 (Eoin Ryan): Relaţiile UE cu Zimbabwe

Gernot Erler a răspuns întrebărilor, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Fiona Hall (supleant al autorului), Brian Crowley (supleant al autorului) şi Jim Allister.

Întrebare 9 (Dimitrios Papadimoulis): Articolul 301 din Codul penal turc

Gernot Erler a răspuns întrebării, precum şi întrebărilor suplimentare adresate de Kyriacos Triantaphyllides (supleant al autorului) şi Panagiotis Beglitis.

Întrebările la care nu s-a răspuns din lipsă de timp vor primi răspunsuri scrise (a se vedea Anexa Stenogramei).

Timpul afectat întrebărilor adresate Consiliului s-a încheiat.

(Şedinţa, suspendată la 19.05, a fost reluată la 21.00.)

PREZIDEAZĂ: Luigi COCILOVO

Vicepreşedinte

13.   Numirea în delegaţiile interparlamentare (propunerea Conferinţei preşedinţilor)

Preşedintele a comunicat faptul că a primit propunerea Conferinţei preşedinţilor referitoare la numirile în Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud, Delegaţia pentru relaţiile cu India şi Delegaţia pentru relaţiile cu Afganistan.

Vot: joi 15.03.2007 la ora12.

Termen de depunere a amendamentelor: joi 15.03.2007 la ora 10.

14.   Hepatita C (declaraţie scrisă)

Declaraţia 87/2006 depusă de deputaţii Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries, Thomas Ulmer privind hepatita C a întrunit semnăturile majorităţii membrilor care compun Parlamentul; prin urmare, ea va fi transmisă, în conformitate cu articolul 116 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, destinatarilor respectivi şi publicată, împreună cu numele semnatarilor, în Textele adoptate în şedinţa din 29.03.2007.

15.   Reforma instrumentelor de politică comercială ale UE (dezbatere)

Întrebare orală (O-0002/2007) adresată deEnrique Barón Crespo, în numele Comisiei INTA, pentru Comisie: Cartea verde a Comisiei şi consultarea publică cu privire la eventuala reformă a instrumentelor de politică comercială ale UE (B6-0009/2007)

Ignasi Guardans Cambó (supleant al autorului) a dezvoltat întrebarea orală.

Peter Mandelson (membru al Comisiei) a răspuns la întrebarea orală

Au intervenit: Christofer Fjellner, în numele Grupului PPE-DE, David Martin, în numele Grupului PSE, Gianluca Susta, în numele Grupului ALDE, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, în numele Grupului UEN, Carl Schlyter, în numele Grupului Verts/ALE, Béla Glattfelder, Kader Arif, Leopold Józef Rutowicz, Daniel Caspary, Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Francisco Assis, Benoît Hamon şi Peter Mandelson.

Dezbaterea s-a încheiat.

16.   Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic şi riguros (dezbatere)

Raport privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă (2005/2169(INI)) — Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne.

Raportor: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

Johannes Voggenhuber şi-a prezentat raportul.

A intervenit Peter Mandelson (membru al Comisiei).

Au intervenit: Riccardo Ventre (raportorul pentru aviz al Comisiei AFCO), Kinga Gál, în numele Grupului PPE-DE, Claudio Fava, în numele Grupului PSE, Sophia in 't Veld, în numele Grupului ALDE, Sylvia-Yvonne Kaufmann, în numele Grupului GUE/NGL, Johannes Blokland, în numele Grupului IND/DEM, Daniel Hannan, Ignasi Guardans Cambó, Giusto Catania, Maria da Assunção Esteves şi Paul Rübig.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.7 al PV din 15.03.2007.

17.   Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi America Centrală — Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi Comunitatea Andină (dezbatere)

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului, privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele membre, pe de-o parte, şi ţările Americii Centrale, pe de altă parte (2006/2222(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportor: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

Raport privind recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportor: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

Luis Yañez-Barnuevo García şi-a prezentat raportul.

PREZIDEAZĂ: Mario MAURO

Vicepreşedinte

Willy Meyer Pleite şi-a prezentat raportul.

A intervenit Peter Mandelson (membru al Comisiei).

Au intervenit: Miguel Angel Martínez Martínez (raportorul pentru aviz al Comisiei DEVE), Małgorzata Handzlik (raportoarea pentru aviz a Comisiei INTA), Gianluca Susta (raportorul pentru aviz al Comisiei INTA), José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, în numele Grupului PPE-DE, Raimon Obiols i Germà, în numele Grupului PSE, Leopold Józef Rutowicz, în numele Grupului UEN, Raül Romeva i Rueda, în numele Grupului Verts/ALE, Jens Holm, în numele Grupului GUE/NGL, Gerard Batten, în numele Grupului IND/ DEM, Marcello Vernola, Józef Pinior, Ryszard Czarnecki, Willy Meyer Pleite şi Bogusław Sonik.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.8 al PV din 15.03.2007 şi punctul 5.9 al PV din 15.03.2007.

18.   Persoane dispărute în Cipru (dezbatere)

Declaraţie a Comisiei: Persoane dispărute în Cipru

Preşedintele salută prezenţa în tribuna oficială a dlui Christophe Girod, preşedintele Comitetului ONU pentru persoanele dispărute în Cipru, precum şi a dlui Elias Georgiadis şi a dnei Gülden Plümer Küçük, membri ai acestui comitet.

Peter Mandelson (membru al Comisiei) a făcut declaraţia.

Au intervenit: Panayiotis Demetriou, în numele Grupului PPE-DE, Panagiotis Beglitis, în numele Grupului PSE, Ignasi Guardans Cambó, în numele Grupului ALDE, Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ALE, Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, Françoise Grossetête, Marios Matsakis şi Karin Resetarits.

Propunere de rezoluţie depusă, în temeiul articolului 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, ca încheiere a dezbaterii:

| — | Panayiotis Demetriou, în numele Grupului PPE-DE, Mechtild Rothe, în numele Grupului PSE, Ignasi Guardans Cambó şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, Seán Ó Neachtain, în numele Grupului UEN, Joost Lagendijk, Monica Frassoni şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ALE, Sylvia-Yvonne Kaufmann, în numele Grupului GUE/NGL, şi Jens-Peter Bonde, în numele Grupului IND/DEM, privind persoanele dispărute în Cipru (B6-0118/2007). |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou, în numele Grupului PPE-DE, Mechtild Rothe, în numele Grupului PSE, Ignasi Guardans Cambó şi Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, Seán Ó Neachtain, în numele Grupului UEN, Joost Lagendijk, Monica Frassoni şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ALE, Sylvia-Yvonne Kaufmann, în numele Grupului GUE/NGL, şi Jens-Peter Bonde, în numele Grupului IND/DEM, privind persoanele dispărute în Cipru (B6-0118/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.10 al PV din 15.03.2007.

19.   Ordinea de zi a următoarei şedinţe

A fost stabilită ordinea de zi a şedinţei de a doua zi (documentul „Ordinea de zi” PE 385.050/OJJE).

20.   Ridicarea şedinţei

Şedinţa a fost ridicată la 23.40.

Harald Rømer

Secretar General

Adam Bielan

Vicepreşedinte

---

LISTĂ DE PREZENŢĂ

Au semnat:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Baco, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl- Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Ţîrle, Titford, Titley, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vălean, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

ANEXA I

REZULTATELE VOTURILOR

Semnificaţia abrevierilor şi simbolurilor

| + | adoptat |
| --- | --- |
| - | respins |
| ↓ | caduc |
| R | retras |
| AN (..., ..., ...) | vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| VE (..., ..., ...) | vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| div | vot pe părţi |
| vs | vot separat |
| am | amendament |
| AC | amendament de compromis |
| PC | partea corespunzătoare |
| S | amendament supresiv |
| = | amendamente identice |
| § | alineat / punct |
| art | articol |
| cons | considerent |
| PR | propunere de rezoluţie |
| PRC | propunere comună de rezoluţie |
| SEC | vot secret |

+

adoptat

-

respins

↓

caduc

R

retras

AN (..., ..., ...)

vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

VE (..., ..., ...)

vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

div

vot pe părţi

vs

vot separat

am

amendament

AC

amendament de compromis

PC

partea corespunzătoare

S

amendament supresiv

=

amendamente identice

§

alineat / punct

art

articol

cons

considerent

PR

propunere de rezoluţie

PRC

propunere comună de rezoluţie

SEC

vot secret

1.   Statistici comunitare privind migraţia şi protecţia internaţională ***I

Raport: Ewa KLAMT (A6-0004/2007)

| Obiect | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- |
| Vot unic | AN | + | 544,19,56 |

Obiect

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Vot unic

AN

+

544,19,56

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE vot final

2.   Numărul şi componenţa numerică a delegaţiilor interpalamentare

Propunere de decizie: B6-0100/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de decizie B6-0100/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS) |
| Vot: Propunere de decizie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de decizie B6-0100/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, ITS)

Vot: Propunere de decizie (întregul text)

+

3.   Agenţia europeană de siguranţă a aviaţiei ***I

Raport: Jörg LEICHTFRIED (A6-0023/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amendamentele comisiei competente — vot în bloc | 2-9
  11-14
  16
  18-19
  23-26
  28-29 | Comisia | | + | |
| Amendamentele comisiei competente — vot separat | 1 | Comisia | vs | + | |
| 15 | Comisia | vs/VE | + | 432, 236, 8 |
| 17 | Comisia | vs/VE | + | 358,321,9 |
| 20 | Comisia | vs | + | |
| 21 | Comisia | vs | + | |
| 22 | Comisia | vs | + | |
| 27 | Comisia | vs | + | |
| Articolul 2, § 3, după litera (d) | 33 | Cottigny ea | | - | |
| Articolul 3, litera (j), punctul (ii) | 30 | PPE-DE | | + | |
| Articolul 6b, § 4 | 34 | Cottigny ea | | - | |
| 10 | Comisia | div | | |
| 1 | + | modificat prin amendament oral |
| 2/VE | + | 333, 331, 24 |
| Anexa II, litera (e), punctul (vii) (nouă) | | Kohlíček | | + | Amendament oral |
| Anexa IV,
  punctul (6b) | 31 | GUE/NGL | | - | |
| Vot: propunere modificată | | + | |
| Vot: rezoluţie legislativă | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Amendamentele comisiei competente — vot în bloc

2-9

11-14

16

18-19

23-26

28-29

Comisia

+

Amendamentele comisiei competente — vot separat

1

Comisia

vs

+

15

Comisia

vs/VE

+

432, 236, 8

17

Comisia

vs/VE

+

358,321,9

20

Comisia

vs

+

21

Comisia

vs

+

22

Comisia

vs

+

27

Comisia

vs

+

Articolul 2, § 3, după litera (d)

33

Cottigny ea

-

Articolul 3, litera (j), punctul (ii)

30

PPE-DE

+

Articolul 6b, § 4

34

Cottigny ea

-

10

Comisia

div

1

+

modificat prin amendament oral

2/VE

+

333, 331, 24

Anexa II, litera (e), punctul (vii) (nouă)

Kohlíček

+

Amendament oral

Anexa IV,

punctul (6b)

31

GUE/NGL

-

Vot: propunere modificată

+

Vot: rezoluţie legislativă

+

Amendamentul 32 a fost anulat.

Cereri de vot separat

PSE am 1, 20, 21, 27

PPE-DE am 1, 15, 17, 22

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE

am 10

Prima parte: Membrii echipajului ... (UE OPS)

A doua parte: la latitudinea ... organisme de formare acreditate.

Chestiuni diverse:

Jörg Leichtfried (raportor) a adus o modificare tehnică la amendamentul 10:

Membrii echipajului de cabină implicaţi în operaţiuni comerciale deţin o atestare precum cea descrisă iniţial la în anexa III subpartea O litera (d) la normele OPS 1.1005, astfel cum sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1899/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului privind armonizarea cerinţelor tehnice şi a procedurilor administrative în domeniul aviaţiei civile1 (UE OPS); la latitudinea fiecărui stat membru, această atestare poate fi eliberată de operatori sau de organisme de formare acreditate.

Jaromír Kohlíček a propus un amendament oral la Anexa II, litera (e):

(vi a) 600 kg pentru o aeronavă care nu operează în scop comercial;

4.   Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin *

Raport: Bernadette BOURZAI (A6-0006/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amendamentele comisiei competente — vot în bloc | 1-7
  9
  11
  13-25 | Comisia | | + | |
| Amendamentele comisiei competente — vot separat | 8 | Comisia | vs | + | |
| 12 | Comisia | vs/VE | + | 381, 306, 9 |
| Articolul 3 | 10 | Comisia | | + | |
| 26 | ALDE | | - | |
| 27 | ALDE | | - | |
| Vot: propunere modificată | | + | |
| Vot: rezoluţie legislativă | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Amendamentele comisiei competente — vot în bloc

1-7

9

11

13-25

Comisia

+

Amendamentele comisiei competente — vot separat

8

Comisia

vs

+

12

Comisia

vs/VE

+

381, 306, 9

Articolul 3

10

Comisia

+

26

ALDE

-

27

ALDE

-

Vot: propunere modificată

+

Vot: rezoluţie legislativă

+

Cereri de vot separat

PSE am 8 şi 12

5.   Ratificarea Convenţiei consolidate privind munca maritimă, din 2006, a OIM *

Raport: Mary Lou McDONALD (A6-0019/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amendamentele comisiei competente — vot în bloc | 1-3 | Comisia | | + | |
| Vot: propunere modificată | | + | |
| Vot: rezoluţie legislativă | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Amendamentele comisiei competente — vot în bloc

1-3

Comisia

+

Vot: propunere modificată

+

Vot: rezoluţie legislativă

+

6.   Serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană

Raport: Joel HASSE FERREIRA (A6-0057/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| După § 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § 5 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 6 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| După § 7 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| § 9 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 10 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| După § 16 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| Referirea 4 | § | text original | AN | + | 572, 97, 34 |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

După § 1

3

GUE/NGL

-

§ 5

4

GUE/NGL

-

§ 6

5

GUE/NGL

-

După § 7

9

GUE/NGL

-

§ 9

1

Verts/ALE

-

§ 10

6

GUE/NGL

-

§ 13

7

GUE/NGL

-

După § 16

2

Verts/ALE

-

Referirea 4

§

text original

AN

+

572, 97, 34

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Amendamentul 8 a fost anulat.

Cereri de vot prin apel nominal

IND/DEM Referirea 4

7.   Acordul privind transportul aerian între Uniunea Europeană şi Statele Unite ale Americii

Propunere de rezoluţie: B6-0077/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie B6-0077/2007




  (Comisia TRAN) |
| § 2 | 3 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| § 3 | 4 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 4 | 5 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 5 | 6 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 6 | 7S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 8 | 8 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 9 | 9 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 11 | 10 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 12 | 11 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 15 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 16 | 12 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| § 19 | 13S | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND | | + | |
| § 21 | 14 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| După § 22 | 17 | Verts/ALE | VE | - | 311, 375, 9 |
| După § 24 | 15 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| § 27 | 19 | Verts/ALE | | - | |
| § 28 | 16 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| După prima referire | 1 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| Considerentul E | 2 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND | | + | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie B6-0077/2007

(Comisia TRAN)

§ 2

3

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

§ 3

4

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 4

5

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 5

6

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 6

7S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 8

8

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 9

9

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 11

10

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 12

11

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 15

§

text original

div

1

+

2

-

§ 16

12

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

§ 19

13S

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN + BLOKLAND

+

§ 21

14

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

După § 22

17

Verts/ALE

VE

-

311, 375, 9

După § 24

15

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

18

Verts/ALE

-

§ 27

19

Verts/ALE

-

§ 28

16

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

După prima referire

1

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

Considerentul E

2

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, UEN, GUE/NGL + BLOKLAND

+

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE

§ 15

Prima parte: constată importanţa ...evaluarea corespunzătoare a riscurilor

A doua parte: insistă... experienţa acumulată până la această dată;

8.   Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Propunere de rezoluţie: B6-0078/2007, B6-0085/2007, B6-0087/2007, B6-0088/2007, B6-0093/2007, B6-0095/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie comună RC-B6-0078/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 601, 90, 7 |
| §2 | § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 5 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 3 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 7 | GUE/NGL | | - | |
| După § 8 | 4 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 5 | PSE, Verts/ALE | | - | |
| 8 | GUE/NGL | | - | |
| 9 | GUE/NGL | AN | - | 135, 545, 16 |
| § 9 | § | text original | AN | + | 528, 134, 42 |
| După § 9 | 10 | GUE/NGL | AN | - | 296, 364, 40 |
| Referirea 4 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Considerentul B | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Considerentul D | § | text original | vs | + | |
| După Considerentul D | 1 | Verts/ALE | div | | |
| 1/VE | - | 278, 345, 60 |
| 2 | ↓ | |
| Considerentul E | § | text original | vs | + | |
| După Considerentul E | 2 | Verts/ALE | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |
| Propunere de rezoluţie a grupurilor politice |
| B6-0078/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0085/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0087/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0088/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0093/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0095/2007 | | PSE | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie comună RC-B6-0078/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

§

text original

div

1

+

2/AN

+

601, 90, 7

§2

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 5

6

GUE/NGL

-

§ 8

3

PSE, Verts/ALE

-

7

GUE/NGL

-

După § 8

4

PSE, Verts/ALE

-

5

PSE, Verts/ALE

-

8

GUE/NGL

-

9

GUE/NGL

AN

-

135, 545, 16

§ 9

§

text original

AN

+

528, 134, 42

După § 9

10

GUE/NGL

AN

-

296, 364, 40

Referirea 4

§

text original

div

1

+

2

+

Considerentul B

§

text original

div

1

+

2

+

Considerentul D

§

text original

vs

+

După Considerentul D

1

Verts/ALE

div

1/VE

-

278, 345, 60

2

↓

Considerentul E

§

text original

vs

+

După Considerentul E

2

Verts/ALE

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Propunere de rezoluţie a grupurilor politice

B6-0078/2007

Verts/ALE

↓

B6-0085/2007

ALDE

↓

B6-0087/2007

PPE-DE

↓

B6-0088/2007

UEN

↓

B6-0093/2007

GUE/NGL

↓

B6-0095/2007

PSE

↓

Cereri de vot prin apel nominal

GUE/NGL am 9, 10

Verts/ALE §§ 1 (a doua parte), 9

Cereri de vot separat

GUE/NGL § 9

PPE-DE Considerentele D şi E

Verts/ALE § 9

Cereri de vot pe părţi

GUE/NGL

Referirea 4

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele şi, în special, a Strategiei UE

A doua parte: aceste cuvinte

Considerentul B

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele Strategia europeană de securitate

A doua parte: aceste cuvinte

Verts/ALE, GUE/NGL

§ 1

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele fundaţia vitală ... a energiei nucleare

A doua parte: aceste cuvinte

PSE

am 1

Prima parte: având în vedere ... arsenalele de arme nucleare

A doua parte: precum şi... teritoriul european

Chestiuni diverse:

Vytautas Landsbergis a propus un amendament oral la punctul 2, care a fost reţinut:

2. invită toate statele ale căror activităţi încalcă regimul de neproliferare să pună capăt atitudinii lor necugetate şi iresponsabile şi să îşi respecte în totalitate obligaţiile asumate în temeiul TNP; reiterează invitaţia adresată tuturor statelor care nu au aderat la TNP
  să se conformeze de bună voie şi
  să adere la tratat;

---

ANEXA II

REZULTATUL VOTULUI PRIN APEL NOMINAL

1.   Raportul Klamt A6-0004/2007

Rezoluţie

Pentru: 544

ALDE: Ali, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Moisuc, Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Badia i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

Abţineri: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Belohorská, Helmer

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Neena Gill, Rainer Wieland, Poul Nyrup Rasmussen

2.   Raportul Hasse Ferreira A6-0057/2007

Liniuţa 4

Pentru: 572

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

ITS: Buruiană-Aprodu, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Belohorská, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 97

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Juknevičienė, Maaten, Manders, Mulder, Resetarits, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Mote

NI: Allister, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wohlin

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith

Abţineri: 34

ALDE: Lynne, Savi, Starkevičiūtė

0GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

ITS: Claeys, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

3.   RC-B6-0078/2007 — Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Paragraful 1/2

Pentru: 601

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Maštálka, Musacchio, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Belohorská, De Michelis, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Împotrivă: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Christensen, Corbey, De Rossa, Schaldemose, Scheele

UEN: Berlato, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Abţineri: 7

GUE/NGL: Adamou, Meyer Pleite, Remek

ITS: Mote, Stănescu

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Împotrivă:
  Roberto Musacchio, Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen

4.   RC-B6-0078/2007 — Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Amendamentul 9

Pentru: 135

ALDE: Andria, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

ITS: Mussolini

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Böge, Fajmon, Hennicot-Schoepges, Mantovani, Zahradil

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bösch, Borrell Fontelles, Carlotti, Castex, Chiesa, Corbett, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Martin David, Matsouka, Muscat, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sifunakis, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 545

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chervenyakov, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Rossa, Díez González, Dîncu, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Leinen, Lévai, Locatelli, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pittella, Podgorean, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Ţicău, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Buitenweg

Abţineri: 16

ALDE: Bowles, Chatzimarkakis, Davies, Hall, in 't Veld, Lynne, Matsakis, Starkevičiūtė, Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská

PPE-DE: Wijkman

PSE: Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Fiona Hall, Inger Segelström, Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Åsa Westlund

Împotrivă:
  Linda McAvan

Abţineri:
  Manolis Mavrommatis, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Graham Watson, Erika Mann

5.   RC-B6-0078/2007 — Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Paragraful 9

Pentru: 528

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Bărbuleţiu, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Mihăescu, Mussolini

NI: De Michelis, Giertych, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ţîrle, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Didžiokas, Gobbo, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Speroni, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Smith, Staes

Împotrivă: 134

ALDE: Andria, Busk, Christova, Gentvilas, Kacin, Kułakowski, Lambsdorff, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Musacchio, Portas, Rizzo, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Železný

ITS: Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Mölzer, Mote, Popeangă, Romagnoli, Vanhecke

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cabrnoch, Callanan, Dimitrov Martin, Doorn, Esteves, Fajmon, Freitas, Gyürk, Hannan, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Jackson, Kamall, Kónya-Hamar, Liese, Lombardo, Nicholson, Parish, Pinheiro, Reul, Roithová, Strejček, Sumberg, Szabó, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil

PSE: Calabuig Rull, Capoulas Santos, Harangozó, Kirilov, Koterec, Mikko, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Rasmussen, Siwiec, Stockmann, Ţicău

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Bennahmias, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Abţineri: 42

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Uca

IND/DEM: Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Lang, Le Rachinel, Moisuc, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, McMillan-Scott, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Poul Nyrup Rasmussen

Împotrivă:
  Adamos Adamou, Bart Staes, Tobias Pflüger, Kyriacos Triantaphyllides, Sahra Wagenknecht, Roberto Musacchio, Thomas Wise

6.   RC-B6-0078/2007 — Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Amendamentul 10

Pentru: 296

ALDE: Cocilovo, Harkin, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Itälä, Kauppi, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Stubb, Trakatellis, Vakalis, Vatanen, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sârbu, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 364

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Bărbuleţiu, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

ITS: Mote, Mussolini

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ţîrle, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Abţineri: 40

ALDE: Bowles, Costa, Davies, Drčar Murko, Hall, in 't Veld, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Moisuc, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco

PSE: Hänsch, Hamon, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Fiona Hall, Koenraad Dillen

Împotrivă:
  Britta Thomsen

---

TEXTE ADOPTATE

P6_TA(2007)0065

Statisticile comunitare din domeniul migraţiei şi protecţiei internaţionale ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migraţiei şi protecţiei internaţionale (COM(2005)0375 - C6-0279/2005 - 2005/0156(COD))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2005) 0375) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2005) 0375) (1),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) şi articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0279/2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) şi articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0279/2005),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne (A6-0004/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne (A6-0004/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TC1-COD(2005)0156

Poziţia Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului CE nr. ... /2007 al Parlamentului European şi al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migraţiei şi protecţiei internaţionale şi de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 311/76 al Consiliului privind elaborarea de statistici cu privire la lucrătorii străini

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul CE nr. 862/2007.)

P6_TA(2007)0066

Numărul de membri şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare

Decizia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind numărul de membri şi componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 188 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 188 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Decizia sa din 10 martie 2004 privind numărul delegaţiilor interparlamentare, al delegaţiilor la comisiile parlamentare mixte şi al delegaţiilor la comisiile de cooperare parlamentară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 10 martie 2004 privind numărul delegaţiilor interparlamentare, al delegaţiilor la comisiile parlamentare mixte şi al delegaţiilor la comisiile de cooperare parlamentară (1),

| — | având în vedere Decizia sa din 14 septembrie 2004 privind componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare, a delegaţiilor la comisiile parlamentare mixte şi a delegaţiilor la comisiile de cooperare parlamentară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 14 septembrie 2004 privind componenţa numerică a delegaţiilor interparlamentare, a delegaţiilor la comisiile parlamentare mixte şi a delegaţiilor la comisiile de cooperare parlamentară (2),

| 1. | decide modificarea numărului de membri ai următoarelor delegaţii interparlamentare, după cum urmează:






  Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Europa de Sud-Est | 25 de membri |
| --- | --- | --- |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Belarus | 19 membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Israel | 25 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Consiliul Legislativ Palestinian | 25 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Maghreb şi cu Uniunea Maghrebului Arab (inclusiv Libia) | 25 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Mashrek | 23 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu statele din Golf, inclusiv Yemen | 19 membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Iran | 21 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Statele Unite | 42 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Canada | 22 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din America Centrală | 26 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Comunitatea Andină | 20 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Mercosur | 28 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Japonia | 28 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Republica Populară Chineză | 39 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud-Est şi cu Asociaţia Naţiunilor din Asia de Sud- Est (ASEAN) | 22 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Peninsula Coreeană | 17 membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Australia şi Noua Zeelandă | 24 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Africa de Sud | 17 membri; |

1.

decide modificarea numărului de membri ai următoarelor delegaţii interparlamentare, după cum urmează:

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Europa de Sud-Est

25 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Belarus

19 membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Israel

25 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Consiliul Legislativ Palestinian

25 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Maghreb şi cu Uniunea Maghrebului Arab (inclusiv Libia)

25 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Mashrek

23 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu statele din Golf, inclusiv Yemen

19 membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Iran

21 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Statele Unite

42 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Canada

22 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din America Centrală

26 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Comunitatea Andină

20 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Mercosur

28 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Japonia

28 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Republica Populară Chineză

39 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud-Est şi cu Asociaţia Naţiunilor din Asia de Sud- Est (ASEAN)

22 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Peninsula Coreeană

17 membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Australia şi Noua Zeelandă

24 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Africa de Sud

17 membri;

| 2. | decide divizarea Delegaţiei pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud şi cu Asociaţia pentru Cooperare Regională în Asia de Sud (SAARC) în trei delegaţii şi stabilirea numărului de membri ai fiecăreia dintre aceste delegaţii, după cum urmează:






  Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud | 20 de membri |
| --- | --- | --- |
| Delegaţia pentru relaţiile cu India | 22 de membri |
| Delegaţia pentru relaţiile cu Afganistan | 16 membri. |

2.

decide divizarea Delegaţiei pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud şi cu Asociaţia pentru Cooperare Regională în Asia de Sud (SAARC) în trei delegaţii şi stabilirea numărului de membri ai fiecăreia dintre aceste delegaţii, după cum urmează:

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud

20 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu India

22 de membri

Delegaţia pentru relaţiile cu Afganistan

16 membri.

| 3. | Încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie spre informare Consiliului şi Comisiei. |
| --- | --- |

3.

Încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie spre informare Consiliului şi Comisiei.

---

(1)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 635.

(2)  JO C 140 E, 9.6.2005, p. 49.

P6_TA(2007)0067

Agenţia europeană de siguranţă a aviaţiei***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei (COM(2005)0579 - C6-0403/2006 -2005/0228 (COD))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2005) 0579) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului (COM(2005) 0579) (1),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) şi articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0403/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) şi articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0403/2006),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism şi avizul Comisiei pentru bugete (A6-0023/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism şi avizul Comisiei pentru bugete (A6-0023/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | consideră că valoarea de referinţă indicată în propunerea legislativă trebuie să fie compatibilă cu plafonul de la linia 1a din pachetul financiar şi cu dispoziţiile de la punctul 47 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară (2); |
| --- | --- |

2.

consideră că valoarea de referinţă indicată în propunerea legislativă trebuie să fie compatibilă cu plafonul de la linia 1a din pachetul financiar şi cu dispoziţiile de la punctul 47 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară (2);

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

(2)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

P6_TC1-COD(2005)0228

Poziţia Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2007 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2007 al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE
  ) nr. 1592/2002
  privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii Europene
  pentru Siguranţa Aeriană

(Text cu relevanţă pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 80 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Considerentul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei
   (3) specifică, printre altele, că ar trebui elaborate cerinţe obligatorii adecvate privind exploatarea aeronavelor şi calificarea echipajelor de zbor, precum şi privind aplicarea regulamentului la aeronavele din ţări terţe. Articolul 7 din regulamentul în cauză solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European şi Consiliului, cât mai curând posibil, propuneri privind principiile de bază, aplicabilitatea şi cerinţele esenţiale privind personalul şi organismele care participă la operarea aeronavelor. |
| --- | --- |

(1)

Considerentul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviaţiei civile şi instituirea unei Agenţii europene de siguranţă a aviaţiei
   (3) specifică, printre altele, că ar trebui elaborate cerinţe obligatorii adecvate privind exploatarea aeronavelor şi calificarea echipajelor de zbor, precum şi privind aplicarea regulamentului la aeronavele din ţări terţe. Articolul 7 din regulamentul în cauză solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European şi Consiliului, cât mai curând posibil, propuneri privind principiile de bază, aplicabilitatea şi cerinţele esenţiale privind personalul şi organismele care participă la operarea aeronavelor.

| (2) | Comunitatea ar trebui să adopte, în conformitate cu standardele prevăzute de Convenţia privind aviaţia civilă, semnată la Chicago, la 7 decembrie 1944 („Convenţia de la Chicago”), cerinţele esenţiale aplicabile persoanelor şi organizaţiilor implicate în operarea aeronavelor, precum şi persoanelor şi produselor implicate în pregătirea şi examinarea medicală a piloţilor. Comisia ar trebui să fie împuternicită să elaboreze normele de aplicare necesare. |
| --- | --- |

(2)

Comunitatea ar trebui să adopte, în conformitate cu standardele prevăzute de Convenţia privind aviaţia civilă, semnată la Chicago, la 7 decembrie 1944 („Convenţia de la Chicago”), cerinţele esenţiale aplicabile persoanelor şi organizaţiilor implicate în operarea aeronavelor, precum şi persoanelor şi produselor implicate în pregătirea şi examinarea medicală a piloţilor. Comisia ar trebui să fie împuternicită să elaboreze normele de aplicare necesare.

| (3) | Comisia ar trebui să examineze măsura în care şi competenţele de control al respectării normelor comune în domeniul securităţii aviaţiei civile ar trebui transferate în viitor Agenţiei Europene pentru Siguranţa Aeriană („agenţia”)
  . |
| --- | --- |

(3)

Comisia ar trebui să examineze măsura în care şi competenţele de control al respectării normelor comune în domeniul securităţii aviaţiei civile ar trebui transferate în viitor Agenţiei Europene pentru Siguranţa Aeriană („agenţia”)
  .

| (4) | Cetăţenii europeni ar trebui să beneficieze în orice moment de un nivel ridicat şi uniform de protecţie. Prin urmare, aeronavele din ţări terţe care au ca punct de destinaţie sau de plecare teritoriul de aplicare a tratatului sau care sunt exploatate pe acest teritoriu ar trebui să fie supuse unei supravegheri adecvate la nivel comunitar, în limitele prevăzute de Convenţia de la Chicago. |
| --- | --- |

(4)

Cetăţenii europeni ar trebui să beneficieze în orice moment de un nivel ridicat şi uniform de protecţie. Prin urmare, aeronavele din ţări terţe care au ca punct de destinaţie sau de plecare teritoriul de aplicare a tratatului sau care sunt exploatate pe acest teritoriu ar trebui să fie supuse unei supravegheri adecvate la nivel comunitar, în limitele prevăzute de Convenţia de la Chicago.

| (5) | Nu ar fi justificată adoptarea de norme comune pentru toate aeronavele, în special aeronavele de concepţie simplă sau care efectuează în special curse locale şi cele construite de amatori, cele extrem de rare sau din care există doar puţine exemplare; reglementarea unor astfel de aeronave ar trebui să rămână, prin urmare, sub controlul statelor membre. Cu toate acestea, ar trebui adoptate măsuri proporţionate pentru creşterea nivelului de siguranţă
  al unei aeronave uşoare
  , în general. |
| --- | --- |

(5)

Nu ar fi justificată adoptarea de norme comune pentru toate aeronavele, în special aeronavele de concepţie simplă sau care efectuează în special curse locale şi cele construite de amatori, cele extrem de rare sau din care există doar puţine exemplare; reglementarea unor astfel de aeronave ar trebui să rămână, prin urmare, sub controlul statelor membre. Cu toate acestea, ar trebui adoptate măsuri proporţionate pentru creşterea nivelului de siguranţă
  al unei aeronave uşoare
  , în general.

| (6) | Ar trebui să se acorde o atenţie deosebită avioanelor şi elicopterelor a căror masă maximă la decolare este redusă şi ale căror performanţe sunt în creştere, care pot circula în întreaga Comunitate şi sunt produse la nivel industrial şi care, prin urmare, ar fi reglementate mai bine la nivel comunitar, pentru a se asigura nivelul de siguranţă uniform necesar şi protecţia mediului. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să se acorde o atenţie deosebită avioanelor şi elicopterelor a căror masă maximă la decolare este redusă şi ale căror performanţe sunt în creştere, care pot circula în întreaga Comunitate şi sunt produse la nivel industrial şi care, prin urmare, ar fi reglementate mai bine la nivel comunitar, pentru a se asigura nivelul de siguranţă uniform necesar şi protecţia mediului.

| (7) | Domeniul de aplicare a acţiunii comunitare ar trebui să fie clar definit, astfel încât persoanele, organizaţiile şi produsele care intră sub incidenţa prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare să poată fi identificate fără ambiguitate. Domeniul de aplicare ar trebui să fie clar definit prin trimitere la o listă de aeronave care nu intră sub incidenţa prezentului regulament. |
| --- | --- |

(7)

Domeniul de aplicare a acţiunii comunitare ar trebui să fie clar definit, astfel încât persoanele, organizaţiile şi produsele care intră sub incidenţa prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare să poată fi identificate fără ambiguitate. Domeniul de aplicare ar trebui să fie clar definit prin trimitere la o listă de aeronave care nu intră sub incidenţa prezentului regulament.

| (8) | Produsele, piesele şi echipamentele aeronautice, operatorii implicaţi în transporturile aeriene comerciale, precum şi piloţii şi persoanele, produsele şi organizaţiile implicate în pregătirea şi examinarea medicală a acestora ar trebui să fie certificate sau autorizate imediat ce s-a constatat că îndeplinesc cerinţele esenţiale care urmează a fi adoptate de către Comunitate în conformitate cu standardele prevăzute de Convenţia de la Chicago. Comisia ar trebui să fie împuternicită să elaboreze normele de aplicare necesare. |
| --- | --- |

(8)

Produsele, piesele şi echipamentele aeronautice, operatorii implicaţi în transporturile aeriene comerciale, precum şi piloţii şi persoanele, produsele şi organizaţiile implicate în pregătirea şi examinarea medicală a acestora ar trebui să fie certificate sau autorizate imediat ce s-a constatat că îndeplinesc cerinţele esenţiale care urmează a fi adoptate de către Comunitate în conformitate cu standardele prevăzute de Convenţia de la Chicago. Comisia ar trebui să fie împuternicită să elaboreze normele de aplicare necesare.

| (9) | Organisme de evaluare abilitate în mod adecvat ar trebui să fie autorizate să emită licenţe piloţilor implicaţi în
  exploatarea unei aeronave uşoare
  . |
| --- | --- |

(9)

Organisme de evaluare abilitate în mod adecvat ar trebui să fie autorizate să emită licenţe piloţilor implicaţi în
  exploatarea unei aeronave uşoare
  .

| (10) | Agenţia ar trebui să fie autorizată să emită certificate sau licenţe persoanelor, organizaţiilor şi produselor care fac obiectul prezentului regulament în cazul în care acţiunile centralizate sunt mai eficiente decât certificarea la nivel de stat membru. Din aceleaşi motive, agenţia ar trebui să fie autorizată să ia măsurile necesare în ceea ce priveşte exploatarea aeronavelor, calificarea echipajelor sau siguranţa aeronavelor din ţări terţe în cazul în care acesta este cel mai bun mijloc de a asigura uniformitatea şi de a facilita funcţionarea pieţei interne. |
| --- | --- |

(10)

Agenţia ar trebui să fie autorizată să emită certificate sau licenţe persoanelor, organizaţiilor şi produselor care fac obiectul prezentului regulament în cazul în care acţiunile centralizate sunt mai eficiente decât certificarea la nivel de stat membru. Din aceleaşi motive, agenţia ar trebui să fie autorizată să ia măsurile necesare în ceea ce priveşte exploatarea aeronavelor, calificarea echipajelor sau siguranţa aeronavelor din ţări terţe în cazul în care acesta este cel mai bun mijloc de a asigura uniformitatea şi de a facilita funcţionarea pieţei interne.

| (11) | Pentru funcţionarea eficace a unui regim comunitar de siguranţă a aviaţiei civile în domeniile reglementate de prezentul Regulament este necesară o colaborare mai strânsă între Comisie, statele membre şi agenţie pentru detectarea condiţiilor de nesiguranţă şi pentru adoptarea măsurilor adecvate de remediere a acestora. |
| --- | --- |

(11)

Pentru funcţionarea eficace a unui regim comunitar de siguranţă a aviaţiei civile în domeniile reglementate de prezentul Regulament este necesară o colaborare mai strânsă între Comisie, statele membre şi agenţie pentru detectarea condiţiilor de nesiguranţă şi pentru adoptarea măsurilor adecvate de remediere a acestora.

| (12) | Regulamentul (CE) 2111/2005 (4) impune agenţiei obligaţia de a comunica toate informaţiile care pot fi utile pentru actualizarea listei comunitare a transportatorilor aerieni care, din raţiuni de siguranţă, sunt supuşi unei interdicţii de exploatare în Comunitate. În cazul în care refuză să acorde certificarea unui transportator aerian în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1592/2002, agenţia trebuie să comunice toate informaţiile pe care se bazează refuzul, astfel încât numele transportatorului aerian să poată fi înscris, dacă este cazul, pe această listă. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (CE) 2111/2005 (4) impune agenţiei obligaţia de a comunica toate informaţiile care pot fi utile pentru actualizarea listei comunitare a transportatorilor aerieni care, din raţiuni de siguranţă, sunt supuşi unei interdicţii de exploatare în Comunitate. În cazul în care refuză să acorde certificarea unui transportator aerian în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1592/2002, agenţia trebuie să comunice toate informaţiile pe care se bazează refuzul, astfel încât numele transportatorului aerian să poată fi înscris, dacă este cazul, pe această listă.

| (13) | Pentru promovarea unei culturi a siguranţei şi pentru buna funcţionare a sistemului de reglementare în domeniile reglementate de prezentul regulament este necesar ca incidentele şi accidentele să fie semnalate spontan de martori. Semnalarea acestora ar fi facilitată de instituirea unui mediu nepunitiv, iar statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a asigura protecţia informaţiilor în cauză şi a celor care le
  comunică. |
| --- | --- |

(13)

Pentru promovarea unei culturi a siguranţei şi pentru buna funcţionare a sistemului de reglementare în domeniile reglementate de prezentul regulament este necesar ca incidentele şi accidentele să fie semnalate spontan de martori. Semnalarea acestora ar fi facilitată de instituirea unui mediu nepunitiv, iar statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a asigura protecţia informaţiilor în cauză şi a celor care le
  comunică.

| (14) | Prezentul
  regulament creează un cadru amplu şi adecvat pentru definirea şi aplicarea unor cerinţe tehnice şi proceduri administrative comune în domeniul aviaţiei civile. Prin urmare, ar trebui abrogate, la momentul oportun, anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerinţelor tehnice şi a procedurilor administrative în domeniul aviaţiei civile (5) şi Directiva 91/670/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 privind acceptarea reciprocă a licenţelor personalului pentru exercitarea funcţiilor în aviaţia civilă (6), integral, fără a aduce atingere certificatelor sau licenţelor deja acordate unor produse, persoane şi organisme în conformitate cu actele legislative menţionate. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul
  regulament creează un cadru amplu şi adecvat pentru definirea şi aplicarea unor cerinţe tehnice şi proceduri administrative comune în domeniul aviaţiei civile. Prin urmare, ar trebui abrogate, la momentul oportun, anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerinţelor tehnice şi a procedurilor administrative în domeniul aviaţiei civile (5) şi Directiva 91/670/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 privind acceptarea reciprocă a licenţelor personalului pentru exercitarea funcţiilor în aviaţia civilă (6), integral, fără a aduce atingere certificatelor sau licenţelor deja acordate unor produse, persoane şi organisme în conformitate cu actele legislative menţionate.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe avizul emis de agenţie
   (7) în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) litera (b) şi cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002. |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe avizul emis de agenţie
   (7) în conformitate cu articolul 12 alineatul (2) litera (b) şi cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002.

| (16) | Statelor membre li se solicită să se asigure că bugetele autorităţilor naţionale şi taxele şi impunerile percepute sunt reduse proporţional, în funcţie de transferul de competenţe către agenţie. |
| --- | --- |

(16)

Statelor membre li se solicită să se asigure că bugetele autorităţilor naţionale şi taxele şi impunerile percepute sunt reduse proporţional, în funcţie de transferul de competenţe către agenţie.

| (17) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 ar trebui modificat în consecinţă, |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 ar trebui modificat în consecinţă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Amendamente la regulamentul de bază

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 2 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:






  f) | asigurarea unor condiţii de concurenţă echitabile pentru toţi actorii de pe piaţa internă a aviaţiei. |
| --- | --- | --- |

(1)

La articolul 2 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

f)

asigurarea unor condiţii de concurenţă echitabile pentru toţi actorii de pe piaţa internă a aviaţiei.

| (2) | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  a) | litera (f) se modifică după cum urmează:






  f) | „entitate calificată înseamnă un
  organism care
  poate executa activităţi de certificare sub controlul şi responsabilitatea agenţiei sau a unei autorităţi aeronautice naţionale;”
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

a)

litera (f) se modifică după cum urmează:

f)

„entitate calificată înseamnă un
  organism care
  poate executa activităţi de certificare sub controlul şi responsabilitatea agenţiei sau a unei autorităţi aeronautice naţionale;”
  ;

| b) | se adaugă literele (h)-(o), după cum urmează:






  „h) | „(h)”„operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care exploatează sau propune exploatarea unei sau mai multor aeronave; |
| --- | --- | --- |

b)

se adaugă literele (h)-(o), după cum urmează:

„h)

„(h)”„operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care exploatează sau propune exploatarea unei sau mai multor aeronave;

| i) | „operaţiune comercială” înseamnă o activitate aeronautică remunerată care face obiectul unui contrat între un operator şi un client, în cazul în care clientul nu este, direct sau indirect, proprietarul aeronavei utilizate pentru executarea contractului, iar operatorul nu este, direct sau indirect, un angajat al clientului; |
| --- | --- |

i)

„operaţiune comercială” înseamnă o activitate aeronautică remunerată care face obiectul unui contrat între un operator şi un client, în cazul în care clientul nu este, direct sau indirect, proprietarul aeronavei utilizate pentru executarea contractului, iar operatorul nu este, direct sau indirect, un angajat al clientului;

| j) | „aeronave cu motorizare complexă” înseamnă:






  i) | un avion:






  — | cu o masă maximă certificată la decolare de peste 5 700 kg; sau |
| --- | --- | --- | --- |

j)

„aeronave cu motorizare complexă” înseamnă:

i)

un avion:

—

cu o masă maximă certificată la decolare de peste 5 700 kg; sau

| — | cu o configuraţie maximă aprobată a locurilor pentru pasageri de peste
  19
  ; sau |
| --- | --- |

—

cu o configuraţie maximă aprobată a locurilor pentru pasageri de peste
  19
  ; sau

| — | certificat pentru a executa operaţiuni de zbor cu un echipaj minim format din cel puţin 2 piloţi;
  sau |
| --- | --- |

—

certificat pentru a executa operaţiuni de zbor cu un echipaj minim format din cel puţin 2 piloţi;
  sau

| ii) | un elicopter:






  — | cu o masă maximă certificată la decolare de peste 3 175 kg; sau |
| --- | --- | --- |

ii)

un elicopter:

—

cu o masă maximă certificată la decolare de peste 3 175 kg; sau

| — | cu o configuraţie maximă aprobată a locurilor pentru pasageri de peste
  9
  ; sau |
| --- | --- |

—

cu o configuraţie maximă aprobată a locurilor pentru pasageri de peste
  9
  ; sau

| — | certificat pentru a fi operat cu un echipaj minim format din cel puţin 2 piloţi; sau |
| --- | --- |

—

certificat pentru a fi operat cu un echipaj minim format din cel puţin 2 piloţi; sau

| iii) | o aeronavă cu rotor basculant; |
| --- | --- |

iii)

o aeronavă cu rotor basculant;

| k) | „aeronavă uşoară” înseamnă o aeronavă:








  — | cu masa maximă la decolare mai mică sau egală cu 2000 de kg; |
| --- | --- | --- |

k)

„aeronavă uşoară” înseamnă o aeronavă:

—

cu masa maximă la decolare mai mică sau egală cu 2000 de kg;

| — | cu maximum 5 locuri pentru pasageri. |
| --- | --- |

—

cu maximum 5 locuri pentru pasageri.

| l) | „
  exploatarea unei aeronave uşoare
  ” înseamnă orice operaţiune necomercială efectuată cu o aeronavă
  uşoară
  ; |
| --- | --- |

l)

„
  exploatarea unei aeronave uşoare
  ” înseamnă orice operaţiune necomercială efectuată cu o aeronavă
  uşoară
  ;

| m) | „organism de evaluare” înseamnă un organism abilitat care poate evalua respectarea de către persoanele fizice sau juridice a normelor prevăzute pentru a se asigura că sunt îndeplinite toate cerinţele esenţiale prevăzute de prezentul regulament şi poate emite certificatul corespunzător; |
| --- | --- |

m)

„organism de evaluare” înseamnă un organism abilitat care poate evalua respectarea de către persoanele fizice sau juridice a normelor prevăzute pentru a se asigura că sunt îndeplinite toate cerinţele esenţiale prevăzute de prezentul regulament şi poate emite certificatul corespunzător;

| n) | „dispozitiv sintetic de antrenament pentru zbor” înseamnă orice tip de aparat care simulează, la sol, condiţiile de zbor; sunt incluse simulatoarele de zbor, aparatele de antrenament pentru zbor, pentru navigaţie şi pentru proceduri şi aparatele de antrenament pentru zbor instrumental; |
| --- | --- |

n)

„dispozitiv sintetic de antrenament pentru zbor” înseamnă orice tip de aparat care simulează, la sol, condiţiile de zbor; sunt incluse simulatoarele de zbor, aparatele de antrenament pentru zbor, pentru navigaţie şi pentru proceduri şi aparatele de antrenament pentru zbor instrumental;

| o) | „calificare” înseamnă o declaraţie menţionată pe o licenţă de pilot care precizează condiţiile, privilegiile şi restricţiile speciale aplicabile licenţei în cauză;” |
| --- | --- |

o)

„calificare” înseamnă o declaraţie menţionată pe o licenţă de pilot care precizează condiţiile, privilegiile şi restricţiile speciale aplicabile licenţei în cauză;”

| (3) | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  i) | litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:






  b) | înmatriculate într-un stat membru, în afară de situaţia în care activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei a fost delegată unei ţări terţe şi nu sunt exploatate de către un operator comunitar; sau; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

i)

litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:

b)

înmatriculate într-un stat membru, în afară de situaţia în care activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei a fost delegată unei ţări terţe şi nu sunt exploatate de către un operator comunitar; sau;

| ii) | litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:






  c) | „(c) înmatriculate într-o ţară terţă şi exploatate de un operator pentru care supravegherea operaţiunilor este asigurată de un stat membru sau utilizate în interiorul Comunităţii sau cu punct de destinaţie sau de plecare pe teritoriul Comunităţii de către un operator stabilit sau rezident în Comunitate; sau” |
| --- | --- | --- |

ii)

litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:

c)

„(c) înmatriculate într-o ţară terţă şi exploatate de un operator pentru care supravegherea operaţiunilor este asigurată de un stat membru sau utilizate în interiorul Comunităţii sau cu punct de destinaţie sau de plecare pe teritoriul Comunităţii de către un operator stabilit sau rezident în Comunitate; sau”

| iii) | se adaugă litera (d), după cum urmează:






  d) | „(d) înmatriculate într-o ţară terţă sau înmatriculate într-un stat membru care a delegat activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei unei ţări terţe şi utilizate de către un operator dintr-o ţară terţă în interiorul Comunităţii sau cu punct de destinaţie sau de plecare în Comunitate;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

se adaugă litera (d), după cum urmează:

d)

„(d) înmatriculate într-o ţară terţă sau înmatriculate într-un stat membru care a delegat activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei unei ţări terţe şi utilizate de către un operator dintr-o ţară terţă în interiorul Comunităţii sau cu punct de destinaţie sau de plecare în Comunitate;”;

| iv) | la ultima teză de la alineatul (1), cuvintele „în afară de situaţia în care activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei a fost delegată unei ţări terţe şi nu sunt exploatate de către un operator comunitar” se elimină; |
| --- | --- |

iv)

la ultima teză de la alineatul (1), cuvintele „în afară de situaţia în care activitatea reglementată de supraveghere a siguranţei a fost delegată unei ţări terţe şi nu sunt exploatate de către un operator comunitar” se elimină;

| b) | se inserează următoarele alineate (1a) şi (1b):

  „(1a)   Personalul implicat în operaţiunile aeronavelor menţionate la alineatul (1) litera (b) sau (c) respectă dispoziţiile prezentului regulament:

  (1b)   Operaţiunile aeronavelor menţionate la alineatul (1) litera (b), (c) sau (d) respectă dispoziţiile prezentului regulament;” |
| --- | --- |

b)

se inserează următoarele alineate (1a) şi (1b):

„(1a)   Personalul implicat în operaţiunile aeronavelor menţionate la alineatul (1) litera (b) sau (c) respectă dispoziţiile prezentului regulament:

(1b)   Operaţiunile aeronavelor menţionate la alineatul (1) litera (b), (c) sau (d) respectă dispoziţiile prezentului regulament;”

| c) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:
  „2.   (2) Dispoziţiile de la alineatele (1), (1a) şi (1b) nu se aplică aeronavelor menţionate în anexa II.” |
| --- | --- |

c)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

„2.   (2) Dispoziţiile de la alineatele (1), (1a) şi (1b) nu se aplică aeronavelor menţionate în anexa II.”

| (4) | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  i) | în partea introductivă, cuvintele „înmatriculate într-un stat membru” se înlocuiesc cu „menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera b”; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

i)

în partea introductivă, cuvintele „înmatriculate într-un stat membru” se înlocuiesc cu „menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera b”;

| ii) | la prima teză de la litera (d), cuvintele „proiectarea, fabricarea şi întreţinerea produselor” se înlocuiesc cu „întreţinerea produselor”; |
| --- | --- |

ii)

la prima teză de la litera (d), cuvintele „proiectarea, fabricarea şi întreţinerea produselor” se înlocuiesc cu „întreţinerea produselor”;

| iii) | se inserează litera (da), după cum urmează:
  „Organismele responsabile pentru proiectarea şi fabricarea produselor, pieselor şi echipamentelor demonstrează că dispun de capacitatea şi mijloacele necesare pentru a-şi asuma responsabilităţile legate de privilegiile de care dispun. În afara unor dispoziţii contrare, aceste capacităţi şi mijloace se recunosc prin eliberarea unei aprobări a organismului. În clauzele aprobării se specifică privilegiile acordate organismului agreat şi domeniul de aplicare al respectivei aprobări.”; |
| --- | --- |

iii)

se inserează litera (da), după cum urmează:

„Organismele responsabile pentru proiectarea şi fabricarea produselor, pieselor şi echipamentelor demonstrează că dispun de capacitatea şi mijloacele necesare pentru a-şi asuma responsabilităţile legate de privilegiile de care dispun. În afara unor dispoziţii contrare, aceste capacităţi şi mijloace se recunosc prin eliberarea unei aprobări a organismului. În clauzele aprobării se specifică privilegiile acordate organismului agreat şi domeniul de aplicare al respectivei aprobări.”;

| b) | se adaugă următorul alineat (2a):
  „(2a)   Aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) şi produsele, piesele şi echipamentele instalate pe acestea respectă dispoziţiile de la alineatul (2) literele (a), (b) şi (da) din prezentul articol;” |
| --- | --- |

b)

se adaugă următorul alineat (2a):

„(2a)   Aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera (a) şi produsele, piesele şi echipamentele instalate pe acestea respectă dispoziţiile de la alineatul (2) literele (a), (b) şi (da) din prezentul articol;”

| c) | alineatul (4) se modifică după cum urmează:






  i) | la litera (e), se adaugă punctele (iv), (v) şi (vi), după cum urmează:






  „iv) | „(iv) programa minimă de formare pentru calificarea de tip a personalului de certificare a întreţinerii, pentru a asigura conformitatea cu alineatul (2) litera (e)”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

alineatul (4) se modifică după cum urmează:

i)

la litera (e), se adaugă punctele (iv), (v) şi (vi), după cum urmează:

„iv)

„(iv) programa minimă de formare pentru calificarea de tip a personalului de certificare a întreţinerii, pentru a asigura conformitatea cu alineatul (2) litera (e)”;

| v) | programa minimă de formare pentru calificarea de tip a piloţilor, pentru a asigura conformitatea cu articolul 6a; |
| --- | --- |

v)

programa minimă de formare pentru calificarea de tip a piloţilor, pentru a asigura conformitatea cu articolul 6a;

| vi) | „lista minimă de echipamente de referinţă, după caz, şi specificaţii suplimentare de navigabilitate pentru un anumit tip de operaţiune pentru a asigura conformitatea cu articolul 6b.”;” |
| --- | --- |

vi)

„lista minimă de echipamente de referinţă, după caz, şi specificaţii suplimentare de navigabilitate pentru un anumit tip de operaţiune pentru a asigura conformitatea cu articolul 6b.”;”

| ii) | litera (f) se înlocuieşte cu următorul text:






  f) | „(f) condiţiile de eliberare, menţinere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organisme, solicitate în conformitate cu dispoziţiile de la alineatul 2 literele (d), (da) şi (f) şi condiţiile în care nu este necesară solicitarea unor astfel de aprobări;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

litera (f) se înlocuieşte cu următorul text:

f)

„(f) condiţiile de eliberare, menţinere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organisme, solicitate în conformitate cu dispoziţiile de la alineatul 2 literele (d), (da) şi (f) şi condiţiile în care nu este necesară solicitarea unor astfel de aprobări;”;

| iii) | se adaugă litera (j), după cum urmează:






  j) | „(j) modalităţile în care aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (c) şi (d) urmează să demonstreze că îndeplinesc cerinţele esenţiale.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

se adaugă litera (j), după cum urmează:

j)

„(j) modalităţile în care aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (c) şi (d) urmează să demonstreze că îndeplinesc cerinţele esenţiale.”;

| d) | la alineatul (5), se adaugă litera (d), după cum urmează:






  „d) | „(d) nu impun aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (c) şi (d) cerinţe care ar fi incompatibile cu obligaţiile ce le revin statelor membre în cadrul OACI”.” |
| --- | --- | --- |

d)

la alineatul (5), se adaugă litera (d), după cum urmează:

„d)

„(d) nu impun aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (c) şi (d) cerinţe care ar fi incompatibile cu obligaţiile ce le revin statelor membre în cadrul OACI”.”

| (5) | După articolul 6, se inserează articolele 6a şi 6b, după cum urmează:
  „Articolul 6a
  Acordarea licenţelor de pilot
  (1)   Piloţii implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) şi (c) şi organizaţiile, dispozitivele sintetice de antrenament pentru zbor şi persoanele implicate în formarea, testarea, verificarea şi evaluarea medicală a piloţilor îndeplinesc cerinţele esenţiale prevăzute în Anexa III.
  (2)   Un pilot poate pilota o aeronavă doar dacă deţine o licenţă şi un certificat medical adecvate pentru operaţiunea efectuată.
  Unui pilot i se acordă o licenţă atunci când se demonstrează că respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale privind cunoştinţele teoretice, abilităţile practice şi lingvistice. Licenţa poate fi emisă de un organism de evaluare în cazul în care privilegiile pe care le conferă se limitează la zboruri
  cu aeronave uşoare
  .
  Unui pilot i se acordă un certificat medical atunci când se demonstrează că respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale privind aptitudinea medicală. Certificatul medical este emis de un examinator aeromedical sau un centru aeromedical; cu toate acestea, în cazul piloţilor implicaţi în
  exploatarea unei aeronave uşoare
  , certificatul poate fi emis de un medic generalist.
  Licenţa precizează privilegiile acordate pilotului şi domeniul de aplicare a licenţei şi a certificatului medical.
  Cerinţele din al doilea şi al treilea paragraf pot fi îndeplinite prin acceptarea licenţelor şi certificatelor medicale emise de sau în numele unei ţări terţe pentru piloţii implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera (c).
  (3)   Capacitatea organismelor de evaluare, a organizaţiilor de instruire a piloţilor şi a organizaţiilor responsabile cu evaluarea aptitudinii medicale a piloţilor de a-şi îndeplini răspunderile legate de privilegiile de care dispun în privinţa eliberării licenţelor şi certificatelor medicale este recunoscută prin eliberarea unei aprobări.
  Aprobarea pentru o organizaţie se emite atunci când se demonstrează că organizaţia în cauză respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.
  Aprobarea precizează privilegiile acordate organizaţiei în cauză.
  (4)   Un dispozitiv sintetic de antrenament pentru zbor utilizat pentru formarea piloţilor face obiectul unui certificat. Certificatul este emis atunci când se demonstrează că dispozitivul în cauză respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.
  (5)   Orice persoană responsabilă pentru formarea piloţilor sau pentru evaluarea competenţei sau a aptitudinii medicale a acestora deţine un certificat adecvat.
  Certificatul este emis atunci când se demonstrează că solicitantul respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.
  Aprobarea precizează privilegiile acordate persoanei în cauză.
  (6)   Comisia adoptă, conform procedurii prevăzute la articolul 54 alineatul 3, normele de aplicare a prezentului articol. În acest scop, Comisia specifică în special:






  a) | diversele calificări pentru licenţele de pilot şi certificatele medicale adecvate pentru diversele tipuri de activităţi desfăşurate; |
| --- | --- | --- |

(5)

După articolul 6, se inserează articolele 6a şi 6b, după cum urmează:

„Articolul 6a

Acordarea licenţelor de pilot

(1)   Piloţii implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) şi (c) şi organizaţiile, dispozitivele sintetice de antrenament pentru zbor şi persoanele implicate în formarea, testarea, verificarea şi evaluarea medicală a piloţilor îndeplinesc cerinţele esenţiale prevăzute în Anexa III.

(2)   Un pilot poate pilota o aeronavă doar dacă deţine o licenţă şi un certificat medical adecvate pentru operaţiunea efectuată.

Unui pilot i se acordă o licenţă atunci când se demonstrează că respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale privind cunoştinţele teoretice, abilităţile practice şi lingvistice. Licenţa poate fi emisă de un organism de evaluare în cazul în care privilegiile pe care le conferă se limitează la zboruri
  cu aeronave uşoare
  .

Unui pilot i se acordă un certificat medical atunci când se demonstrează că respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale privind aptitudinea medicală. Certificatul medical este emis de un examinator aeromedical sau un centru aeromedical; cu toate acestea, în cazul piloţilor implicaţi în
  exploatarea unei aeronave uşoare
  , certificatul poate fi emis de un medic generalist.

Licenţa precizează privilegiile acordate pilotului şi domeniul de aplicare a licenţei şi a certificatului medical.

Cerinţele din al doilea şi al treilea paragraf pot fi îndeplinite prin acceptarea licenţelor şi certificatelor medicale emise de sau în numele unei ţări terţe pentru piloţii implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera (c).

(3)   Capacitatea organismelor de evaluare, a organizaţiilor de instruire a piloţilor şi a organizaţiilor responsabile cu evaluarea aptitudinii medicale a piloţilor de a-şi îndeplini răspunderile legate de privilegiile de care dispun în privinţa eliberării licenţelor şi certificatelor medicale este recunoscută prin eliberarea unei aprobări.

Aprobarea pentru o organizaţie se emite atunci când se demonstrează că organizaţia în cauză respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.

Aprobarea precizează privilegiile acordate organizaţiei în cauză.

(4)   Un dispozitiv sintetic de antrenament pentru zbor utilizat pentru formarea piloţilor face obiectul unui certificat. Certificatul este emis atunci când se demonstrează că dispozitivul în cauză respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.

(5)   Orice persoană responsabilă pentru formarea piloţilor sau pentru evaluarea competenţei sau a aptitudinii medicale a acestora deţine un certificat adecvat.

Certificatul este emis atunci când se demonstrează că solicitantul respectă normele stabilite pentru a se asigura conformitatea cu cerinţele esenţiale relevante prevăzute în anexa III.

Aprobarea precizează privilegiile acordate persoanei în cauză.

(6)   Comisia adoptă, conform procedurii prevăzute la articolul 54 alineatul 3, normele de aplicare a prezentului articol. În acest scop, Comisia specifică în special:

a)

diversele calificări pentru licenţele de pilot şi certificatele medicale adecvate pentru diversele tipuri de activităţi desfăşurate;

| b) | condiţiile pentru emiterea, menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea licenţelor, a calificărilor pentru licenţe, a certificatelor medicale, a aprobărilor pentru organizaţii şi organisme de evaluare şi a certificatelor de personal; |
| --- | --- |

b)

condiţiile pentru emiterea, menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea licenţelor, a calificărilor pentru licenţe, a certificatelor medicale, a aprobărilor pentru organizaţii şi organisme de evaluare şi a certificatelor de personal;

| c) | privilegiile şi responsabilităţile pentru deţinătorii de licenţe, de calificări pentru licenţe, certificate medicale, aprobări pentru organizaţii şi certificate de personal. |
| --- | --- |

c)

privilegiile şi responsabilităţile pentru deţinătorii de licenţe, de calificări pentru licenţe, certificate medicale, aprobări pentru organizaţii şi certificate de personal.

(7)   La adoptarea normelor de aplicare menţionate la alineatul (6), Comisia se asigură în special că acestea reflectă cele mai recente
  tehnici, cele
  mai bune practici
  şi progresul ştiinţific şi tehnic din
  domeniul formării piloţilor şi că permit să se ia măsuri imediate cu privire la cauzele dovedite ale accidentelor şi incidentelor grave.

Articolul 6b

Operaţiuni aeriene

(1)   Exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (b), (c) şi (d) îndeplinesc cerinţele esenţiale prevăzute în anexa IV.

(2)   Operatorii implicaţi în operaţiuni comerciale demonstrează că dispun de capacitatea şi mijloacele necesare pentru a-şi asuma responsabilităţile legate de privilegiile de care dispun.

Aceste capacităţi şi mijloace se recunosc prin eliberarea unui certificat.

Certificatul specifică privilegiile acordate operatorului şi sfera de operaţiuni.

Cerinţele din prezentul paragraf pot fi îndeplinite prin acceptarea certificatelor emise de sau în numele unei ţări terţe pentru operatorii implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) litera (d).

(3)   Operatorii implicaţi în exploatarea necomercială a aeronavelor cu motorizare complexă
  prezintă o declaraţie prin care
  demonstrează că dispun de capacitatea şi mijloacele necesare pentru a-şi asuma responsabilităţile legate de exploatarea aeronavelor în cauză.

(4)   Membrii echipajului de cabină implicaţi în exploatarea aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) şi (c) îndeplinesc cerinţele esenţiale prevăzute în anexa IV.
  Membrii echipajului de cabină implicaţi în operaţiuni comerciale deţin o atestare precum cea descrisă iniţial în litera (d) din normele OPS 1.1005 astfel cum sunt prevăzute în Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1899/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului (8) privind armonizarea cerinţelor tehnice şi a procedurilor administrative în domeniul aviaţiei civile (UE OPS); la latitudinea fiecărui stat membru, această atestare poate fi eliberată de operatori sau de organisme de formare acreditate.

(5)   Comisia adoptă, conform procedurii prevăzute la articolul 54 alineatul 3, normele de aplicare a prezentului articol. În acest scop, Comisia specifică în special:

| a) | condiţiile de exploatare a unei aeronave, în conformitate cu cerinţele esenţiale prevăzute în anexa IV; |
| --- | --- |

a)

condiţiile de exploatare a unei aeronave, în conformitate cu cerinţele esenţiale prevăzute în anexa IV;

| b) | condiţiile pentru emiterea, menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea certificatului de operator menţionat la alineatul 2; |
| --- | --- |

b)

condiţiile pentru emiterea, menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea certificatului de operator menţionat la alineatul 2;

| c) | privilegiile şi responsabilităţile titularilor de certificate; |
| --- | --- |

c)

privilegiile şi responsabilităţile titularilor de certificate;

| d) | conţinutul şi mijloacele de emitere a declaraţiilor ce trebuie prezentate de operatorii menţionaţi la alineatul (3) şi
  condiţiile şi procedurile de supraveghere şi inspecţie a operaţiunilor specifice, descrise în declaraţie
  ; |
| --- | --- |

d)

conţinutul şi mijloacele de emitere a declaraţiilor ce trebuie prezentate de operatorii menţionaţi la alineatul (3) şi
  condiţiile şi procedurile de supraveghere şi inspecţie a operaţiunilor specifice, descrise în declaraţie
  ;

| e) | condiţiile pentru emiterea,
  recunoaşterea reciprocă,
  menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea atestatului membrilor echipajului de cabină, menţionat la alineatul (4); |
| --- | --- |

e)

condiţiile pentru emiterea,
  recunoaşterea reciprocă,
  menţinerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea atestatului membrilor echipajului de cabină, menţionat la alineatul (4);

| f) | condiţiile în care operaţiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiţii din motive de siguranţă, în conformitate cu articolul 15b alineatul (2). |
| --- | --- |

f)

condiţiile în care operaţiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiţii din motive de siguranţă, în conformitate cu articolul 15b alineatul (2).

(6)   Normele de aplicare menţionate la alineatul (5) reflectă cele mai recente tehnici şi cele mai bune practici în domeniul operaţiunilor aeriene.

Normele de aplicare ţin cont, de asemenea, de experienţa acumulată în exploatare la nivel mondial în domeniul aviaţiei, precum şi de progresele tehnico-ştiinţifice.

Acestea permit să se ia măsuri imediate cu privire la cauzele dovedite ale accidentelor şi incidentelor grave.

Acestea nu impun aeronavelor menţionate la articolul 4 alineatul (1) literele (c) şi (d) cerinţe care ar fi incompatibile cu obligaţiile ce le revin statelor membre în cadrul OACI.

| (6) | Articolul 7 se înlocuieşte cu următorul text:
  „Articolul 7
  Supraveghere colectivă
  (1)   Statele membre şi agenţia cooperează pentru a asigura aplicarea efectivă a dispoziţiilor din prezentul regulament şi normele sale de aplicare, prin colectarea şi schimbul de informaţii adecvate, inclusiv în cadrul inspecţiilor la sol.


  (2)
     
  În cazul în care un stat membru sau agenţia obţine informaţii prin care se dovedeşte că un certificat emis de un alt stat membru încalcă dispoziţiile prezentului regulament sau dispoziţiile sale de aplicare, într-un mod care ar pune în pericol siguranţa, statul membru sau agenţia comunică imediat aceste informaţii celorlalte state membre şi Comisiei.



  (3)   Comisia adoptă, conform procedurii prevăzute la articolul 54 alineatul (3), normele de aplicare a dispoziţiilor de la alineatul (1), specificând în special următoarele condiţii:






  a) | condiţiile pentru colectarea, schimbul şi diseminarea de informaţii; |
| --- | --- | --- |

(6)

Articolul 7 se înlocuieşte cu următorul text:

„Articolul 7

Supraveghere colectivă

(1)   Statele membre şi agenţia cooperează pentru a asigura aplicarea efectivă a dispoziţiilor din prezentul regulament şi normele sale de aplicare, prin colectarea şi schimbul de informaţii adecvate, inclusiv în cadrul inspecţiilor la sol.

(2)
     
  În cazul în care un stat membru sau agenţia obţine informaţii prin care se dovedeşte că un certificat emis de un alt stat membru încalcă dispoziţiile prezentului regulament sau dispoziţiile sale de aplicare, într-un mod care ar pune în pericol siguranţa, statul membru sau agenţia comunică imediat aceste informaţii celorlalte state membre şi Comisiei.

(3)   Comisia adoptă, conform procedurii prevăzute la articolul 54 alineatul (3), normele de aplicare a dispoziţiilor de la alineatul (1), specificând în special următoarele condiţii:

a)

condiţiile pentru colectarea, schimbul şi diseminarea de informaţii;

| b) | condiţiile pentru realizarea inspecţiilor la sol, inclusiv a inspecţiilor sistematice; |
| --- | --- |

b)

condiţiile pentru realizarea inspecţiilor la sol, inclusiv a inspecţiilor sistematice;

| c) | condiţiile pentru imobilizarea la sol a aeronavelor care nu îndeplinesc cerinţele din prezentul regulament sau din normele sale de aplicare.” |
| --- | --- |

c)

condiţiile pentru imobilizarea la sol a aeronavelor care nu îndeplinesc cerinţele din prezentul regulament sau din normele sale de aplicare.”

| (7) | Articolul 8 alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(2)   
  Comisia, din proprie iniţiativă sau la solicitarea unui stat membru ori a unei autorităţi aviatice naţionale, poate iniţia procedura prevăzută la articolul 54 alineatul (4) pentru a decide dacă un certificat eliberat în conformitate cu prezentul regulament se conformează efectiv acestuia din urmă şi normelor sale de aplicare
  .


  În cazul neconformităţii sau al unei conformităţi care nu este efectivă, Comisia cere emitentului certificatului să ia măsurile corective şi de salvgardare corespunzătoare, cum ar fi limitarea sau suspendarea certificatului. De asemenea, dispoziţiile alineatului (1) încetează să se aplice certificatului de la data notificării deciziei Comisiei către statele membre.




  (3)
     
  În momentul în care dispune de suficiente dovezi că emitentul menţionat la alineatul (2) a luat măsurile corective corespunzătoare pentru a remedia situaţiei de neconformitate sau de conformitate care nu este efectivă şi că măsurile de salvgardare nu mai sunt necesare, Comisia decide că acestui certificat i se aplică dispoziţiile de la alineatul (1). Aceste dispoziţii se aplică de la data notificării deciziei către statele membre.




  (4)
     
  Până la adoptarea normelor de aplicare menţionate la articolul 5 alineatul (4) şi la articolul 6a alineatul (6) şi fără a aduce atingere articolului 57 alineatul (2), certificatele care nu se pot elibera în conformitate cu prezentul regulament se pot elibera în temeiul reglementărilor naţionale în vigoare.




  (5)
     
  Până la adoptarea normelor de aplicare menţionate la articolul 6b alineatul (5) şi fără a aduce atingere articolului 57 alineatul (2), certificatele care nu se pot elibera în conformitate cu prezentul regulament se pot elibera în temeiul reglementărilor naţionale în vigoare sau, după caz, în temeiul cerinţelor relevante din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91.




  (6)
     
  Dispoziţiile prezentului articol nu aduc atingere Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 şi normelor sale de aplicare.
  ” |
| --- | --- |

(7)

Articolul 8 alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:

„(2)   
  Comisia, din proprie iniţiativă sau la solicitarea unui stat membru ori a unei autorităţi aviatice naţionale, poate iniţia procedura prevăzută la articolul 54 alineatul (4) pentru a decide dacă un certificat eliberat în conformitate cu prezentul regulament se conformează efectiv acestuia din urmă şi normelor sale de aplicare
  .

În cazul neconformităţii sau al unei conformităţi care nu este efectivă, Comisia cere emitentului certificatului să ia măsurile corective şi de salvgardare corespunzătoare, cum ar fi limitarea sau suspendarea certificatului. De asemenea, dispoziţiile alineatului (1) încetează să se aplice certificatului de la data notificării deciziei Comisiei către statele membre.

(3)
     
  În momentul în care dispune de suficiente dovezi că emitentul menţionat la alineatul (2) a luat măsurile corective corespunzătoare pentru a remedia situaţiei de neconformitate sau de conformitate care nu este efectivă şi că măsurile de salvgardare nu mai sunt necesare, Comisia decide că acestui certificat i se aplică dispoziţiile de la alineatul (1). Aceste dispoziţii se aplică de la data notificării deciziei către statele membre.

(4)
     
  Până la adoptarea normelor de aplicare menţionate la articolul 5 alineatul (4) şi la articolul 6a alineatul (6) şi fără a aduce atingere articolului 57 alineatul (2), certificatele care nu se pot elibera în conformitate cu prezentul regulament se pot elibera în temeiul reglementărilor naţionale în vigoare.

(5)
     
  Până la adoptarea normelor de aplicare menţionate la articolul 6b alineatul (5) şi fără a aduce atingere articolului 57 alineatul (2), certificatele care nu se pot elibera în conformitate cu prezentul regulament se pot elibera în temeiul reglementărilor naţionale în vigoare sau, după caz, în temeiul cerinţelor relevante din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91.

(6)
     
  Dispoziţiile prezentului articol nu aduc atingere Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 şi normelor sale de aplicare.
  ”

| (8) | La articolul 9, alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Prin derogare de la dispoziţiile prezentului regulament şi de la normele adoptate pentru aplicarea acestuia, agenţia eliberează, în domeniul său de competenţă, certificate pe baza certificatelor eliberate de autorităţile aeronautice competente ale unei ţări terţe, după cum se prevede în acordurile de recunoaştere încheiate între Comunitate şi ţara terţă respectivă.” |
| --- | --- |

(8)

La articolul 9, alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Prin derogare de la dispoziţiile prezentului regulament şi de la normele adoptate pentru aplicarea acestuia, agenţia eliberează, în domeniul său de competenţă, certificate pe baza certificatelor eliberate de autorităţile aeronautice competente ale unei ţări terţe, după cum se prevede în acordurile de recunoaştere încheiate între Comunitate şi ţara terţă respectivă.”

| (9) | După articolul 9, se inserează următorul articol 9a:
  „Articolul 9a
  Entităţi calificate


  În momentul alocării unei
  sarcini specifice de certificare
  unei entităţi calificate, agenţia sau autoritatea naţională din domeniul aviaţiei interesată se asigură că această entitate
  respectă criteriile prevăzute în
  anexa V.
  ” |
| --- | --- |

(9)

După articolul 9, se inserează următorul articol 9a:

„Articolul 9a

Entităţi calificate

În momentul alocării unei
  sarcini specifice de certificare
  unei entităţi calificate, agenţia sau autoritatea naţională din domeniul aviaţiei interesată se asigură că această entitate
  respectă criteriile prevăzute în
  anexa V.
  ”

| (10) | Articolul 10 se înlocuieşte cu următorul text:
  „Articolul 10
  Măsuri derogatorii
  (1)   Dispoziţiile din prezentul regulament şi normele de aplicare adoptate nu împiedică un stat membru să reacţioneze imediat la o problemă neprevăzută de siguranţă care apare în legătură cu un produs, o persoană sau un organism care intră sub incidenţa dispoziţiilor prezentului regulament.
  Statul membru notifică imediat agenţia, Comisia şi celelalte state membre cu privire la măsurile luate şi justificarea acestor măsuri.
  (2)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia poate stabili, în termen de o lună de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (1), dacă problema de siguranţă poate fi abordată în cadrul prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, cu excepţia cazului în care Comisia ridică obiecţii în termenul menţionat. Agenţia adoptă decizia adecvată, pe care o transmite în copie Comisiei şi celorlalte state membre.
  Dacă, pe de altă parte, stabileşte că problema de siguranţă este cauzată de o deficienţă a prezentului regulament sau a normelor sale de aplicare sau de un nivel inadecvat de siguranţă generat de aplicarea acestora, agenţia elaborează şi emite un aviz privind modificarea prezentului regulament sau a normelor sale de aplicare şi privind modificarea sau menţinerea măsurilor adoptate. În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 54 alineatul 3, Comisia poate lua o decizie pe baza avizului în cauză. În cazul în care sunt menţinute, măsurile sunt puse în aplicare de către toate statele membre şi intră sub incidenţa dispoziţiilor articolului 8.
  (3)   Statele membre pot acorda derogări de la cerinţele esenţiale formulate în prezentul regulament şi în normele sale de aplicare, în cazul unor circumstanţe operaţionale sau necesităţi operaţionale neprevăzute şi urgente cu o durată limitată, cu condiţia ca aceste derogări să nu prejudicieze nivelul de siguranţă. Derogările se aduc la cunoştinţa agenţiei, Comisiei şi a celorlalte state membre atunci când capătă un caracter repetitiv sau se acordă pentru perioade mai mari de două luni.
  (4)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia stabileşte, în termen de o lună de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, dacă derogările sunt compatibile cu obiectivele generale de siguranţă ale prezentului regulament sau cu orice alte norme de drept comunitar. Agenţia emite un aviz adresat Comisiei.
  Pe baza avizului şi în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 54 alineatul 4, Comisia poate lua o decizie privind revocarea derogărilor în cauză.
  (5)   În cazul în care un nivel de protecţie echivalent cu cel atins prin punerea în practică a normelor de aplicare a prezentului regulament se poate realiza prin alte mijloace, un stat membru poate acorda aprobări privind derogarea de la normele de aplicare în cauză, fără discriminări pe motive de naţionalitate.
  În astfel de cazuri, statul membru respectiv notifică agenţia şi Comisia cu privire la intenţia sa de a acorda o astfel de aprobare şi indică motivele care justifică necesitatea derogării de la norma în cauză, precum şi condiţiile prevăzute pentru asigurarea unui nivel echivalent de protecţie.
  (6)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia emite, în termen de două luni de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol, un aviz prin care indică dacă aprobarea propusă îndeplineşte condiţiile prevăzute la alineatul în cauză.
  În termen de o lună de la primirea avizului agenţiei, Comisia poate iniţia procedura prevăzută la articolul 54 alineatul (3) pentru a decide dacă aprobarea propusă poate fi acordată sau trebuie respinsă. În cazul în care aprobarea poate fi acordată, Comisia notifică decizia sa tuturor statele membre, care au, de asemenea, dreptul de a aplica măsura în cauză. Dispoziţiile articolului 8 se aplică măsurii în cauză.” |
| --- | --- |

(10)

Articolul 10 se înlocuieşte cu următorul text:

„Articolul 10

Măsuri derogatorii

(1)   Dispoziţiile din prezentul regulament şi normele de aplicare adoptate nu împiedică un stat membru să reacţioneze imediat la o problemă neprevăzută de siguranţă care apare în legătură cu un produs, o persoană sau un organism care intră sub incidenţa dispoziţiilor prezentului regulament.

Statul membru notifică imediat agenţia, Comisia şi celelalte state membre cu privire la măsurile luate şi justificarea acestor măsuri.

(2)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia poate stabili, în termen de o lună de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (1), dacă problema de siguranţă poate fi abordată în cadrul prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, cu excepţia cazului în care Comisia ridică obiecţii în termenul menţionat. Agenţia adoptă decizia adecvată, pe care o transmite în copie Comisiei şi celorlalte state membre.

Dacă, pe de altă parte, stabileşte că problema de siguranţă este cauzată de o deficienţă a prezentului regulament sau a normelor sale de aplicare sau de un nivel inadecvat de siguranţă generat de aplicarea acestora, agenţia elaborează şi emite un aviz privind modificarea prezentului regulament sau a normelor sale de aplicare şi privind modificarea sau menţinerea măsurilor adoptate. În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 54 alineatul 3, Comisia poate lua o decizie pe baza avizului în cauză. În cazul în care sunt menţinute, măsurile sunt puse în aplicare de către toate statele membre şi intră sub incidenţa dispoziţiilor articolului 8.

(3)   Statele membre pot acorda derogări de la cerinţele esenţiale formulate în prezentul regulament şi în normele sale de aplicare, în cazul unor circumstanţe operaţionale sau necesităţi operaţionale neprevăzute şi urgente cu o durată limitată, cu condiţia ca aceste derogări să nu prejudicieze nivelul de siguranţă. Derogările se aduc la cunoştinţa agenţiei, Comisiei şi a celorlalte state membre atunci când capătă un caracter repetitiv sau se acordă pentru perioade mai mari de două luni.

(4)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia stabileşte, în termen de o lună de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, dacă derogările sunt compatibile cu obiectivele generale de siguranţă ale prezentului regulament sau cu orice alte norme de drept comunitar. Agenţia emite un aviz adresat Comisiei.

Pe baza avizului şi în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 54 alineatul 4, Comisia poate lua o decizie privind revocarea derogărilor în cauză.

(5)   În cazul în care un nivel de protecţie echivalent cu cel atins prin punerea în practică a normelor de aplicare a prezentului regulament se poate realiza prin alte mijloace, un stat membru poate acorda aprobări privind derogarea de la normele de aplicare în cauză, fără discriminări pe motive de naţionalitate.

În astfel de cazuri, statul membru respectiv notifică agenţia şi Comisia cu privire la intenţia sa de a acorda o astfel de aprobare şi indică motivele care justifică necesitatea derogării de la norma în cauză, precum şi condiţiile prevăzute pentru asigurarea unui nivel echivalent de protecţie.

(6)   În conformitate cu articolul 16 alineatul (3), agenţia emite, în termen de două luni de la data la care este notificată în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol, un aviz prin care indică dacă aprobarea propusă îndeplineşte condiţiile prevăzute la alineatul în cauză.

În termen de o lună de la primirea avizului agenţiei, Comisia poate iniţia procedura prevăzută la articolul 54 alineatul (3) pentru a decide dacă aprobarea propusă poate fi acordată sau trebuie respinsă. În cazul în care aprobarea poate fi acordată, Comisia notifică decizia sa tuturor statele membre, care au, de asemenea, dreptul de a aplica măsura în cauză. Dispoziţiile articolului 8 se aplică măsurii în cauză.”

| (11) | La articolul 11 alineatul (4), se înlocuieşte cu următorul text:
  „(4)   În vederea informării publicului larg cu privire la nivelul general de siguranţă, agenţia publică un raport anual privind siguranţa. De la intrarea în vigoare a normelor de aplicare prevăzute la articolul 7 alineatul (3), raportul privind siguranţa conţine o analiză a tuturor informaţiilor primite în conformitate cu articolul 7. Analiza trebuie să fie simplă şi uşor de înţeles şi să indice dacă există un risc de siguranţă sporit pentru pasagerii aerieni. În analiza respectivă, sursele de informare nu sunt dezvăluite.” |
| --- | --- |

(11)

La articolul 11 alineatul (4), se înlocuieşte cu următorul text:

„(4)   În vederea informării publicului larg cu privire la nivelul general de siguranţă, agenţia publică un raport anual privind siguranţa. De la intrarea în vigoare a normelor de aplicare prevăzute la articolul 7 alineatul (3), raportul privind siguranţa conţine o analiză a tuturor informaţiilor primite în conformitate cu articolul 7. Analiza trebuie să fie simplă şi uşor de înţeles şi să indice dacă există un risc de siguranţă sporit pentru pasagerii aerieni. În analiza respectivă, sursele de informare nu sunt dezvăluite.”

| (12) | După articolul 11, se inserează următorul articol 11a:
  „Articolul 11a
  Protejarea surselor de informaţii
  (1)   În cazul în care informaţiile prevăzute la
  articolul 11 alineatul (1
  ) sunt furnizate voluntar
  Comisiei sau agenţiei
  de către o persoană fizică, nu
  se
  dezvăluie sursa informaţiilor în cauză.
  În cazul în care informaţiile sunt furnizate unei autorităţi naţionale, sursa informaţiilor în cauză este protejată în conformitate cu legislaţia naţională.


  (2)   Fără a aduce atingere normelor aplicabile de drept penal, statele membre nu introduc acţiuni în justiţie pentru încălcări ale legii săvârşite nepremeditat sau involuntar, despre care au cunoştinţă doar pentru că au fost raportate în conformitate cu prezentul regulament şi cu normele sale de aplicare.
  Prezenta dispoziţie nu se aplică în cazurile de neglijenţă gravă.
  (3)   
  Fără a aduce atingere normelor aplicabile de drept penal şi în conformitate cu procedurile definite în legislaţia şi practicile lor naţionale, statele membre se asigură că angajaţii care furnizează informaţii în temeiul prezentului regulament şi al normelor sale de aplicare nu suferă nici un fel de prejudicii din partea angajatorului lor.
  Prezenta dispoziţie nu se aplică în cazurile
  de neglijenţă gravă.
  (4)   Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere normelor naţionale privind accesul la informaţii al autorităţilor judiciare.” |
| --- | --- |

(12)

După articolul 11, se inserează următorul articol 11a:

„Articolul 11a

Protejarea surselor de informaţii

(1)   În cazul în care informaţiile prevăzute la
  articolul 11 alineatul (1
  ) sunt furnizate voluntar
  Comisiei sau agenţiei
  de către o persoană fizică, nu
  se
  dezvăluie sursa informaţiilor în cauză.
  În cazul în care informaţiile sunt furnizate unei autorităţi naţionale, sursa informaţiilor în cauză este protejată în conformitate cu legislaţia naţională.

(2)   Fără a aduce atingere normelor aplicabile de drept penal, statele membre nu introduc acţiuni în justiţie pentru încălcări ale legii săvârşite nepremeditat sau involuntar, despre care au cunoştinţă doar pentru că au fost raportate în conformitate cu prezentul regulament şi cu normele sale de aplicare.

Prezenta dispoziţie nu se aplică în cazurile de neglijenţă gravă.

(3)   
  Fără a aduce atingere normelor aplicabile de drept penal şi în conformitate cu procedurile definite în legislaţia şi practicile lor naţionale, statele membre se asigură că angajaţii care furnizează informaţii în temeiul prezentului regulament şi al normelor sale de aplicare nu suferă nici un fel de prejudicii din partea angajatorului lor.
  Prezenta dispoziţie nu se aplică în cazurile
  de neglijenţă gravă.

(4)   Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere normelor naţionale privind accesul la informaţii al autorităţilor judiciare.”

| (13) | Articolul 13 se modifică după cum urmează:






  a) | litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:






  c) | „ia deciziile corespunzătoare privind aplicarea articolelor 9a, 15, 15a, 15b şi 46;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Articolul 13 se modifică după cum urmează:

a)

litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:

c)

„ia deciziile corespunzătoare privind aplicarea articolelor 9a, 15, 15a, 15b şi 46;”;

| b) | se adaugă litera (d), după cum urmează:






  d) | „(d) elaborează rapoarte ca urmare a inspecţiilor de standardizare efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) şi articolul 45.” |
| --- | --- | --- |

b)

se adaugă litera (d), după cum urmează:

d)

„(d) elaborează rapoarte ca urmare a inspecţiilor de standardizare efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) şi articolul 45.”

| (14) | La articolul 14 alineatul (2) litera (a), cuvintele „inclusiv coduri de navigabilitate” se elimină. |
| --- | --- |

(14)

La articolul 14 alineatul (2) litera (a), cuvintele „inclusiv coduri de navigabilitate” se elimină.

| (15) | Articolul 15 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  i) | partea introductivă se înlocuieşte cu următorul text:
  „În privinţa produselor, pieselor şi echipamentelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a) şi (b), după caz, şi conform specificaţiilor din Convenţia de la Chicago sau anexele sale, agenţia preia îndeplinirea în numele statelor membre a funcţiilor şi sarcinilor de stat de proiectare, fabricaţie sau înmatriculare atunci când este vorba de aprobarea de proiectare. În acest scop agenţia trebuie în mod concret:” |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

i)

partea introductivă se înlocuieşte cu următorul text:

„În privinţa produselor, pieselor şi echipamentelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a) şi (b), după caz, şi conform specificaţiilor din Convenţia de la Chicago sau anexele sale, agenţia preia îndeplinirea în numele statelor membre a funcţiilor şi sarcinilor de stat de proiectare, fabricaţie sau înmatriculare atunci când este vorba de aprobarea de proiectare. În acest scop agenţia trebuie în mod concret:”

| ii) | litera (e) se înlocuieşte cu următorul text:






  e) | „(e) să efectueze, în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau a entităţilor calificate, investigaţii tehnice privind certificarea produselor, pieselor şi echipamentelor;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

litera (e) se înlocuieşte cu următorul text:

e)

„(e) să efectueze, în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau a entităţilor calificate, investigaţii tehnice privind certificarea produselor, pieselor şi echipamentelor;”;

| iii) | litera (i) se înlocuieşte cu următorul text:






  i) | „(i) să modifice, să suspende sau să revoce certificatele atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora au fost eliberate de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

litera (i) se înlocuieşte cu următorul text:

i)

„(i) să modifice, să suspende sau să revoce certificatele atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora au fost eliberate de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia;”;

| iv) | se adaugă literele (k) şi (l), după cum urmează:






  „k) | (k) să stabilească restricţiile adecvate, pentru fiecare aeronavă pentru care se solicită o autorizaţie de zbor pentru un singur zbor; |
| --- | --- | --- |

iv)

se adaugă literele (k) şi (l), după cum urmează:

„k)

(k) să stabilească restricţiile adecvate, pentru fiecare aeronavă pentru care se solicită o autorizaţie de zbor pentru un singur zbor;

| (l) | să emită autorizaţii de zbor aeronavelor, în cazul în care autorizaţiile în cauză sunt necesare pentru o serie de zboruri.” |
| --- | --- |

(l)

să emită autorizaţii de zbor aeronavelor, în cazul în care autorizaţiile în cauză sunt necesare pentru o serie de zboruri.”

| b) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  i) | la litera (b), punctul (ii) se înlocuieşte cu următorul text:






  ii) | „(ii) organizaţiilor de producţie şi întreţinere amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

i)

la litera (b), punctul (ii) se înlocuieşte cu următorul text:

ii)

„(ii) organizaţiilor de producţie şi întreţinere amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau”;

| ii) | litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:






  c) | (c) modifică, suspendă sau revocă certificatul organizaţiei atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când organizaţia respectivă nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele sale de aplicare. |
| --- | --- | --- |

ii)

litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:

c)

(c) modifică, suspendă sau revocă certificatul organizaţiei atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când organizaţia respectivă nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele sale de aplicare.

| (16) | După articolul 15, se inserează articolele 15a şi 15b, după cum urmează:
  „Articolul 15a
  Certificarea personalului
  (1)   În ceea ce priveşte personalul şi organizaţiile menţionate la articolul 6a alineatul 1, agenţia:






  a) | efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţii şi auditări ale organizaţiilor şi organismelor de evaluare pe care le certifică; |
| --- | --- | --- |

(16)

După articolul 15, se inserează articolele 15a şi 15b, după cum urmează:

„Articolul 15a

Certificarea personalului

(1)   În ceea ce priveşte personalul şi organizaţiile menţionate la articolul 6a alineatul 1, agenţia:

a)

efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţii şi auditări ale organizaţiilor şi organismelor de evaluare pe care le certifică;

| b) | eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:






  i) | organizaţiilor de formare a personalului şi ale centrelor aeromedicale amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau |
| --- | --- | --- |

b)

eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:

i)

organizaţiilor de formare a personalului şi ale centrelor aeromedicale amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau

| ii) | organizaţiilor de formare a personalului şi ale centrelor aeromedicale amplasate în afara teritoriului statelor membre; sau |
| --- | --- |

ii)

organizaţiilor de formare a personalului şi ale centrelor aeromedicale amplasate în afara teritoriului statelor membre; sau

| iii) | organismelor de evaluare, dacă acest lucru a fost solicitat de astfel de organisme; |
| --- | --- |

iii)

organismelor de evaluare, dacă acest lucru a fost solicitat de astfel de organisme;

| c) | modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul organizaţiei atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

c)

modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul organizaţiei atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia.

(2)   În ceea ce priveşte dispozitivele sintetice de antrenament pentru zbor menţionate la articolul 6a alineatul 1, agenţia:

| a) | efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţiile tehnice ale dispozitivelor pe care le certifică; |
| --- | --- |

a)

efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţiile tehnice ale dispozitivelor pe care le certifică;

| b) | eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:






  i) | dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor utilizate de organizaţiile de formare certificate de către agenţie; sau |
| --- | --- | --- |

b)

eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:

i)

dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor utilizate de organizaţiile de formare certificate de către agenţie; sau

| ii) | dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau |
| --- | --- |

ii)

dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor amplasate pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau

| iii) | dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor amplasate în afara teritoriului statelor membre; |
| --- | --- |

iii)

dispozitivelor sintetice de antrenament pentru zbor amplasate în afara teritoriului statelor membre;

| c) | modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

c)

modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de către agenţie sau când persoana fizică sau juridică titulară a certificatului nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele de aplicare a acestuia.

Articolul 15b

Certificarea operatorilor aerieni

(1)   În ceea ce priveşte operatorii implicaţi în operaţiuni comerciale, agenţia:

| a) | efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţii şi auditări ale operatorilor pe care îi certifică; |
| --- | --- |

a)

efectuează în mod direct sau prin intermediul autorităţilor aeronautice naţionale sau al entităţilor calificate, inspecţii şi auditări ale operatorilor pe care îi certifică;

| b) | eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:






  i) | operatorilor aflaţi pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau |
| --- | --- | --- |

b)

eliberează şi prelungeşte valabilitatea certificatelor:

i)

operatorilor aflaţi pe teritoriul statelor membre, dacă acest lucru a fost solicitat de statul membru în cauză; sau

| ii) | operatorilor aflaţi în afara teritoriului statelor membre, cu excepţia cazului în care un stat membru îndeplineşte funcţiile şi sarcinile statului operatorului pentru operaţiunile în cauză; |
| --- | --- |

ii)

operatorilor aflaţi în afara teritoriului statelor membre, cu excepţia cazului în care un stat membru îndeplineşte funcţiile şi sarcinile statului operatorului pentru operaţiunile în cauză;

| c) | modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul operatorului atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de agenţie sau când organizaţia respectivă nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele sale de aplicare. |
| --- | --- |

c)

modifică, limitează, suspendă sau revocă certificatul operatorului atunci când nu mai sunt îndeplinite condiţiile în baza cărora a fost eliberat de agenţie sau când organizaţia respectivă nu îndeplineşte obligaţiile care îi sunt impuse prin prezentul regulament sau prin normele sale de aplicare.

(2)   Agenţia poate impune, prin intermediul unei directive operaţionale, ca o operaţiune să fie interzisă, limitată sau supusă anumitor condiţii, pentru a asigura siguranţa operaţiunilor.

(3)   În ceea ce priveşte limitarea timpului de zbor, agenţia:

| a) | emite specificaţiile de certificare aplicabile pentru a garanta conformitatea cu cerinţele esenţiale şi, după caz, normele de aplicare conexe. În ceea ce priveşte transporturile comerciale cu avionul în special, până la adoptarea normelor de aplicare conexe, prevăzute la articolul 6b alineatul (5), agenţia emite specificaţiile de certificare aplicabile, pentru a garanta conformitatea cu subpartea Q din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91. |
| --- | --- |

a)

emite specificaţiile de certificare aplicabile pentru a garanta conformitatea cu cerinţele esenţiale şi, după caz, normele de aplicare conexe. În ceea ce priveşte transporturile comerciale cu avionul în special, până la adoptarea normelor de aplicare conexe, prevăzute la articolul 6b alineatul (5), agenţia emite specificaţiile de certificare aplicabile, pentru a garanta conformitatea cu subpartea Q din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91.

| b) | probă regimurile individuale de specificare a timpului de zbor ale operatorilor atunci când regimurile în cauză nu pot fi aprobate conform unei specificaţii de certificare aplicabile.” |
| --- | --- |

b)

probă regimurile individuale de specificare a timpului de zbor ale operatorilor atunci când regimurile în cauză nu pot fi aprobate conform unei specificaţii de certificare aplicabile.”

| (17) | La articolul 16, alineatele (1) şi (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Agenţia efectuează inspecţii de standardizare în domeniile reglementate de articolul 1 alineatul (1), pentru a verifica modul în care autorităţile naţionale competente aplică prezentul regulament şi normele sale de aplicare, înaintând un raport Comisiei în acest sens.
  (2)   Agenţia efectuează anchete tehnice în întreprinderi pentru a monitoriza aplicarea prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, având în vedere obiectivele menţionate la articolul 2.” |
| --- | --- |

(17)

La articolul 16, alineatele (1) şi (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Agenţia efectuează inspecţii de standardizare în domeniile reglementate de articolul 1 alineatul (1), pentru a verifica modul în care autorităţile naţionale competente aplică prezentul regulament şi normele sale de aplicare, înaintând un raport Comisiei în acest sens.

(2)   Agenţia efectuează anchete tehnice în întreprinderi pentru a monitoriza aplicarea prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, având în vedere obiectivele menţionate la articolul 2.”

| (18) | Se inserează articolul 16a după cum urmează:


  „
  Articolul 16a




  Amenzi




  (1)
     
  Atunci când ia deciziile menţionate la articolul 13 litera (c), agenţia poate:










  a) | aplica amenzi, persoanelor şi întreprinderilor cărora le-a eliberat un certificat, în cazul în care acestea au încălcat, intenţionat sau din neglijenţă, dispoziţiile prezentului regulament şi ale normelor sale de aplicare; |
| --- | --- | --- |

(18)

Se inserează articolul 16a după cum urmează:

„
  Articolul 16a

Amenzi

(1)
     
  Atunci când ia deciziile menţionate la articolul 13 litera (c), agenţia poate:

a)

aplica amenzi, persoanelor şi întreprinderilor cărora le-a eliberat un certificat, în cazul în care acestea au încălcat, intenţionat sau din neglijenţă, dispoziţiile prezentului regulament şi ale normelor sale de aplicare;

| b) | impune, persoanelor şi întreprinderilor cărora le-a eliberat un certificat, plata unor daune cominatorii calculate de la data stabilită în decizie, pentru a le obliga să respecte dispoziţiile prezentului regulament şi normele sale de aplicare. |
| --- | --- |

b)

impune, persoanelor şi întreprinderilor cărora le-a eliberat un certificat, plata unor daune cominatorii calculate de la data stabilită în decizie, pentru a le obliga să respecte dispoziţiile prezentului regulament şi normele sale de aplicare.

(2)
     
  Amenzile şi daunele cominatorii prevăzute la alineatul (1) sunt disuasive şi direct proporţionale atât cu gravitatea situaţiei, cât şi cu capacitatea economică a titularului certificatului în cauză, ţinându-se seama, în special, de dimensiunile riscului pentru siguranţă.

(3)
     
  Deciziile luate în conformitate cu alineatul (1) nu au caracter penal.

(4)
     
  Valoarea totală a amenzilor şi a daunelor cominatorii percepute de agenţie se scade din contribuţia menţionată la articolul 48 alineatul (1) litera (a).

(5)
     
  Comisia adoptă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 54 alineatul (3), normele de aplicare a prezentului articol, precizând în special următoarele:

| a) | dispoziţiile normelor de aplicare, a căror nerespectare se sancţionează cu amendă sau cu plata unor daune cominatorii; |
| --- | --- |

a)

dispoziţiile normelor de aplicare, a căror nerespectare se sancţionează cu amendă sau cu plata unor daune cominatorii;

| b) | valoarea totală a amenzilor şi a daunelor cominatorii; |
| --- | --- |

b)

valoarea totală a amenzilor şi a daunelor cominatorii;

| c) | condiţiile pentru aplicarea amenzilor şi a daunelor cominatorii, inclusiv criteriile de stabilirea a cuantumului acestora. |
| --- | --- |

c)

condiţiile pentru aplicarea amenzilor şi a daunelor cominatorii, inclusiv criteriile de stabilirea a cuantumului acestora.

(6)
     
  La stabilirea criteriilor pentru stabilirea cuantumului amenzilor şi a daunelor cominatorii, Comisia ia în considerare veniturile persoanelor şi ale întreprinderilor în cauză.
  ”

| (19) | La articolul 18 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:
  Metodele de lucru sunt conforme cu dreptul comunitar şi ţin seama în mod adecvat de politica externă a Comunităţii faţă de ţările terţe. Acestea trebuie să fie fost aprobate în prealabil de către Comisie. |
| --- | --- |

(19)

La articolul 18 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

Metodele de lucru sunt conforme cu dreptul comunitar şi ţin seama în mod adecvat de politica externă a Comunităţii faţă de ţările terţe. Acestea trebuie să fie fost aprobate în prealabil de către Comisie.

| (20) | La articolul 20, se inserează alineatul (1a) după cum urmează:


  „
  (1a)
     
  Articolul 12 alineatul (2) litera (e) şi articolul 82 alineatul (3) litera (e) din Regimul aplicabil celorlalţi agenţi ai Comunităţilor Europene se aplică o perioadă de maximum 36 de luni de la data angajării agenţilor temporari şi a agenţilor contractuali.
  ” |
| --- | --- |

(20)

La articolul 20, se inserează alineatul (1a) după cum urmează:

„
  (1a)
     
  Articolul 12 alineatul (2) litera (e) şi articolul 82 alineatul (3) litera (e) din Regimul aplicabil celorlalţi agenţi ai Comunităţilor Europene se aplică o perioadă de maximum 36 de luni de la data angajării agenţilor temporari şi a agenţilor contractuali.
  ”

| (21) | La articolul 24 alineatul (2) se modifică după cum urmează:







  (a) | litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:






  „b) | adoptă raportul anual general privind activităţile agenţiei şi îl transmite, până la 15 iunie, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Curţii de Conturi şi statelor membre; acţionând în numele agenţiei, transmite în fiecare an autorităţii bugetare orice informaţii relevante privind rezultatul procedurilor de evaluare
  şi, în special, informaţii referitoare la efectele sau consecinţele modificărilor sarcinilor atribuite agenţiei;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

La articolul 24 alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(a)

litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:

„b)

adoptă raportul anual general privind activităţile agenţiei şi îl transmite, până la 15 iunie, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Curţii de Conturi şi statelor membre; acţionând în numele agenţiei, transmite în fiecare an autorităţii bugetare orice informaţii relevante privind rezultatul procedurilor de evaluare
  şi, în special, informaţii referitoare la efectele sau consecinţele modificărilor sarcinilor atribuite agenţiei;
  ”

| (b) | litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:






  „c) | până la data de 30 septembrie a fiecărui an, şi după obţinerea avizului Comisiei, adoptă programul de activitate al agenţiei pentru anul următor şi îl înaintează Parlamentului European, Consiliului, Comisiei şi statelor membre; programul de activitate se adoptă fără a aduce atingere procedurii bugetare anuale a Comunităţii şi programului legislativ al Comunităţii în domeniile pertinente are ţin de siguranţa aviaţiei; avizul Comisiei se anexează la programul de lucru adoptat de către agenţie;” |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (c) se înlocuieşte cu următorul text:

„c)

| (c) | litera (d) se înlocuieşte cu următorul text:






  „(d) | adoptă liniile directoare pentru repartizarea atribuţiilor de certificare autorităţilor aeronautice naţionale şi entităţilor calificate, după obţinerea acordului
  Comisiei;
  ” |
| --- | --- | --- |

(c)

litera (d) se înlocuieşte cu următorul text:

„(d)

adoptă liniile directoare pentru repartizarea atribuţiilor de certificare autorităţilor aeronautice naţionale şi entităţilor calificate, după obţinerea acordului
  Comisiei;
  ”

| (22) | Articolul
  25 se modifică după cum urmează:






  a) | alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Consiliul de administraţie este format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru şi un reprezentant al Comisiei,
  care sunt selectaţi pe baza experienţei lor recunoscute în domeniul aviaţiei civile şi a competenţelor lor manageriale
  . În acest scop,
  după consultarea Parlamentului European,
  Consiliul numeşte câte un reprezentant din fiecare stat membru, precum şi un membru supleant, care îl înlocuieşte pe membrul titular în absenţa acestuia
  şi care nu este implicat în punerea în aplicare a prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare
  . Comisia numeşte, de asemenea, un membru titular şi un supleant. Durata mandatului acestor membri este de cinci ani şi se poate
  prelungi;
  ” |
| --- | --- | --- |

(22)

Articolul
  25 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Consiliul de administraţie este format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru şi un reprezentant al Comisiei,
  care sunt selectaţi pe baza experienţei lor recunoscute în domeniul aviaţiei civile şi a competenţelor lor manageriale
  . În acest scop,
  după consultarea Parlamentului European,
  Consiliul numeşte câte un reprezentant din fiecare stat membru, precum şi un membru supleant, care îl înlocuieşte pe membrul titular în absenţa acestuia
  şi care nu este implicat în punerea în aplicare a prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare
  . Comisia numeşte, de asemenea, un membru titular şi un supleant. Durata mandatului acestor membri este de cinci ani şi se poate
  prelungi;
  ”

| b) | se adaugă următorul alineat (3):
  „3.   (3) În interesul transparenţei, patru reprezentanţi ai părţilor interesate participă la lucrările consiliului de administraţie, în calitate de observatori. Aceştia sunt numiţi de către Comisie dintr-o listă întocmită de organul consultativ prevăzut la articolul 24 alineatul (4) şi reprezintă, în cea mai mare măsură posibil, diversele părţi reprezentate în cadrul organului consultativ. Durata mandatului lor este de 30 de luni, reînnoibil o singură dată.” |
| --- | --- |

b)

se adaugă următorul alineat (3):

„3.   (3) În interesul transparenţei, patru reprezentanţi ai părţilor interesate participă la lucrările consiliului de administraţie, în calitate de observatori. Aceştia sunt numiţi de către Comisie dintr-o listă întocmită de organul consultativ prevăzut la articolul 24 alineatul (4) şi reprezintă, în cea mai mare măsură posibil, diversele părţi reprezentate în cadrul organului consultativ. Durata mandatului lor este de 30 de luni, reînnoibil o singură dată.”

| (23) | Articolul 26 alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(2)   Mandatul preşedintelui şi al vicepreşedintelui expiră în momentul în care aceştia încetează să mai fie membri ai consiliului de administraţie. Sub rezerva prezentei dispoziţii, durata mandatelor preşedintelui şi vicepreşedintelui este de trei ani. Durata mandatelor este reînnoibilă. Mandatele lor pot fi reînnoite o singură dată.” |
| --- | --- |

(23)

Articolul 26 alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:

„(2)   Mandatul preşedintelui şi al vicepreşedintelui expiră în momentul în care aceştia încetează să mai fie membri ai consiliului de administraţie. Sub rezerva prezentei dispoziţii, durata mandatelor preşedintelui şi vicepreşedintelui este de trei ani. Durata mandatelor este reînnoibilă. Mandatele lor pot fi reînnoite o singură dată.”

| (24) | La articolul 28, alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(2)   Fiecare membru numit
  în conformitate cu articolul 25 alineatul (1)
  dispune de un singur vot. Reprezentantul Comisiei dispune de un număr de voturi egal cu
  25% din
  numărul total de membri numiţi de Consiliu. Reprezentanţii părţilor interesate şi directorul executiv al agenţiei nu au drept de vot. În absenţa unui membru, dreptul său de vot poate fi exercitat de membrul
  supleant.
  ” |
| --- | --- |

(24)

La articolul 28, alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:

„(2)   Fiecare membru numit
  în conformitate cu articolul 25 alineatul (1)
  dispune de un singur vot. Reprezentantul Comisiei dispune de un număr de voturi egal cu
  25% din
  numărul total de membri numiţi de Consiliu. Reprezentanţii părţilor interesate şi directorul executiv al agenţiei nu au drept de vot. În absenţa unui membru, dreptul său de vot poate fi exercitat de membrul
  supleant.
  ”

| (25) | Articolul 29
  alineatul (3) se modifică după cum urmează:






  a) | litera (a) se înlocuieşte cu următorul text:






  a) | aprobă măsurile adoptate de agenţie, definite la articolul 13, în limitele stabilite de prezentul regulament, normele sale de aplicare şi orice act cu putere de lege aplicabil; |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Articolul 29
  alineatul (3) se modifică după cum urmează:

a)

litera (a) se înlocuieşte cu următorul text:

a)

aprobă măsurile adoptate de agenţie, definite la articolul 13, în limitele stabilite de prezentul regulament, normele sale de aplicare şi orice act cu putere de lege aplicabil;

| b) | litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:






  b) | „(b) organizează inspecţiile şi anchetele prevăzute la articolele 45 şi 46;”; |
| --- | --- | --- |

b)

litera (b) se înlocuieşte cu următorul text:

b)

„(b) organizează inspecţiile şi anchetele prevăzute la articolele 45 şi 46;”;

| c) | se adaugă literele (k) şi (l), după cum urmează:






  „k) | (k) elaborează şi pune în aplicare programul anual de lucru; |
| --- | --- | --- |

c)

se adaugă literele (k) şi (l), după cum urmează:

„k)

(k) elaborează şi pune în aplicare programul anual de lucru;

| l) | răspunde la solicitările de asistenţă ale Comisiei.” |
| --- | --- |

l)

răspunde la solicitările de asistenţă ale Comisiei.”

| (26) | Articolul 30 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1), se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Directorul executiv al agenţiei este numit pe baza meritelor proprii, precum şi a competenţei şi experienţei sale profesionale dovedite şi relevante în domeniul aviaţiei civile, sau este eliberat din funcţie de consiliul de administraţie la propunerea Comisiei. Decizia în acest sens a consiliului de administraţie se ia cu o majoritate de trei sferturi din membri. Înainte de numire, candidatului selectat de consiliul de administraţie i se poate cere să facă o declaraţie în faţa comisiei sau comisiilor competente din cadrul Parlamentului European şi să răspundă la întrebările membrilor comisiilor în cauză.;” |
| --- | --- | --- |

(26)

Articolul 30 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1), se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Directorul executiv al agenţiei este numit pe baza meritelor proprii, precum şi a competenţei şi experienţei sale profesionale dovedite şi relevante în domeniul aviaţiei civile, sau este eliberat din funcţie de consiliul de administraţie la propunerea Comisiei. Decizia în acest sens a consiliului de administraţie se ia cu o majoritate de trei sferturi din membri. Înainte de numire, candidatului selectat de consiliul de administraţie i se poate cere să facă o declaraţie în faţa comisiei sau comisiilor competente din cadrul Parlamentului European şi să răspundă la întrebările membrilor comisiilor în cauză.;”

| (b) | Alineatul (4) se înlocuieşte cu următorul text:
  „4.   (4) Durata mandatelor directorului executiv şi ale directorilor este de cinci ani. La propunerea Comisiei şi după o evaluare, mandatele lor pot fi reînnoite o singură dată, pentru o perioadă de cel mult cinci ani. În cadrul evaluării, Comisia analizează în special:






  — | rezultatele obţinute în timpul primului mandat şi modul în care au fost obţinute; |
| --- | --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se înlocuieşte cu următorul text:

„4.   (4) Durata mandatelor directorului executiv şi ale directorilor este de cinci ani. La propunerea Comisiei şi după o evaluare, mandatele lor pot fi reînnoite o singură dată, pentru o perioadă de cel mult cinci ani. În cadrul evaluării, Comisia analizează în special:

—

rezultatele obţinute în timpul primului mandat şi modul în care au fost obţinute;

| — | sarcinile şi nevoile agenţiei în anii următori.” |
| --- | --- |

—

sarcinile şi nevoile agenţiei în anii următori.”

| (27) | La articolul 35, alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Împotriva oricărei decizii luate de Agenţie în temeiul articolelor 9a, 15, 15a, 15b, 46 sau 53 poate fi formulată o cale de atac.” |
| --- | --- |

(27)

La articolul 35, alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Împotriva oricărei decizii luate de Agenţie în temeiul articolelor 9a, 15, 15a, 15b, 46 sau 53 poate fi formulată o cale de atac.”

| (28) | Articolul 41 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Se pot intenta în faţa Curţii de Justiţie acţiuni în anulare împotriva actelor agenţiei care sunt obligatorii pentru terţi, acţiuni în constatarea abţinerii de a acţiona sau acţiuni în despăgubire pentru daunele cauzate de agenţie în cursul activităţilor sale.” |
| --- | --- | --- |

(28)

Articolul 41 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Se pot intenta în faţa Curţii de Justiţie acţiuni în anulare împotriva actelor agenţiei care sunt obligatorii pentru terţi, acţiuni în constatarea abţinerii de a acţiona sau acţiuni în despăgubire pentru daunele cauzate de agenţie în cursul activităţilor sale.”

| (b) | Alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(2)   Acţiunile în anulare împotriva deciziilor luate de Agenţie în temeiul articolelor 9a, 15, 15a, 15b, 46 sau 53 pot fi înainte Curţii de Justiţie doar după epuizarea tuturor căilor de atac în cadrul agenţiei.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text:

„(2)   Acţiunile în anulare împotriva deciziilor luate de Agenţie în temeiul articolelor 9a, 15, 15a, 15b, 46 sau 53 pot fi înainte Curţii de Justiţie doar după epuizarea tuturor căilor de atac în cadrul agenţiei.”

| (29) | La articolul 45, partea introductivă de la alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Fără a aduce atingere competenţelor executorii conferite Comisiei prin tratat, agenţia oferă asistenţă Comisiei în monitorizarea aplicării prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, prin efectuarea unor inspecţii de standardizare la autorităţile competente din statele membre, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1). Funcţionarii mandataţi în acest scop conform prezentului regulament, în colaborare cu autorităţile naţionale, sunt abilitaţi în conformitate cu dispoziţiile legale ale statului membru în cauză:” |
| --- | --- |

(29)

La articolul 45, partea introductivă de la alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Fără a aduce atingere competenţelor executorii conferite Comisiei prin tratat, agenţia oferă asistenţă Comisiei în monitorizarea aplicării prezentului regulament şi a normelor sale de aplicare, prin efectuarea unor inspecţii de standardizare la autorităţile competente din statele membre, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1). Funcţionarii mandataţi în acest scop conform prezentului regulament, în colaborare cu autorităţile naţionale, sunt abilitaţi în conformitate cu dispoziţiile legale ale statului membru în cauză:”

| (30) | Articolul 46 se modifică după cum urmează:






  a) | partea introductivă de la alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   În vederea aplicării articolelor 15, 15a şi 15b, Agenţia poate efectua în mod direct sau poate atribui autorităţilor aeronautice naţionale sau entităţilor calificate sarcina de a realiza toate anchetele necesare asupra întreprinderilor, conform dispoziţiilor articolului 16 alineatul (2). Anchetele se efectuează cu respectarea dispoziţiilor legale în vigoare în statele membre în care se desfăşoară. În acest scop, persoanele mandatate în temeiul prezentului regulament sunt abilitate:” |
| --- | --- | --- |

(30)

Articolul 46 se modifică după cum urmează:

a)

partea introductivă de la alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   În vederea aplicării articolelor 15, 15a şi 15b, Agenţia poate efectua în mod direct sau poate atribui autorităţilor aeronautice naţionale sau entităţilor calificate sarcina de a realiza toate anchetele necesare asupra întreprinderilor, conform dispoziţiilor articolului 16 alineatul (2). Anchetele se efectuează cu respectarea dispoziţiilor legale în vigoare în statele membre în care se desfăşoară. În acest scop, persoanele mandatate în temeiul prezentului regulament sunt abilitate:”

| b) | se inserează următorul alineat (1a):
  „(1a)   În vederea aplicării articolului 9a, Agenţia poate efectua în mod direct sau poate atribui autorităţilor aeronautice naţionale sarcina de a realiza toate anchetele necesare asupra entităţilor calificate, conform dispoziţiilor articolului 16 alineatul (2).” |
| --- | --- |

b)

se inserează următorul alineat (1a):

„(1a)   În vederea aplicării articolului 9a, Agenţia poate efectua în mod direct sau poate atribui autorităţilor aeronautice naţionale sarcina de a realiza toate anchetele necesare asupra entităţilor calificate, conform dispoziţiilor articolului 16 alineatul (2).”

| (31) | După articolul 46, se inserează articolele 46a şi 46b, după cum urmează:
  „Articolul 46a
  Programul anual de lucru
  Programul anual de lucru este conform cu obiectivele, misiunile şi sarcinile agenţiei, astfel cum sunt definite de prezentul regulament.
  Programul anual de lucru precizează care mandate şi sarcini ale agenţiei au fost adăugate, modificate sau eliminate în comparaţie cu anul precedent.


  Prezentarea programului anual de lucru se bazează pe metodologia elaborată de către Comisie în cadrul gestiunii pe activităţi.
  Articolul 46b
  Raportul anual general

  Raportul general anual descrie modul în care agenţia şi-a realizat programul anual de lucru.
  Acesta descrie în mod clar toate efectele sau consecinţele modificărilor sarcinilor atribuite agenţiei.


  Raportul prezintă activităţile realizate de agenţie şi evaluează rezultatele comparativ cu obiectivele şi calendarul stabilite, riscurile asociate activităţilor realizate, utilizarea resurselor şi operaţiunile generale ale Agenţiei.” |
| --- | --- |

(31)

După articolul 46, se inserează articolele 46a şi 46b, după cum urmează:

„Articolul 46a

Programul anual de lucru

Programul anual de lucru este conform cu obiectivele, misiunile şi sarcinile agenţiei, astfel cum sunt definite de prezentul regulament.
  Programul anual de lucru precizează care mandate şi sarcini ale agenţiei au fost adăugate, modificate sau eliminate în comparaţie cu anul precedent.

Prezentarea programului anual de lucru se bazează pe metodologia elaborată de către Comisie în cadrul gestiunii pe activităţi.

Articolul 46b

Raportul anual general

Raportul general anual descrie modul în care agenţia şi-a realizat programul anual de lucru.
  Acesta descrie în mod clar toate efectele sau consecinţele modificărilor sarcinilor atribuite agenţiei.

Raportul prezintă activităţile realizate de agenţie şi evaluează rezultatele comparativ cu obiectivele şi calendarul stabilite, riscurile asociate activităţilor realizate, utilizarea resurselor şi operaţiunile generale ale Agenţiei.”

| (32) | La articolul 47, se adaugă alineatul (6) după cum urmează:
  „(6)   Informaţiile colectate de agenţie în conformitate cu prezentul regulament intră sub incidenţa Regulamentului (CE) nr. 45/2001 Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecţia persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituţiile şi organele comunitare şi privind libera circulaţie a acestor date
   (9).” |
| --- | --- |

(32)

La articolul 47, se adaugă alineatul (6) după cum urmează:

„(6)   Informaţiile colectate de agenţie în conformitate cu prezentul regulament intră sub incidenţa Regulamentului (CE) nr. 45/2001 Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecţia persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituţiile şi organele comunitare şi privind libera circulaţie a acestor date
   (9).”

| (33) | Articolul 48 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(1)   Veniturile agenţiei se constituie din următoarele:






  a) | o contribuţie din partea Comunităţii; |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

Articolul 48 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:

„(1)   Veniturile agenţiei se constituie din următoarele:

a)

o contribuţie din partea Comunităţii;

| b) | o contribuţie din partea oricărei ţări terţe europene cu care Comunitatea a încheiat acordurile prevăzute la articolul 55; |
| --- | --- |

b)

o contribuţie din partea oricărei ţări terţe europene cu care Comunitatea a încheiat acordurile prevăzute la articolul 55;

| c) | taxele achitate de solicitanţii şi titularii de certificate şi aprobări eliberate de agenţie; |
| --- | --- |

c)

taxele achitate de solicitanţii şi titularii de certificate şi aprobări eliberate de agenţie;

| d) | onorariile percepute pentru publicaţii, activităţi de formare şi orice alte servicii asigurate de agenţie. |
| --- | --- |

d)

onorariile percepute pentru publicaţii, activităţi de formare şi orice alte servicii asigurate de agenţie.

Agenţia
  nu
  poate primi
  nici o contribuţie financiară
  din partea statelor membre, a ţărilor terţe şi a altor entităţi.”

| (b) | Se inserează următorul alineat (5a):


  „
  (5a)
     
  Bugetul activităţilor de reglementare şi redevenţele fixate şi percepute pentru activităţile de certificare trebuie să fie stabilite separat şi tratate separat în cadrul bugetului agenţiei.
  ” |
| --- | --- |

(b)

Se inserează următorul alineat (5a):

„
  (5a)
     
  Bugetul activităţilor de reglementare şi redevenţele fixate şi percepute pentru activităţile de certificare trebuie să fie stabilite separat şi tratate separat în cadrul bugetului agenţiei.
  ”

| (34) | La articolul 53
  , alineatele (2)-(4) se înlocuiesc cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Regulamentul privind taxele şi redevenţele indică în mod concret prestaţiile pentru care se datorează taxe şi onorarii în sensul articolului 48 alineatul (1) literele (c) şi (d), precum şi cuantumul taxelor şi onorariilor şi modalitatea de achitare a acestora.




  (3)
     
  Se percep taxe şi redevenţe pentru:










  a) | eliberarea şi prelungirea valabilităţii certificatelor, precum şi pentru funcţiile aferente de supraveghere continuă a organizaţiilor, cu excepţia menţinerii navigabilităţii produselor; |
| --- | --- | --- |

(34)

La articolul 53
  , alineatele (2)-(4) se înlocuiesc cu următorul text:

„
  (2)
     
  Regulamentul privind taxele şi redevenţele indică în mod concret prestaţiile pentru care se datorează taxe şi onorarii în sensul articolului 48 alineatul (1) literele (c) şi (d), precum şi cuantumul taxelor şi onorariilor şi modalitatea de achitare a acestora.

(3)
     
  Se percep taxe şi redevenţe pentru:

a)

eliberarea şi prelungirea valabilităţii certificatelor, precum şi pentru funcţiile aferente de supraveghere continuă a organizaţiilor, cu excepţia menţinerii navigabilităţii produselor;

| b) | furnizarea serviciilor, reflectându-se costul real al fiecărei prestaţii; |
| --- | --- |

b)

furnizarea serviciilor, reflectându-se costul real al fiecărei prestaţii;

| c) | prelucrarea apelurilor. |
| --- | --- |

c)

prelucrarea apelurilor.

Toate taxele şi redevenţele se exprimă şi se achită în moneda euro.

(4)
     
  Cuantumul taxelor redevenţelor se stabileşte la un nivel care să asigure în principiu un venit suficient pentru a acoperi în totalitate costul serviciilor furnizate.
  ”

| (35) | Articolul 56 alineatul (3)
  se înlocuieşte cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Redevenţele pentru certificarea de tip şi alte tarife nu trebuie să fie cu mult mai mari decât înainte de instituirea agenţiei.
  ” |
| --- | --- |

(35)

Articolul 56 alineatul (3)
  se înlocuieşte cu următorul text:

„
  (3)
     
  Redevenţele pentru certificarea de tip şi alte tarife nu trebuie să fie cu mult mai mari decât înainte de instituirea agenţiei.
  ”

| (36) | Anexa II se înlocuieşte cu textul de la punctul (1) din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(36)

Anexa II se înlocuieşte cu textul de la punctul (1) din anexa la prezentul regulament.

| (37) | Se adaugă anexele III, IV şi V, astfel cum se prevede la punctul (2) din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(37)

Se adaugă anexele III, IV şi V, astfel cum se prevede la punctul (2) din anexa la prezentul regulament.

Capitolul II

Dispoziţii finale

Articolul 2

Abrogare

(1)   Directiva 91/670/CEE se abrogă de la data intrării în vigoare a normelor de aplicare prevăzute la articolul 6a alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002.

(2)   Anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 se elimină de la data intrării în vigoare a normelor de aplicare prevăzute la articolul 6b alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002.

(3)   Dispoziţiile articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 se aplică produselor, pieselor, echipamentelor, organismelor şi persoanelor care au fost certificate sau a căror certificare a fost recunoscută în conformitate cu dispoziţiile Directivei 91/670/CEE şi ale anexei III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Preşedintele

Pentru Consiliu

Preşedintele

---

(1)  JO C 185, 8.8.2006, p. 106
  .

1

185, 8.8.2006, p. 106

(2)  Poziţia Parlamentului European din 14 martie 2007.

2

Poziţia Parlamentului European din 14 martie 2007.

(3)  JO L 240, 7.9.2002, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1701/2003 al Comisiei (JO L 243, 27.9.2003, p.5).

3

Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1701/2003 al Comisiei (JO L 243, 27.9.2003, p.5).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European şi al Consiliului din 14 decembrie 2005 de stabilire a unei liste comunitare a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicţii de exploatare pe teritoriul Comunităţii şi de informare a pasagerilor transportului aerian cu privire la identitatea transportatorului aerian efectiv şi de abrogare a articolului 9 din Directiva 2004/36/CE (JO L 344, 27.12.2005, p.15).

4

(5)  JO L 373, 31.12.1991, p. 4. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1900/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 377, 27.12.2006, p. 176).

5

Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1900/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 377, 27.12.2006, p. 176).

(6)  JO L 373, 31.12.1991, p. 21.

6

(7)  Avizul Agenţiei Europene pentru Siguranţa Aeriană nr. 3/2004.

7

(8)  JO L 377, 27.12.2006, p. 1.”

8

(9)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

9

ANEXĂ

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 se înlocuieşte cu următorul text:

  „ANEXA II
  Aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (2)
  Aeronavele care nu intră sub incidenţa articolului 4 alineatele (1), (1a) şi (1b) sunt aeronavele care se încadrează în una sau mai multe dintre categoriilor prevăzute mai jos în prezenta anexă:






  a) | aeronavele istorice care îndeplinesc criteriile de mai jos:






  i) | aeronavele, altele decât cele cu motorizare complexă:






  — | a căror concepţie iniţială a fost realizată înainte de 1.1.1955 şi |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 se înlocuieşte cu următorul text:

„ANEXA II

Aeronavele menţionate la articolul 4 alineatul (2)

Aeronavele care nu intră sub incidenţa articolului 4 alineatele (1), (1a) şi (1b) sunt aeronavele care se încadrează în una sau mai multe dintre categoriilor prevăzute mai jos în prezenta anexă:

a)

aeronavele istorice care îndeplinesc criteriile de mai jos:

i)

aeronavele, altele decât cele cu motorizare complexă:

—

a căror concepţie iniţială a fost realizată înainte de 1.1.1955 şi

| — | a căror producţie a fost sistată înainte de 1.1.1975. |
| --- | --- |

—

a căror producţie a fost sistată înainte de 1.1.1975.

sau

| ii) | aeronavele care prezintă un interes istoric evident, din următoarele motive:






  — | participarea lor la un eveniment istoric marcant; sau |
| --- | --- | --- |

ii)

aeronavele care prezintă un interes istoric evident, din următoarele motive:

—

participarea lor la un eveniment istoric marcant; sau

| — | etapa importantă pe care o reprezintă în dezvoltarea aviaţiei; sau |
| --- | --- |

—

etapa importantă pe care o reprezintă în dezvoltarea aviaţiei; sau

| — | rolul important pe care l-au jucat în forţele armate ale unui stat membru; |
| --- | --- |

—

rolul important pe care l-au jucat în forţele armate ale unui stat membru;

| b) | aeronavele special concepute sau modificate pentru cercetare, în scop experimental sau ştiinţific, care este probabil să se producă în număr foarte limitat; |
| --- | --- |

b)

aeronavele special concepute sau modificate pentru cercetare, în scop experimental sau ştiinţific, care este probabil să se producă în număr foarte limitat;

| c) | aeronavele la care cel puţin 51 % din componente sunt construite de un amator, sau de o asociaţie de amatori cu scop nelucrativ, pentru folosinţă proprie, fără vreun obiectiv comercial; |
| --- | --- |

c)

aeronavele la care cel puţin 51 % din componente sunt construite de un amator, sau de o asociaţie de amatori cu scop nelucrativ, pentru folosinţă proprie, fără vreun obiectiv comercial;

| d) | aeronavele care s-au aflat în serviciul forţelor militare, cu excepţia cazului în care este vorba despre un tip de aeronave pentru care agenţia a adoptat standarde de proiectare; |
| --- | --- |

d)

aeronavele care s-au aflat în serviciul forţelor militare, cu excepţia cazului în care este vorba despre un tip de aeronave pentru care agenţia a adoptat standarde de proiectare;

| e) | avioane, elicoptere şi paraşute propulsate cu maximum 2 locuri şi o masă maximă la decolare (MTOM), înregistrată de statele membre, de maximum:






  i) | 300 kg pentru un avion/elicopter terestru monoloc; sau |
| --- | --- | --- |

e)

avioane, elicoptere şi paraşute propulsate cu maximum 2 locuri şi o masă maximă la decolare (MTOM), înregistrată de statele membre, de maximum:

i)

300 kg pentru un avion/elicopter terestru monoloc; sau

| ii) | 450 kg pentru un avion/elicopter terestru biloc; sau |
| --- | --- |

ii)

450 kg pentru un avion/elicopter terestru biloc; sau

| iii) | 330 kg pentru un avion amfibie sau un hidroavion cu flotoare/elicopter monoloc; sau |
| --- | --- |

iii)

330 kg pentru un avion amfibie sau un hidroavion cu flotoare/elicopter monoloc; sau

| iv) | 495 kg pentru un avion amfibie sau un hidroavion cu flotoare/elicopter biloc, cu condiţia ca, atunci când funcţionează atât ca hidroavion cu flotoare/elicopter, cât şi ca avion/elicopter terestru, să nu depăşească masa maximă la decolare corespunzătoare; |
| --- | --- |

iv)

495 kg pentru un avion amfibie sau un hidroavion cu flotoare/elicopter biloc, cu condiţia ca, atunci când funcţionează atât ca hidroavion cu flotoare/elicopter, cât şi ca avion/elicopter terestru, să nu depăşească masa maximă la decolare corespunzătoare;

| v) | 472,5 kg pentru un avion terestru biloc echipat cu un sistem de recuperare totală cu paraşută, montat în structură; |
| --- | --- |

v)

472,5 kg pentru un avion terestru biloc echipat cu un sistem de recuperare totală cu paraşută, montat în structură;

| vi) | 315 kg pentru un avion terestru monoloc echipat cu un sistem de recuperare totală cu paraşută, montat în structură; |
| --- | --- |

vi)

315 kg pentru un avion terestru monoloc echipat cu un sistem de recuperare totală cu paraşută, montat în structură;

| vii) | 600 kg pentru o aeronavă uşoară care nu operează în scop comercial; |
| --- | --- |

vii)

600 kg pentru o aeronavă uşoară care nu operează în scop comercial;

şi, pentru avioanele a căror viteză de desprindere sau viteză constantă minimă de zbor în configuraţia de aterizare nu depăşeşte 35 de noduri viteză corectată (VC);

| f) | giroavioane monoloc şi biloc cu o masă maximă la decolare de maximum 560 kg; |
| --- | --- |

f)

giroavioane monoloc şi biloc cu o masă maximă la decolare de maximum 560 kg;

| g) | planoarele a căror masă structurală nu depăşeşte 80 kg în versiune monoloc sau 100 kg în versiune biloc, inclusiv deltaplanele; |
| --- | --- |

g)

planoarele a căror masă structurală nu depăşeşte 80 kg în versiune monoloc sau 100 kg în versiune biloc, inclusiv deltaplanele;

| h) | replici de aeronave care îndeplinesc criteriile de la literele (a) sau (d) de mai sus, a căror concepţie structurală este similară cu aeronavele originale; |
| --- | --- |

h)

replici de aeronave care îndeplinesc criteriile de la literele (a) sau (d) de mai sus, a căror concepţie structurală este similară cu aeronavele originale;

| i) | aeronavele fără pilot a căror masă în exploatare este de până la 150 kg; |
| --- | --- |

i)

aeronavele fără pilot a căror masă în exploatare este de până la 150 kg;

| j) | orice altă aeronavă a cărei masă structurală, inclusiv carburantul, nu depăşeşte 70 kg.” |
| --- | --- |

j)

orice altă aeronavă a cărei masă structurală, inclusiv carburantul, nu depăşeşte 70 kg.”

| (2) | Se adaugă anexele III, IV şi V la Regulamentul (CE) nr. 1592/2002, după cum urmează:„
  ANEXA III
  Cerinţele esenţiale pentru acordarea licenţelor de pilot în conformitate cu articolul 6a
  1.   Formare
  1.a.   Generalităţi
  1.a.1. O persoană care participă la o formare pentru pilotarea unei aeronave trebuie să posede un nivel de educaţie şi de aptitudini fizice şi mentale suficiente pentru a dobândi, a reţine şi a demonstra cunoştinţele teoretice şi competenţele practice necesare.
  1.b.   Cunoştinţe teoretice
  1.b.1. Un pilot trebuie să dobândească şi să menţină un nivel de cunoştinţe corespunzător funcţiilor exercitate la bordul aeronavei şi proporţional cu riscurile asociate tipului de activitate în cauză. Cunoştinţele trebuie să includă cel puţin următoarele aspecte:






  i) | drept aerian; |
| --- | --- | --- |

(2)

Se adaugă anexele III, IV şi V la Regulamentul (CE) nr. 1592/2002, după cum urmează:

la Regulamentul (CE) nr. 1592/2002

ANEXA III

Cerinţele esenţiale pentru acordarea licenţelor de pilot în conformitate cu articolul 6a

1.   Formare

1.a.   Generalităţi

1.a.1. O persoană care participă la o formare pentru pilotarea unei aeronave trebuie să posede un nivel de educaţie şi de aptitudini fizice şi mentale suficiente pentru a dobândi, a reţine şi a demonstra cunoştinţele teoretice şi competenţele practice necesare.

1.b.   Cunoştinţe teoretice

1.b.1. Un pilot trebuie să dobândească şi să menţină un nivel de cunoştinţe corespunzător funcţiilor exercitate la bordul aeronavei şi proporţional cu riscurile asociate tipului de activitate în cauză. Cunoştinţele trebuie să includă cel puţin următoarele aspecte:

i)

drept aerian;

| ii) | cunoştinţe generale privind aeronavele; |
| --- | --- |

ii)

cunoştinţe generale privind aeronavele;

| iii) | chestiuni tehnice privind categoria de aeronave; |
| --- | --- |

iii)

chestiuni tehnice privind categoria de aeronave;

| iv) | caracteristicile şi planificarea zborului; |
| --- | --- |

iv)

caracteristicile şi planificarea zborului;

| v) | performanţele şi limitele umane; |
| --- | --- |

v)

performanţele şi limitele umane;

| vi) | meteorologie; |
| --- | --- |

vi)

meteorologie;

| vii) | navigaţie; |
| --- | --- |

vii)

navigaţie;

| viii) | proceduri operaţionale, inclusiv gestiunea resurselor; |
| --- | --- |

viii)

proceduri operaţionale, inclusiv gestiunea resurselor;

| ix) | principiile de zbor; şi |
| --- | --- |

ix)

principiile de zbor; şi

| x) | comunicaţii. |
| --- | --- |

x)

comunicaţii.

1.c.   Demonstrarea şi menţinerea cunoştinţelor teoretice

1.c.1. Dobândirea şi reţinerea cunoştinţelor teoretice trebuie demonstrată prin evaluarea continuă în cursul formării şi, după caz, prin examinări.

1.c.2. Trebuie menţinut un nivel adecvat de cunoştinţe teoretice. Conformitatea trebuie demonstrată prin evaluări, examinări, testări sau verificări periodice. Frecvenţa unor astfel de examinări, teste sau verificări trebuie să fie proporţională cu nivelul de risc asociat activităţii.

1.d.   Competenţe tehnice

1.d.1. Un pilot trebuie să dobândească şi să menţină competenţele practice adecvate pentru exercitarea funcţiilor sale la bordul aeronavei. Competenţele în cauză trebuie să fie proporţionale cu riscurile asociate tipului de activitate în cauză şi trebuie să includă, dacă este cazul ţinând seama de funcţiile exercitate la bordul aeronavei, următoarele aspecte:

| i) | activităţile înainte şi în cursul zborului, inclusiv funcţionarea aeronavei, determinarea masei de echilibrare, inspectarea şi întreţinerea curentă a aeronavei, gestiunea carburantului, evaluarea condiţiilor meteorologice, planificarea traseului, restricţiile aplicabile spaţiului aerian şi disponibilitatea pistelor; |
| --- | --- |

i)

activităţile înainte şi în cursul zborului, inclusiv funcţionarea aeronavei, determinarea masei de echilibrare, inspectarea şi întreţinerea curentă a aeronavei, gestiunea carburantului, evaluarea condiţiilor meteorologice, planificarea traseului, restricţiile aplicabile spaţiului aerian şi disponibilitatea pistelor;

| ii) | manevre standard la sol şi în zbor în aerodrom; |
| --- | --- |

ii)

manevre standard la sol şi în zbor în aerodrom;

| iii) | precauţii şi proceduri de evitare a coliziunilor; |
| --- | --- |

iii)

precauţii şi proceduri de evitare a coliziunilor;

| iv) | controlul aeronavei prin referinţă vizuală externă; |
| --- | --- |

iv)

controlul aeronavei prin referinţă vizuală externă;

| v) | manevre de zbor, inclusiv în situaţii critice, şi manevre conexe de „pierdere a controlului”, în funcţie de fezabilitatea tehnică; |
| --- | --- |

v)

manevre de zbor, inclusiv în situaţii critice, şi manevre conexe de „pierdere a controlului”, în funcţie de fezabilitatea tehnică;

| vi) | decolări şi aterizări normale şi cu vânt din lateral; |
| --- | --- |

vi)

decolări şi aterizări normale şi cu vânt din lateral;

| vii) | zbor cu utilizarea exclusivă a instrumentelor, în funcţie de tipul de activitate; |
| --- | --- |

vii)

zbor cu utilizarea exclusivă a instrumentelor, în funcţie de tipul de activitate;

| viii) | proceduri operaţionale, inclusiv tehnici de echipă şi gestionarea resurselor, în funcţie de tipul de operaţiune, indiferent dacă este vorba de un echipaj echipaj format din una sau mai multe persoane; |
| --- | --- |

viii)

proceduri operaţionale, inclusiv tehnici de echipă şi gestionarea resurselor, în funcţie de tipul de operaţiune, indiferent dacă este vorba de un echipaj echipaj format din una sau mai multe persoane;

| ix) | navigarea şi punerea în aplicare a codului aerian şi a procedurilor aferente folosind, acolo unde este cazul, referinţe vizuale sau echipamente de navigaţie; |
| --- | --- |

ix)

navigarea şi punerea în aplicare a codului aerian şi a procedurilor aferente folosind, acolo unde este cazul, referinţe vizuale sau echipamente de navigaţie;

| x) | operaţiuni anormale şi de urgenţă, inclusiv defecţiuni simulate ale echipamentului aeronavei; |
| --- | --- |

x)

operaţiuni anormale şi de urgenţă, inclusiv defecţiuni simulate ale echipamentului aeronavei;

| xi) | respectarea serviciilor de trafic aerian şi a procedurilor de comunicaţii; |
| --- | --- |

xi)

respectarea serviciilor de trafic aerian şi a procedurilor de comunicaţii;

| xii) | tipul aeronavei sau detalii specifice clasei acesteia; şi |
| --- | --- |

xii)

tipul aeronavei sau detalii specifice clasei acesteia; şi

| xiii) | alte sesiuni de formare a abilităţilor practice care ar putea fi necesare pentru reducerea riscurilor legate de activităţile specifice. |
| --- | --- |

xiii)

alte sesiuni de formare a abilităţilor practice care ar putea fi necesare pentru reducerea riscurilor legate de activităţile specifice.

1.e.   Demonstrarea şi menţinerea abilităţilor practice

1.e.1. Un pilot trebuie să-şi demonstreze capacitatea de a efectua procedurile şi manevrele necesare la un nivel de competenţă potrivit pentru funcţiile exercitate în cadrul aeronavei, prin:

| i) | manipularea aeronavei în limitele sale operaţionale; |
| --- | --- |

i)

manipularea aeronavei în limitele sale operaţionale;

| ii) | efectuarea tuturor manevrelor cu uşurinţă şi precizie; |
| --- | --- |

ii)

efectuarea tuturor manevrelor cu uşurinţă şi precizie;

| iii) | demonstrarea unei bune judecăţi şi abilităţi de zbor; |
| --- | --- |

iii)

demonstrarea unei bune judecăţi şi abilităţi de zbor;

| iv) | aplicarea cunoştinţelor aeronautice; şi |
| --- | --- |

iv)

aplicarea cunoştinţelor aeronautice; şi

| v) | menţinerea controlului asupra aeronavei în orice moment, pentru a asigura reuşita procedurilor şi a manevrelor de zbor. |
| --- | --- |

v)

menţinerea controlului asupra aeronavei în orice moment, pentru a asigura reuşita procedurilor şi a manevrelor de zbor.

1.e.2. Abilităţile practice trebuie menţinute la un nivel adecvat. Conformitatea trebuie demonstrată prin evaluări, examinări, testări sau verificări periodice. Frecvenţa unor astfel de examinări, teste sau verificări trebuie să fie proporţională cu nivelul de risc asociat activităţii.

1.f.   Competenţe lingvistice

Cu excepţia cazurilor în care riscul de siguranţă aferent poate fi redus prin alte mijloace, pilotul trebuie să deţină o competenţă lingvistică demonstrată în limba engleză, care trebuie să includă:

| i) | capacitatea de a înţelege documentele privind starea vremii; |
| --- | --- |

i)

capacitatea de a înţelege documentele privind starea vremii;

| ii) | folosirea hărţilor aeronautice de deplasare, de decolare şi de apropiere, precum şi a documentelor aeronautice informative asociate; şi |
| --- | --- |

ii)

folosirea hărţilor aeronautice de deplasare, de decolare şi de apropiere, precum şi a documentelor aeronautice informative asociate; şi

| iii) | capacitatea de a comunica în limba engleză cu membrii altor echipaje de zbor şi cu serviciile de navigaţie aeriană în toate fazele zborului, inclusiv în faza de pregătire a acestuia. |
| --- | --- |

iii)

capacitatea de a comunica în limba engleză cu membrii altor echipaje de zbor şi cu serviciile de navigaţie aeriană în toate fazele zborului, inclusiv în faza de pregătire a acestuia.

1.g.   Dispozitive sintetice de antrenament pentru zbor

Dacă un dispozitiv sintetic de antrenament pentru zbor este folosit pentru antrenamente sau pentru a demonstra dobândirea sau menţinerea abilităţilor practice, dispozitivul trebuie să fie certificat pentru un anumit nivel de performanţă în domeniile care sunt relevante pentru îndeplinirea sarcinii aferente. În special configuraţia, manevrabilitatea, funcţionarea aeronavei şi comportamentul sistemelor trebuie să fie replicate astfel încât să reprezinte aeronava în mod adecvat.

1.h.   Cursuri de formare

1.h.1. Formarea trebuie să fie realizată prin cursuri de formare.

1.h.2. Cursurile de formare trebuie să respecte următoarele condiţii:

| i) | trebuie să existe o programă analitică pentru fiecare curs; şi |
| --- | --- |

i)

trebuie să existe o programă analitică pentru fiecare curs; şi

| ii) | cursul de formare trebuie să includă atât cunoştinţe teoretice, cât şi instrucţiuni practice de zbor (inclusiv antrenament sintetic), după caz. |
| --- | --- |

ii)

cursul de formare trebuie să includă atât cunoştinţe teoretice, cât şi instrucţiuni practice de zbor (inclusiv antrenament sintetic), după caz.

1.i.   Instructori

1.i.1. Formare teoretică

Formarea teoretică trebuie realizată de instructori cu calificările potrivite. Aceştia trebuie:

| i) | să deţină cunoştinţele potrivite din domeniul în care se face formarea; şi |
| --- | --- |

i)

să deţină cunoştinţele potrivite din domeniul în care se face formarea; şi

| ii) | să fie capabili să folosească tehnici de formare adecvate. |
| --- | --- |

ii)

să fie capabili să folosească tehnici de formare adecvate.

1.i.2. Formarea în zbor şi pe simulator sintetic

Formarea în zbor şi pe simulator sintetic trebuie efectuată de instructori care deţin calificările potrivite, după cum urmează:

| i) | întrunesc cerinţele de cunoştinţe teoretice şi de nivel de experienţă necesare pentru tipul de formare efectuat; |
| --- | --- |

i)

întrunesc cerinţele de cunoştinţe teoretice şi de nivel de experienţă necesare pentru tipul de formare efectuat;

| ii) | sunt capabili să folosească tehnici de formare adecvate; |
| --- | --- |

ii)

sunt capabili să folosească tehnici de formare adecvate;

| iii) | au practicat tehnicile de formare privind manevrele şi procedurile de zbor care urmează a fi predate în cadrul cursului de zbor; |
| --- | --- |

iii)

au practicat tehnicile de formare privind manevrele şi procedurile de zbor care urmează a fi predate în cadrul cursului de zbor;

| iv) | şi-au demonstrat capacitatea de a oferi formare în domeniile care fac obiectul cursului, inclusiv privind procedurile înaintea zborului, după zbor şi la sol; şi |
| --- | --- |

iv)

şi-au demonstrat capacitatea de a oferi formare în domeniile care fac obiectul cursului, inclusiv privind procedurile înaintea zborului, după zbor şi la sol; şi

| v) | participă regulat la formări recapitulative, pentru a-şi menţine standardele de formare la zi.
  De asemenea, instructorii de zbor trebuie să fie îndreptăţiţi să acţioneze în calitate de pilot comandant pe aeronava pentru care se oferă formarea, cu excepţia formării pe tipuri noi de aeronave. |
| --- | --- |

v)

participă regulat la formări recapitulative, pentru a-şi menţine standardele de formare la zi.

De asemenea, instructorii de zbor trebuie să fie îndreptăţiţi să acţioneze în calitate de pilot comandant pe aeronava pentru care se oferă formarea, cu excepţia formării pe tipuri noi de aeronave.

1.j.   Examinatori

1.j.1. Persoanele responsabile pentru evaluarea competenţei piloţilor trebuie:

| i) | să întrunească sau să fi întrunit cerinţele pentru a fi instructori de zbor; |
| --- | --- |

i)

să întrunească sau să fi întrunit cerinţele pentru a fi instructori de zbor;

| ii) | să deţină capacitatea de a evalua performaneţele pilotului şi de a face teste de zbor şi verificări în zbor. |
| --- | --- |

ii)

să deţină capacitatea de a evalua performaneţele pilotului şi de a face teste de zbor şi verificări în zbor.

2.   Organizaţii de formare

2.a.   Cerinţe privind organizaţiile de formare

2.a.1. O organizaţie de formare care pregăteşte piloţi trebuie să întrunească următoarele cerinţe:

| i) | să deţină toate mijloacele necesare pentru îndeplinirea gamei de responsabilităţi asociate cu activitatea lor. Printre aceste mijloace se numără următoarele: instalaţii, personal, echipamente, scule şi materiale, documentaţie referitoare la sarcini, responsabilităţi şi proceduri, acces la datele relevante şi la arhive (lista nu este exhaustivă); |
| --- | --- |

i)

să deţină toate mijloacele necesare pentru îndeplinirea gamei de responsabilităţi asociate cu activitatea lor. Printre aceste mijloace se numără următoarele: instalaţii, personal, echipamente, scule şi materiale, documentaţie referitoare la sarcini, responsabilităţi şi proceduri, acces la datele relevante şi la arhive (lista nu este exhaustivă);

| ii) | să pună în aplicare şi să menţină un sistem de gestionare privind siguranţa şi standardul formării şi să încerce continuu să îmbunătăţească acest sistem; şi |
| --- | --- |

ii)

să pună în aplicare şi să menţină un sistem de gestionare privind siguranţa şi standardul formării şi să încerce continuu să îmbunătăţească acest sistem; şi

| iii) | să încheie acorduri cu alte organisme relevante, după caz, pentru a asigura menţinerea conformităţii cu cerinţele de mai sus; |
| --- | --- |

iii)

să încheie acorduri cu alte organisme relevante, după caz, pentru a asigura menţinerea conformităţii cu cerinţele de mai sus;

3.   Aptitudinea medicală

3.a.   Criterii medicale

3.a.1. Toţi piloţii trebuie să-şi demonstreze periodic aptitudinea medicală de a-şi îndeplini funcţiile în mod satisfăcător, având în vedere tipul activităţii. Conformitatea trebuie să fie demonstrată prin evaluări adecvate, bazate pe cele mai bune practici din domeniul aeromedical, ţinând seama de tipul de activitate şi de posibila degradare mentală şi fizică datorată vârstei.

Aptitudinea medicală, care cuprinde aptitudinea fizică şi aptitudinea mentală, înseamnă că pilotul nu suferă de nici o boală sau dizabilitate care să-l împiedice:

| i) | să execute sarcinile necesare pentru operarea unei aeronave; sau |
| --- | --- |

i)

să execute sarcinile necesare pentru operarea unei aeronave; sau

| ii) | să-şi îndeplinească în fiecare moment sarcinile primite; sau |
| --- | --- |

ii)

să-şi îndeplinească în fiecare moment sarcinile primite; sau

| iii) | să perceapă mediul înconjurător în mod corect. |
| --- | --- |

iii)

să perceapă mediul înconjurător în mod corect.

3.a.2. În cazul în care aptitudinea medicală nu poate fi complet demonstrată, pot fi aplicate măsuri de corecţie care să ofere o siguranţă a zborului echivalentă.

3.b.   Examinatori aeromedicali

3.b.1. Un examinator aeromedical trebuie:

| i) | să fie calificat şi autorizat pentru practicarea medicinii; |
| --- | --- |

i)

să fie calificat şi autorizat pentru practicarea medicinii;

| ii) | să fi fost format în medicină aviatică şi să fi participat regulat la formări recapitulative în domeniul medicinii aviatice pentru a menţine standardele de evaluare la zi; |
| --- | --- |

ii)

să fi fost format în medicină aviatică şi să fi participat regulat la formări recapitulative în domeniul medicinii aviatice pentru a menţine standardele de evaluare la zi;

| iii) | să fi dobândit cunoştinţe practice şi experienţă directă privind condiţiile în care piloţii îşi îndeplinesc sarcinile. |
| --- | --- |

iii)

să fi dobândit cunoştinţe practice şi experienţă directă privind condiţiile în care piloţii îşi îndeplinesc sarcinile.

3.c.   Centre aeromedicale

3.c.1. Centrele aeromedicale trebuie să întrunească următoarele condiţii:

| i) | să deţină toate mijloacele necesare pentru îndeplinirea gamei de responsabilităţi asociate cu privilegiile pe care le deţin. Printre aceste mijloace se numără următoarele: instalaţii, personal, echipamente, scule şi materiale, documentaţie referitoare la sarcini, responsabilităţi şi proceduri, acces la datele relevante şi la arhive (lista nu este exhaustivă); |
| --- | --- |

i)

să deţină toate mijloacele necesare pentru îndeplinirea gamei de responsabilităţi asociate cu privilegiile pe care le deţin. Printre aceste mijloace se numără următoarele: instalaţii, personal, echipamente, scule şi materiale, documentaţie referitoare la sarcini, responsabilităţi şi proceduri, acces la datele relevante şi la arhive (lista nu este exhaustivă);

| ii) | să instituie şi să menţină un sistem de gestionare privind siguranţa şi standardul evaluării medicale şi să încerce continuu să îmbunătăţească acest sistem; |
| --- | --- |

ii)

să instituie şi să menţină un sistem de gestionare privind siguranţa şi standardul evaluării medicale şi să încerce continuu să îmbunătăţească acest sistem;

| iii) | să încheie acorduri cu alte organisme relevante, după caz, pentru a asigura menţinerea conformităţii cu aceste cerinţe; |
| --- | --- |

iii)

să încheie acorduri cu alte organisme relevante, după caz, pentru a asigura menţinerea conformităţii cu aceste cerinţe;

ANEXA IV

Cerinţele esenţiale pentru operaţiunile aeriene prevăzute la articolul 6b

1.   Generalităţi

1.a. Zborurile nu pot fi efectuate dacă membrii echipajului şi, după caz, restul personalului implicat în operaţiunile legate de pregătirea şi executarea zborului nu cunosc legile, regulamentele şi procedurile aplicabile, pertinente pentru îndeplinirea sarcinilor lor şi stabilite pentru zonele care urmează să fie traversate, pentru aerodromurile care se doreşte să fie folosite şi instalaţiile de navigaţie aeriană aferente.

1.b. Zborurile trebuie efectuate astfel încât să fie urmate procedurile operaţionale stabilite pentru pregătirea şi executarea zborului în manualul de zbor sau, după caz, în Manualul de operaţiuni. Pentru a uşura acest lucru, membrii echipajului trebuie să aibă la dispoziţie un sistem de fişe de control pe care să-l poată folosi, după caz, în toate fazele operării aeronavei, în condiţii şi situaţii normale, anormale şi de urgenţă. Trebuie stabilite proceduri pentru orice situaţie de urgenţă previzibilă în mod rezonabil.

1.c. Înainte de fiecare zbor, trebuie definite rolurile şi obligaţiile fiecărui membru al echipajului. Pilotul comandant trebuie să fie responsabil pentru operarea şi siguranţa aeronavei şi pentru siguranţa tuturor membrilor echipajului, a pasagerilor şi a încărcăturii aflate la bord.

1.d. Articolele sau substanţele care pot prezenta un risc semnificativ pentru sănătate, siguranţă, bunuri sau mediu, cum ar fi mărfurile periculoase, armele şi muniţiile, nu pot fi transportate de nici o aeronavă, cu excepţia cazului în care se aplică instrucţiuni şi proceduri de siguranţă care să reducă riscurile aferente.

1.e. Toate datele, documentele, înregistrările şi informaţiile care ţin evidenţa respectării condiţiilor stabilite la punctul 5.c. trebuie să fie păstrate pentru fiecare zbor în parte şi să rămână disponibile pentru o perioadă de timp minimă, compatibilă cu tipul operaţiunii.

2.   Pregătirea zborului

2.a. Zborul nu poate să înceapă înainte de a se fi demonstrat, folosind toate modalităţile rezonabile disponibile, că sunt satisfăcute toate condiţiile de mai jos:

2.a.1. Instalaţiile adecvate necesare în mod direct pentru zbor şi pentru operarea în condiţii de siguranţă a aeronavei, inclusiv instalaţiile de comunicaţii şi echipamentele de navigaţie, sunt disponibile pentru efectuarea zborului, având în vedere documentaţia AIS disponibilă.

2.a.2. Echipajul trebuie să fie familiarizat cu, iar pasagerii trebuie să fie informaţi cu privire la amplasarea şi folosirea echipamentelor de salvare relevante. Echipajului şi pasagerilor trebuie să li se pună la dispoziţie informaţii pertinente suficiente privind procedurile de urgenţă şi folosirea echipamentului de salvare din cabină, prin informaţiile specificate.

2.a.3. Pilotul comandant trebuie să verifice:

| i) | că aeronava îndeplineşte condiţiile de navigabilitate, în conformitate cu punctul 6; |
| --- | --- |

i)

că aeronava îndeplineşte condiţiile de navigabilitate, în conformitate cu punctul 6;

| ii) | dacă este necesar, că aeronava este înregistrată conform normelor şi că certificatele doveditoare necesare se află la bordul aeronavei; |
| --- | --- |

ii)

dacă este necesar, că aeronava este înregistrată conform normelor şi că certificatele doveditoare necesare se află la bordul aeronavei;

| iii) | că instrumentele şi echipamentele specificate la punctul 5, necesare pentru efectuarea zborului respectiv, sunt instalate în aeronavă şi sunt operaţionale, cu excepţia cazului în care zborul este exceptat de la această cerinţă prin MEL sau un document echivalent; |
| --- | --- |

iii)

că instrumentele şi echipamentele specificate la punctul 5, necesare pentru efectuarea zborului respectiv, sunt instalate în aeronavă şi sunt operaţionale, cu excepţia cazului în care zborul este exceptat de la această cerinţă prin MEL sau un document echivalent;

| iv) | că masa aeronavei şi amplasarea centrului său de gravitaţie permit efectuarea zborului în limitele prevăzute în documentaţia de navigabilitate; |
| --- | --- |

iv)

că masa aeronavei şi amplasarea centrului său de gravitaţie permit efectuarea zborului în limitele prevăzute în documentaţia de navigabilitate;

| v) | că toate bagajele transportate în cabină şi în cală şi încărcătura au fost încărcate şi fixate corespunzător; şi |
| --- | --- |

v)

că toate bagajele transportate în cabină şi în cală şi încărcătura au fost încărcate şi fixate corespunzător; şi

| vi) | că restricţiile în exploatarea aeronavei, prevăzute la punctul 4, nu vor fi depăşite în niciun moment al zborului; |
| --- | --- |

vi)

că restricţiile în exploatarea aeronavei, prevăzute la punctul 4, nu vor fi depăşite în niciun moment al zborului;

2.a.4. Informaţiile privind condiţiile meteorologice pentru aerodromurile de origine, de destinaţie şi, după caz, cele alternative, precum şi condiţiile pentru ruta urmată, trebuie să fie puse la dispoziţia echipajului. Trebuie acordată o atenţie specială condiţiilor atmosferice cu potenţial de risc.

2.a.5. În cazul zborurilor efectuate în condiţii de îngheţ, cunsocute sau prevăzute, aeronava trebuie să fie certificată, echipată şi/sau tratată pentru operarea în siguranţă în asemenea condiţii.

2.a.6. În cazul zborurilor bazate pe regulile de zbor la vedere, condiţiile meteorologice de-a lungul rutei care va fi urmată trebuie să permită respectarea acestor reguli de zbor. În cazul zborului bazat pe regulile zborului instrumental, trebuie selectate o destinaţie şi, dacă este cazul, aerodromul(aerodromurile) unde aeronava poate ateriza, luând în considerare în special condiţiile meteorologice prevăzute, disponibilitatea echipamentului de navigaţie aeriană, disponibilitatea instalaţiilor la sol şi procedurile privind zborul instrumental aprobate de statul pe teritoriul căruia se află aeroportul de destinaţie şi/ sau cel alternativ.

2.a.7 Cantitatea de combustibil şi de ulei la bord trebuie să fie suficientă pentru efectuarea zborului în condiţii de siguranţă, ţinând seama de condiţiile meteorologice, de orice element care poate afecta funcţionarea aeronavei şi de orice întârzieri care sunt prevăzute în timpul zborului. De asemenea, trebuie transportată o rezervă de combustibil pentru cazurile neprevăzute. Dacă este cazul, trebuie stabilite procedurile pentru gestionarea combustibilului în timpul zborului.

3.   Operaţiunile de zbor

3.a. În ceea ce priveşte operaţiunile de zbor, trebuie respectate toate condiţiile următoare:

3.a.1. În funcţie de tipul aeronavei, în momentul decolării şi al aterizării, precum şi atunci când pilotul comandant o consideră necesar din motive de siguranţă, fiecare membru al echipajului trebuie să fie aşezat la postul său şi să folosească sistemul de fixare prevăzut, în funcţie de tipul aeronavei.

3.a.2. Toţi membrii echipajului care sunt de serviciu în cabina de pilotaj trebuie să se afle şi să rămână la posturi, cu centurile fixate, cu excepţia deplasărilor pentru satisfacerea necesităţilor fiziologice sau soluţionarea celor operaţionale.

3.a.3. În funcţie de tipul aeronavei, înainte de decolare şi de aterizare, în timpul rulării pe pistă şi în orice moment în care se consideră necesar din motive de siguranţă, pilotul comandant trebuie să se asigure că fiecare pasager este aşezat într-un scaun sau într-o cuşetă şi are centura de siguranţă fixată.

3.a.4. Zborurile trebuie efectuate astfel încât să se menţină distanţa necesară faţă de alte aeronave şi faţă de obstacole în toate fazele zborului. Distanţa respectivă trebuie să fie cel puţin cea cerută de normele aplicabile din codul aerian.

3.a.5. Este interzisă continuarea zborurilor în cazul în care condiţiile cunoscute nu mai sunt cel puţin echivalente cu cele de la punctul 2. De asemenea, în cazul zborurilor efectuate pe baza regulilor zborului instrumental, este interzisă continuarea apropierii de aerodrom sub anumite înălţimi specificate sau după atingerea unei anumite poziţii, în cazul în care nu se întrunesc criteriile de vizibilitate prevăzute.

3.a.6. În caz de urgenţă, pilotul comandant trebuie să se asigure că toţi pasagerii sunt informaţi cu privire la procedura de urgenţă aplicabilă pentru circumstanţele date.

3.a.7. Pilotul comandant trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum consecinţele pe care un comportament perturbator al pasagerilor îl poate avea asupra zborului.

3.a.8. Este interzisă rularea aeronavelor în zona de rulare a unui aerodrom sau punerea sub tensiune a rotorului acestora, dacă persoana aflată la comandă nu deţine calificările necesare.

3.a.9. Trebuie folosite procedurile aplicabile pentru gestionarea combustibilului în timpul zborului, dacă este cazul.

4.   Funcţionarea aeronavei şi restricţiile în exploatarea aeronavei

4.a. Aeronava trebuie exploatată în conformitate cu documentaţia sa de navigabilitate şi cu toate procedurile operaţionale şi limitările aferente, descrise în manualul de zbor aprobat sau în documentaţia echivalentă, după caz. Manualul de zbor sau documentaţia echivalentă trebuie puse la dispoziţia echipajului şi actualizate pentru fiecare aeronavă.

4.b. Aeronava trebuie operată în conformitate cu documentaţia de mediu corespunzătoare.

4.c. Este interzisă începerea sau continuarea unui zbor dacă parametrii de funcţionare prevăzuţi ai aeronavei, calculaţi ţinând seama de toţi factorii care afectează în mod semnificativ nivelul său de performanţă, nu permit executarea tuturor fazelor zborului în limita distanţelor/zonelor de zbor şi a distanţelor de ocolire a obstacolelor, stabilite pentru masa operaţională prevăzută. Factorii de performanţă care influenţează în mod semnificativ decolarea, deplasarea şi apropierea/aterizarea sunt în special:

| i) | procedurile operaţionale; |
| --- | --- |

i)

procedurile operaţionale;

| ii) | altitudinea-presiune a aerodromului; |
| --- | --- |

ii)

altitudinea-presiune a aerodromului;

| iii) | temperatura; |
| --- | --- |

iii)

temperatura;

| iv) | vântul; |
| --- | --- |

iv)

vântul;

| v) | dimensiunea, înclinaţia şi starea zonei de decolare/aterizare; şi |
| --- | --- |

v)

dimensiunea, înclinaţia şi starea zonei de decolare/aterizare; şi

| vi) | starea fuzelajului, a grupului motor sau a sistemelor, ţinând seama de deteriorările posibile. |
| --- | --- |

vi)

starea fuzelajului, a grupului motor sau a sistemelor, ţinând seama de deteriorările posibile.

4.c.1. Astfel de factori trebuie luaţi în considerare fie direct, ca parametri operaţionali, fie indirect, ca toleranţe sau marje, date care pot fi furnizate în cursul planificării datelor de funcţionare, în funcţie de tipul operaţiunii.

5.   Instrumente, date şi echipamente

5.a. Aeronavele trebuie să fie echipate cu toate echipamentele de navigaţie, de comunicaţie etc. necesare pentru zborul planificat, ţinând seama de normele de trafic aerian şi de normele din codul aerian aplicabile în toate fazele zborului.

5.b. Dacă este cazul, aeronava trebuie să fie echipată cu toate echipamentele medicale, de siguranţă, de evacuare şi de supravieţuire necesare, ţinând seama de riscurile asociate zonelor de operare, rutelor de zbor, înălţimii de zbor şi duratei zborului.

5.c. Toate datele necesare pentru efectuarea zborului de către echipaj trebuie să fie actualizate şi să fie disponibile la bordul aeronavei, ţinând seama de normele de trafic aerian aplicabile, de codul aerian, de altitudinile de zbor şi de zonele de operare.

6.   Menţinerea navigabilităţii

6.a. Aeronava poate fi operată doar dacă:

| i) | aeronava se află în stare bună de navigabilitate; |
| --- | --- |

i)

aeronava se află în stare bună de navigabilitate;

| ii) | echipamentul operaţional şi echipamentul de salvare necesare pentru zborul planificat sunt în stare de funcţionare; |
| --- | --- |

ii)

echipamentul operaţional şi echipamentul de salvare necesare pentru zborul planificat sunt în stare de funcţionare;

| iii) | certificatul de navigabilitate al aeronavei este valabil; şi |
| --- | --- |

iii)

certificatul de navigabilitate al aeronavei este valabil; şi

| iv) | întreţinerea aeronavei este efectuată în conformitate cu programul ei de întreţinere. |
| --- | --- |

iv)

întreţinerea aeronavei este efectuată în conformitate cu programul ei de întreţinere.

6.b. Înaintea fiecărui zbor, aeronava trebuie inspectată prin intermediul unui control înaintea zborului, pentru a determina dacă este pregătită pentru zborul planificat.

6.c. Programul de întreţinere trebuie să conţină, în special, sarcini şi intervale de întreţinere, în special cele declarate obligatorii în instrucţiunile referitoare la menţinerea navigabilităţii.

6.d. Aeronava poate fi operată doar dacă este întreţinută şi repusă în exploatare de persoane sau organizaţii calificate în acest sens. Documentul semnat de repunere în exploatare trebuie să conţină, în special, detaliile principale privind operaţiunile de întreţinere efectuate.

6.e. Toate documentele care demonstrează navigabilitatea aeronavei trebuie păstrate până în momentul în care informaţiile pe care le conţin sunt înlocuite cu informaţii noi, echivalente ca arie de acoperire şi nivel de detaliere, dar nu mai puţin de un an în cazul documentelor de întreţinere detaliate. Când o aeronavă este retrasă permanent din exploatare, perioada minimă este de 90 de zile. În cazul aeronavelor închiriate, toate documentele care demonstrează navigabilitatea aeronavei trebuie păstrate cel puţin pe durata perioadei de închiriere.

6.f. Toate modificările şi reparaţiile trebuie să respecte cerinţele esenţiale de navigabilitate. Datele justificative care demonstrează respectarea cerinţelor de navigabilitate trebuie păstrate.

7.   Membrii echipajului

7.a. Numărul membrilor şi componenţa echipajului trebuie stabilite ţinând seama de:

| i) | limitările de certificare ale aeronavei, inclusiv, după caz, demonstraţia de evacuare de urgenţă relevantă; |
| --- | --- |

i)

limitările de certificare ale aeronavei, inclusiv, după caz, demonstraţia de evacuare de urgenţă relevantă;

| ii) | configuraţia aeronavei; şi |
| --- | --- |

ii)

configuraţia aeronavei; şi

| iii) | tipul şi durata operaţiunilor. |
| --- | --- |

iii)

tipul şi durata operaţiunilor.

7.b. Membrii echipajului de cabină trebuie:

| i) | să fie formaţi şi verificaţi regulat în vederea atingerii şi menţinerii unui nivel adecvat de competenţă în efectuarea atribuţiilor lor legate de asigurarea siguranţei; şi |
| --- | --- |

i)

să fie formaţi şi verificaţi regulat în vederea atingerii şi menţinerii unui nivel adecvat de competenţă în efectuarea atribuţiilor lor legate de asigurarea siguranţei; şi

| ii) | să fie verificaţi periodic în ceea ce priveşte aptitudinea medicală de a-şi exercita în condiţii de siguranţă atribuţiile legate de asigurarea siguranţei; Conformitatea trebuie demonstrată printr-o verificare potrivită, bazată pe cele mai bune practici aeromedicale. |
| --- | --- |

ii)

să fie verificaţi periodic în ceea ce priveşte aptitudinea medicală de a-şi exercita în condiţii de siguranţă atribuţiile legate de asigurarea siguranţei; Conformitatea trebuie demonstrată printr-o verificare potrivită, bazată pe cele mai bune practici aeromedicale.

7.c. Pilotul comandant trebuie să deţină autoritatea de a da toate comenzile şi de a îndeplini orice acţiune necesară pentru a asigura operarea şi siguranţa aeronavei şi a persoanelor şi/sau a bunurilor transportate de aceasta.

7.d. Într-o situaţie de urgenţă care pune în pericol operarea aeronavei sau siguranţa aeronavei şi/sau a persoanelor aflate la bord, pilotul comandant trebuie să ia toate măsurile pe care le consideră necesare în interesul siguranţei. Atunci când aceste măsuri cer încălcarea normelor sau a procedurilor locale, pilotul comandant trebuie să fie responsabil de informarea fără întârziere a autorităţii locale respective.

7.e. Este interzisă simularea situaţiilor anormale de urgenţă dacă aeronava transportă pasageri sau mărfuri.

7.f. Nici un membru al echipajului nu trebuie să permită degradarea capacităţii sale de a-şi îndeplini atribuţiile sau de a lua decizii într-o măsură în care siguranţa zborului ar putea fi pusă în pericol de efectele oboselii, ale oboselii acumulate, ale privării de somn, ale numărului de sectoare zburate, ale muncii pe timp de noapte etc. Perioadele de odihnă trebuie să acorde timp suficient pentru ca membrii echipajului să-şi revină după efectele îndatoririlor anterioare şi să fie odihniţi la începutul următoarei perioade de serviciu pentru zbor.

7.g. Membrii echipajului nu trebuie să-şi îndeplinească sarcinile la bordul aeronavei dacă se află sub influenţa unor substanţe psihotrope sau a alcoolului sau dacă nu sunt capabili să şi le îndeplinească din cauza unei răni, a oboselii, a acţiunii unor medicamente, a unei bolii sau în alte asemenea cazuri.

8.   Cerinţe suplimentare pentru exploatarea în scopuri comerciale şi exploatarea aeronavelor cu motorizare complexă.

8.a. Exploatarea în scopuri comerciale şi exploatarea aeronavelor cu motorizare complexă poate avea loc doar dacă sunt întrunite următoarele condiţii:

8. a.1. operatorul trebuie să deţină, direct sau indirect prin intermediul unor contracte, mijloacele necesare şi adaptate pentru scara şi întinderea operaţiilor. Printre aceste mijloace se numără următoarele: aeronave, instalaţii, personal, echipamente, documentaţie referitoare la sarcini, responsabilităţi şi proceduri, acces la datele relevante şi la arhive (lista nu este exhaustivă);

8. a.2. operatorul trebuie să folosească doar personal calificat şi format în mod corespunzător, să instituie şi să menţină programe de formare şi de verificare pentru membrii echipajului şi alte categorii de personal relevante.

8. a.3. operatorul trebuie să stabilească o listă minimă de echipamente (MEL) sau un document echivalent, ţinând seama de următoarele:

| i) | documentul trebuie să prevadă funcţionarea aeronavei, în condiţii specifice, în care anumite instrumente, echipamente sau funcţiuni sunt nefuncţionale la începutul zborului; |
| --- | --- |

i)

documentul trebuie să prevadă funcţionarea aeronavei, în condiţii specifice, în care anumite instrumente, echipamente sau funcţiuni sunt nefuncţionale la începutul zborului;

| ii) | documentul trebuie pregătit separat pentru fiecare aeronavă, având în vedere condiţiile operaţionale şi de întreţinere relevante ale operatorului; şi |
| --- | --- |

ii)

documentul trebuie pregătit separat pentru fiecare aeronavă, având în vedere condiţiile operaţionale şi de întreţinere relevante ale operatorului; şi

| (iii) | MEL trebuie să se bazeze pe lista minimă de echipamente de referinţă (MMEL), dacă aceasta există, şi nu trebuie să fie mai puţin restrictivă decât MMEL; |
| --- | --- |

(iii)

MEL trebuie să se bazeze pe lista minimă de echipamente de referinţă (MMEL), dacă aceasta există, şi nu trebuie să fie mai puţin restrictivă decât MMEL;

8. a.4. operatorul trebuie să instituie şi să menţină un sistem de gestiune pentru a garanta conformitatea cu aceste cerinţe esenţiale de operare şi să încerce să îmbunătăţească permanent acest sistem; şi

8. a.5. operatorul trebuie să dezvolte şi să menţină un program de siguranţă şi de prevenire a accidentelor, inclusiv un program de raportare a evenimentelor, care trebuie folosit de sistemul de gestiune pentru a contribui la îmbunătăţirea permanentă a siguranţei operaţiunilor.

8.b. Exploatarea în scopuri comerciale şi exploatarea navelor cu motorizare complexă trebuie să fie efectuată doar în conformitate cu manualul de operaţiuni al operatorului respectiv. Manualul în cauză trebuie să conţină toate instrucţiunile, informaţiile şi procedurile necesare pentru toate aeronavele exploatate şi pentru ca personalul de exploatare să-şi îndeplinească atribuţiile. Trebuie specificate limitările privind timpul de zbor, perioada de serviciu pentru zbor şi perioada de odihnă pentru membrii echipajului. Manualul de operaţiuni şi reviziile acestuia trebuie să fie conforme cu manualul de zbor aprobat şi trebuie modificate ori de câte ori este necesar.

8.c. Operatorul trebuie să instituie procedurile adecvate pentru a reduce la minimum consecinţele pe care un comportament perturbator al pasagerilor le poate avea asupra operării în condiţii de siguranţă a aeronavei.

8.d. Operatorul trebuie să dezvolte şi să menţină programe de securitate adaptate aeronavei şi tipului de exploatare, care să includă în special:

| i) | siguranţa compartimentului echipajului de zbor; |
| --- | --- |

i)

siguranţa compartimentului echipajului de zbor;

| ii) | o fişă de control pentru procedura de cercetare a aeronavei; |
| --- | --- |

ii)

o fişă de control pentru procedura de cercetare a aeronavei;

| iii) | programe de formare; |
| --- | --- |

iii)

programe de formare;

| iv) | protejarea sistemelor electronice şi computerizate pentru a preveni interferenţele şi coruperea intenţionată a sistemului; şi |
| --- | --- |

iv)

protejarea sistemelor electronice şi computerizate pentru a preveni interferenţele şi coruperea intenţionată a sistemului; şi

| v) | raportarea actelor de interferenţă ilegală. |
| --- | --- |

v)

raportarea actelor de interferenţă ilegală.

În cazul în care măsurile de securitate pot afecta negativ siguranţa operaţiunilor, trebuie evaluate riscurile şi trebuie găsite proceduri adecvate pentru a reduce riscurile de securitate; în acest sens, ar putea fi necesară folosirea unui echipament de specialitate.

8.e. Operatorul trebuie să desemneze un pilot comandant din cadrul echipajului de zbor.

8.f. Prevenirea oboselii trebuie realizată prin folosirea unei liste de serviciu. Pentru fiecare zbor sau serie de zboruri, o astfel de listă de serviciu trebuie să conţină timpul de zbor, perioadele de serviciu pentru zbor, perioadele de serviciu şi de odihnă adaptate. Limitele stabilite în cadrul listei de serviciu trebuie să ţină seama de toţi factorii relevanţi care contribuie la starea de oboseală cum ar fi, în special, numărul de sectoare parcurse, schimbarea fusului orar, privarea de somn, tulburarea ciclului circadian, orele lucrate noaptea, poziţia de lucru, perioadele de serviciu cumulate într-o anumită perioadă de timp, distribuirea atribuţiilor alocate între membrii echipajului, precum şi dotarea cu echipaje mai numeroase.

8.g. Atribuţiile specificate la punctul 6.a şi cele descrise la punctele 6.d şi 6.e trebuie să fie controlate de o organizaţie responsabilă pentru gestionarea operaţiunilor de menţinere a navigabilităţii, care trebuie să îndeplinească, pe lângă cerinţele din anexa I punctul 3.a, următoarele condiţii:

| i) | organizaţia trebuie să fie calificată pentru întreţinerea produselor, pieselor şi echipamentelor de care este responsabilă sau trebuie să fi încheiat un contract cu o organizaţie calificată pentru întreţinerea acestora; şi |
| --- | --- |

i)

organizaţia trebuie să fie calificată pentru întreţinerea produselor, pieselor şi echipamentelor de care este responsabilă sau trebuie să fi încheiat un contract cu o organizaţie calificată pentru întreţinerea acestora; şi

| ii) | organizaţia trebuie să întocmească un manual al organizaţiei care să prezinte, pentru folosul şi orientarea personalului implicat, o descriere a tuturor procedurilor de menţinere a navigabilităţii ale organizaţiei şi care să includă, dacă este cazul, o descriere a procedurilor administrative stabilite între organizaţie şi organizaţia de întreţinere aprobată. |
| --- | --- |

ii)

organizaţia trebuie să întocmească un manual al organizaţiei care să prezinte, pentru folosul şi orientarea personalului implicat, o descriere a tuturor procedurilor de menţinere a navigabilităţii ale organizaţiei şi care să includă, dacă este cazul, o descriere a procedurilor administrative stabilite între organizaţie şi organizaţia de întreţinere aprobată.

8.h. Normele de aplicare a cerinţelor prevăzute la punctele 8.a-8.f trebuie să se bazeze pe o evaluare a riscurilor şi trebuie să fie proporţionale cu importanţa şi obiectul operaţiunii.

ANEXA V

Criteriile pentru entităţile calificate menţionate la articolul 9a

1. Entitatea, directorul acesteia şi personalul responsabil pentru inspecţii nu pot fi implicaţi, direct sau în calitate de reprezentanţi autorizaţi, în proiectarea, fabricarea, comercializarea sau întreţinerea produselor, pieselor, echipamentelor, componentelor sau sistemelor, şi nici în exploatarea, întreţinerea sau folosirea acestora. Aceasta nu exclude posibilitatea unui schimb de informaţii tehnice între organizaţiile implicate şi entitatea calificată.

2. Entitatea şi personalul responsabil pentru procedura de certificare trebuie să-şi îndeplinească atribuţiile cu cel mai înalt nivel de integritate profesională şi de competenţă tehnică şi trebuie să nu se afle sub influenţa vreunei presiuni sau stimulent, în special de natură financiară, care le-ar putea afecta judecata sau rezultatul inspecţiilor, provenite în special de la persoane sau grupuri de persoane afectate de rezultatele activităţilor de certificare.

3. Entitatea trebuie să angajeze personalul necesar şi să posede mijloacele necesare pentru a îndeplini în mod adecvat sarcinile tehnice şi administrative legate de procesul de certificare; de asemenea, ar trebui să aibă acces la echipamentul necesar pentru inspecţiile cu caracter excepţional.

4. Personalul responsabil pentru inspecţie trebuie să dispună de:

| — | o pregătire tehnică şi profesională bună; |
| --- | --- |

—

o pregătire tehnică şi profesională bună;

| — | cunoştinţe satisfăcătoare privind cerinţele legate de activităţile de certificare efectuate, precum şi o experienţă adecvată în astfel de procese; |
| --- | --- |

—

cunoştinţe satisfăcătoare privind cerinţele legate de activităţile de certificare efectuate, precum şi o experienţă adecvată în astfel de procese;

| — | competenţa necesară pentru întocmirea declaraţiilor, documentelor şi rapoartelor necesare pentru a demonstra că inspecţia a fost efectuată. |
| --- | --- |

—

competenţa necesară pentru întocmirea declaraţiilor, documentelor şi rapoartelor necesare pentru a demonstra că inspecţia a fost efectuată.

5. Imparţialitatea personalului de inspecţie trebuie garantată. Remuneraţia acestuia nu poate să depindă de numărul de inspecţii efectuate sau de rezultatele acestor inspecţii.

6. Entitatea trebuie să contracteze o asigurare de răspundere civilă, cu excepţia cazului în care răspunderea este asumată de un stat membru în conformitate cu legislaţia sa naţională.

7. Personalul entităţii trebuie să respecte secretul profesional cu privire la toate informaţiile dobândite în cursul îndeplinirii atribuţiilor lor în conformitate cu prezentul regulament.

P6_TA(2007)0068

Comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 referitoare la propunerea de regulament a Consiliului privind comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin (COM(2006)0487 — C6-0330/2006 — 2006/0162(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului(COM(2006)0487) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului(COM(2006)0487) (1),

| — | având în vedere articolul 37 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0330/2006),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0006/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0006/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să modifice propunerea sa în consecinţă, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să modifice propunerea sa în consecinţă, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenţionează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea Comisiei;

| 5. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Considerentul 5 |
| (5) Pentru a îmbunătăţi funcţionarea pieţei unice, comercializarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin ar trebui organizată într-un mod cât mai transparent. Acest lucru va permite şi o mai bună organizare a producţieicorespunzătoare. În acest sens, este necesar să se precizeze denumirile la vânzare ale cărnii, care trebuie utilizate în fiecare dintre limbile statelor membre, în momentul comercializării cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin. Accesul consumatorilor la informaţie va fi astfel îmbunătăţit. | (5) Pentru a îmbunătăţi funcţionarea pieţei unice, comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin ar trebui organizată într-un mod cât mai transparent. Acest lucru va permite şi o mai bună organizare a producţiei corespunzătoare. În acest sens, este necesar să se precizeze denumirile la vânzare ale cărnii care trebuie utilizate în fiecare dintre limbile statelor membre, în momentul comercializării cărnii
  sau a preparatelor pe bază de carne destinate consumului uman
  , provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin. Accesul consumatorilor la informaţie va fi astfel îmbunătăţit. |
| Amendamentul 2 |
| Considerentul 12 |
| (12) Este, de asemenea, necesar să se prevadă identificarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu o literă reprezentând categoria căreia îi aparţin şi prin indicarea vârstei lor la sacrificare pe etichetele aplicate acesteia. | (12) Este, de asemenea, necesar să se prevadă identificarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu o literă reprezentând categoria căreia îi aparţin,
  prin denumirea lor la vânzare
  şi prin indicarea vârstei lor la sacrificare pe etichetele aplicate acesteia.
  Aceste indicaţii ar trebui să apară şi în toate documentele comerciale. |
| Amendamentul 3 |
| Considerentul 13 |
| (13) Operatorii care doresc să completeze denumirile la vânzare prevăzute de prezentul Regulament cu alte informaţii, oferite voluntar, o pot face în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 16 sau 17 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European şi al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare şi înregistrare a bovinelor şi privind etichetarea cărnii de vită şi mânzat şi a produselor din carne de vită şi mânzat şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului. | (13) Operatorii care doresc să completeze denumirile la vânzare prevăzute de prezentul Regulament cu alte informaţii, oferite voluntar,
  ca de exemplu tipul de hrană pentru animale utilizat
  , o pot face în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 16 sau 17 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European şi al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare şi înregistrare a bovinelor şi privind etichetarea cărnii de vită şi mânzat şi a produselor din carne de vită şi mânzat şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului. |
| Amendamentul 4 |
| Considerentul 14 |
| (14) Pentru a asigura utilizarea corectă a informaţiilor care figurează pe etichete în conformitate cu prezentul regulament este necesar ca datele care permit verificarea corectitudinii acestora să fie înregistrate în toate fazele producţiei şi comercializării. | (14) Pentru a asigura utilizarea corectă a informaţiilor care figurează pe etichete în conformitate cu prezentul regulament este necesar ca datele care permit verificarea corectitudinii acestora să fie înregistrate în toate fazele producţiei şi comercializării.
  Totuşi, la livrarea produsului către consumatorul final, unele dintre aceste informaţii pot fi omise. |
| Amendamentul 5 |
| Considerentul 15a (nou) |
| | (15a) Este necesar ca statele membre să stabilească regimul de sancţiuni aplicabile în caz de încălcare a dispoziţiilor dinprezentul regulament şi să asigure punerea lor în aplicare. Aceste sancţiuni ar trebui să fie proporţionale, dar suficient de disuasive. Ele ar putea merge de la reetichetare sau reexpediere la distrugerea pur şi simplu a acestora. |
| Amendamentul 6 |
| Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin produse în cadrul Comunităţii sau importate din ţările terţe. | Se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin,
  sacrificate după data de ... (2) , fie că această carne este produsă
  în cadrul Comunităţii, fie
  importată
  din ţările terţe. |
| Amendamentul 7 |
| Articolul 1 alineatul (2) |
| (2) Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispoziţiilor Regulamentului
  (CEE) nr. 1208/81
  al Consiliului (3) | (2) Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispoziţiilor Regulamentului
  (CE) nr. 1183/2006
  al Consiliului
  din 24 iulie 2006 privind grila comunitară de clasificare a carcaselor de bovine adulte (4)

  . |
| Amendamentul 8 |
| Articolul 1 alineatul (3) |
| (3) Prezentul regulament nu se aplică în cazul cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin pentru care
  a fost
  înregistrată o denumire de origine sau o indicaţie geografică protejată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006. | (3) Prezentul regulament nu se aplică în cazul cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin pentru care
  este
  înregistrată o denumire de origine sau o indicaţie geografică protejată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006. |
| Amendamentul 9 |
| Articolul 2 |
| În sensul prezentului regulament, prin „carne” se înţelege toate carcasele, carnea cu os sau dezosată şi măruntaiele, tăiate sau nu, provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin, prezentate în stare proaspătă, îngheţată sau congelată, fie că sunt sau nu învelite, sau ambalate. | În sensul prezentului regulament, prin „carne” se înţelege toate carcasele, carnea cu os sau dezosată şi măruntaiele, tăiate sau nu,
  destinate consumului uman
  , provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin, prezentate în stare proaspătă, îngheţată sau congelată, fie că sunt sau nu învelite, sau ambalate.
  Dispoziţiile din prezentul regulament se aplică şi produselor elaborate, transformate sau preparate care conţin carne. |
| Amendamentul 10 |
| Articolul 3 |
| La sacrificare, operatorii, sub controlul autorităţii competente menţionate la articolul 8 alineatul (1), clasifică bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin într-una dintre categoriile stabilite la anexa I. | La sacrificare, operatorii, sub controlul autorităţii competente menţionate la articolul 8 alineatul (1), clasifică bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin într-una dintre categoriile stabilite la anexa I.
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu prezenta dispoziţie. |
| Amendamentul 11 |
| Articolul 4 alineatul (1) paragraful (1) |
| (1) Carnea provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin nu este comercializată în diferitele state membre decât sub denumirea (denumirile) la vânzare care figurează în anexa II, stabilite pentru fiecare dintre statele membre menţionate. | (1) Carnea provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin nu este comercializată în diferitele state membre decât sub denumirea (denumirile) la vânzare care figurează în anexa II, stabilite pentru fiecare dintre statele membre menţionate.
  Această denumire trebuie să figureze în toate documentele comerciale. |
| Amendamentul 12 |
| Articolul 4 alineatul (2a) (nou) |
| | (2a) Prezentul regulament nu se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de peste 8 luni decât în cazul în care este comercializată altfel decât ca „carne bovină”(sau termenul echivalent pentru carnea provenind de la bovinele adulte în alte limbi comunitare). |
| Amendamentul 13 |
| Articolul 5 alineatul (1) partea introductivă |
| (1) Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European şi a Consiliului şi articolelor 13, 14 şi 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000,
  în fiecare fază de producţie şi comercializare
  , operatorii etichetează carnea provenind de la bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu următoarele informaţii: | (1) Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European şi a Consiliului şi articolelor 13, 14 şi 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, operatorii etichetează carnea provenind de la bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu următoarele informaţii: |
| Amendamentul 14 |
| Articolul 5 alineatul (1) litera (a) |
| (a) | litera de identificare a categoriei, astfel cum este definită în anexa I la prezentul regulament; |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Considerentul 5

(5) Pentru a îmbunătăţi funcţionarea pieţei unice, comercializarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin ar trebui organizată într-un mod cât mai transparent. Acest lucru va permite şi o mai bună organizare a producţieicorespunzătoare. În acest sens, este necesar să se precizeze denumirile la vânzare ale cărnii, care trebuie utilizate în fiecare dintre limbile statelor membre, în momentul comercializării cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin. Accesul consumatorilor la informaţie va fi astfel îmbunătăţit.

(5) Pentru a îmbunătăţi funcţionarea pieţei unice, comercializarea cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin ar trebui organizată într-un mod cât mai transparent. Acest lucru va permite şi o mai bună organizare a producţiei corespunzătoare. În acest sens, este necesar să se precizeze denumirile la vânzare ale cărnii care trebuie utilizate în fiecare dintre limbile statelor membre, în momentul comercializării cărnii
  sau a preparatelor pe bază de carne destinate consumului uman
  , provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin. Accesul consumatorilor la informaţie va fi astfel îmbunătăţit.

Amendamentul 2

Considerentul 12

(12) Este, de asemenea, necesar să se prevadă identificarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu o literă reprezentând categoria căreia îi aparţin şi prin indicarea vârstei lor la sacrificare pe etichetele aplicate acesteia.

(12) Este, de asemenea, necesar să se prevadă identificarea cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu o literă reprezentând categoria căreia îi aparţin,
  prin denumirea lor la vânzare
  şi prin indicarea vârstei lor la sacrificare pe etichetele aplicate acesteia.
  Aceste indicaţii ar trebui să apară şi în toate documentele comerciale.

Amendamentul 3

Considerentul 13

(13) Operatorii care doresc să completeze denumirile la vânzare prevăzute de prezentul Regulament cu alte informaţii, oferite voluntar, o pot face în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 16 sau 17 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European şi al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare şi înregistrare a bovinelor şi privind etichetarea cărnii de vită şi mânzat şi a produselor din carne de vită şi mânzat şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului.

(13) Operatorii care doresc să completeze denumirile la vânzare prevăzute de prezentul Regulament cu alte informaţii, oferite voluntar,
  ca de exemplu tipul de hrană pentru animale utilizat
  , o pot face în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 16 sau 17 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European şi al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare şi înregistrare a bovinelor şi privind etichetarea cărnii de vită şi mânzat şi a produselor din carne de vită şi mânzat şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului.

Amendamentul 4

Considerentul 14

(14) Pentru a asigura utilizarea corectă a informaţiilor care figurează pe etichete în conformitate cu prezentul regulament este necesar ca datele care permit verificarea corectitudinii acestora să fie înregistrate în toate fazele producţiei şi comercializării.

(14) Pentru a asigura utilizarea corectă a informaţiilor care figurează pe etichete în conformitate cu prezentul regulament este necesar ca datele care permit verificarea corectitudinii acestora să fie înregistrate în toate fazele producţiei şi comercializării.
  Totuşi, la livrarea produsului către consumatorul final, unele dintre aceste informaţii pot fi omise.

Amendamentul 5

Considerentul 15a (nou)

(15a) Este necesar ca statele membre să stabilească regimul de sancţiuni aplicabile în caz de încălcare a dispoziţiilor dinprezentul regulament şi să asigure punerea lor în aplicare. Aceste sancţiuni ar trebui să fie proporţionale, dar suficient de disuasive. Ele ar putea merge de la reetichetare sau reexpediere la distrugerea pur şi simplu a acestora.

Amendamentul 6

Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf

Se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin produse în cadrul Comunităţii sau importate din ţările terţe.

Se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin,
  sacrificate după data de ... (2) , fie că această carne este produsă
  în cadrul Comunităţii, fie
  importată
  din ţările terţe.

Amendamentul 7

Articolul 1 alineatul (2)

(2) Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispoziţiilor Regulamentului
  (CEE) nr. 1208/81
  al Consiliului (3)

(2) Prezentul regulament se aplică fără a aduce atingere dispoziţiilor Regulamentului
  (CE) nr. 1183/2006
  al Consiliului
  din 24 iulie 2006 privind grila comunitară de clasificare a carcaselor de bovine adulte (4)

  .

Amendamentul 8

Articolul 1 alineatul (3)

(3) Prezentul regulament nu se aplică în cazul cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin pentru care
  a fost
  înregistrată o denumire de origine sau o indicaţie geografică protejată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

(3) Prezentul regulament nu se aplică în cazul cărnii de bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin pentru care
  este
  înregistrată o denumire de origine sau o indicaţie geografică protejată în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

Amendamentul 9

Articolul 2

În sensul prezentului regulament, prin „carne” se înţelege toate carcasele, carnea cu os sau dezosată şi măruntaiele, tăiate sau nu, provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin, prezentate în stare proaspătă, îngheţată sau congelată, fie că sunt sau nu învelite, sau ambalate.

În sensul prezentului regulament, prin „carne” se înţelege toate carcasele, carnea cu os sau dezosată şi măruntaiele, tăiate sau nu,
  destinate consumului uman
  , provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin, prezentate în stare proaspătă, îngheţată sau congelată, fie că sunt sau nu învelite, sau ambalate.
  Dispoziţiile din prezentul regulament se aplică şi produselor elaborate, transformate sau preparate care conţin carne.

Amendamentul 10

Articolul 3

La sacrificare, operatorii, sub controlul autorităţii competente menţionate la articolul 8 alineatul (1), clasifică bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin într-una dintre categoriile stabilite la anexa I.

La sacrificare, operatorii, sub controlul autorităţii competente menţionate la articolul 8 alineatul (1), clasifică bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin într-una dintre categoriile stabilite la anexa I.
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu prezenta dispoziţie.

Amendamentul 11

Articolul 4 alineatul (1) paragraful (1)

(1) Carnea provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin nu este comercializată în diferitele state membre decât sub denumirea (denumirile) la vânzare care figurează în anexa II, stabilite pentru fiecare dintre statele membre menţionate.

(1) Carnea provenind de la bovine în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin nu este comercializată în diferitele state membre decât sub denumirea (denumirile) la vânzare care figurează în anexa II, stabilite pentru fiecare dintre statele membre menţionate.
  Această denumire trebuie să figureze în toate documentele comerciale.

Amendamentul 12

Articolul 4 alineatul (2a) (nou)

(2a) Prezentul regulament nu se aplică cărnii provenind de la bovine în vârstă de peste 8 luni decât în cazul în care este comercializată altfel decât ca „carne bovină”(sau termenul echivalent pentru carnea provenind de la bovinele adulte în alte limbi comunitare).

Amendamentul 13

Articolul 5 alineatul (1) partea introductivă

(1) Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European şi a Consiliului şi articolelor 13, 14 şi 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000,
  în fiecare fază de producţie şi comercializare
  , operatorii etichetează carnea provenind de la bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu următoarele informaţii:

(1) Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1) din Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European şi a Consiliului şi articolelor 13, 14 şi 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, operatorii etichetează carnea provenind de la bovinele în vârstă de douăsprezece luni sau mai puţin cu următoarele informaţii:

Amendamentul 14

Articolul 5 alineatul (1) litera (a)

(a)

litera de identificare a categoriei, astfel cum este definită în anexa I la prezentul regulament;

| (a) | litera de identificare a categoriei, astfel cum este definită în anexa I la prezentul regulament,
  în fiecare fază de producţie şi de comercializare, cu excepţia celei în care produsul este livrat către consumatorul final; |
| --- | --- |

(a)

litera de identificare a categoriei, astfel cum este definită în anexa I la prezentul regulament,
  în fiecare fază de producţie şi de comercializare, cu excepţia celei în care produsul este livrat către consumatorul final;

Amendamentul 15

Articolul 5 alineatul (1) litera (b)

| (b) | denumirea la vânzare, în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

denumirea la vânzare, în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament;

| (b) | denumirea la vânzare, în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament,
  în fiecare fază de producţie şi de comercializare; |
| --- | --- |

(b)

denumirea la vânzare, în conformitate cu articolul 4 din prezentul regulament,
  în fiecare fază de producţie şi de comercializare;

Amendamentul 16

Articolul 5 alineatul (1a) (nou)

(1a) Informaţiile prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b) şi (c) figurează, de asemenea, în toate documentele comerciale.

Amendamentul 17

Articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf

Ele pot să nu impună obligaţia indicării datelor menţionate la alineatul (1) litera (a), cu condiţia asigurării unei informări corecte a cumpărătorului.

eliminat

Amendamentul 18

Articolul 7 paragraful (2) litera (a)

| (a) | indicarea numărului de identificare şi a datei de naştere a animalelor; |
| --- | --- |

(a)

indicarea numărului de identificare şi a datei de naştere a animalelor;

| (a) | indicarea numărului de identificare şi a datei de naştere a animalelor,
  doar în cadrul unităţilor de sacrificare; |
| --- | --- |

(a)

indicarea numărului de identificare şi a datei de naştere a animalelor,
  doar în cadrul unităţilor de sacrificare;

Amendamentul 19

Articolul 8 alineatul (1)

(1) Până la
  [1 iulie 2007],
  statele membre desemnează autoritatea sau autorităţile competente pentru controlul aplicării prezentului regulament şi informează Comisia în legătură cu aceasta.

(1) Până la
  ... (5).,
  statele membre desemnează autoritatea sau autorităţile competente pentru controlul
  oficial al
  aplicării prezentului regulament şi informează Comisia în legătură cu aceasta.

Amendamentul 20

Articolul 9a (nou)

Articolul 9a

Sancţiuni

Statele membre stabilesc regimul de sancţiuni aplicabil în cazul în care, în urma controalelor efectuate, se constată nerespectarea condiţiilor stabilite în prezentul regulament. Aceste sancţiuni trebuie să fie eficiente, proporţionale şi disuasive. Statele membre notifică aceste dispoziţii Comisiei până la data de ... (6)

Amendamentul 21

Articolul 10 alineatul (2)

(2) Pot fi aduse modificări anexelor I şi II, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999.

eliminat

Amendamentul 22

Anexa I paragraful (1) punctul A

A. Categoria
  X
  : bovine în vârstă de opt luni sau mai puţin

A. Categoria
  V
  : bovine în vârstă de opt luni sau mai puţin

Litera de identificare a categoriei:
  X
  ;

Litera de identificare a categoriei:
  V
  ;

Amendamentul 23

Anexa I paragraful (1) punctul B

| B | Categoria
  Y
  : bovine în vârstă de peste opt luni, dar nu mai mult de douăsprezece luni |
| --- | --- |

B

Categoria
  Y
  : bovine în vârstă de peste opt luni, dar nu mai mult de douăsprezece luni

| B | Categoria
  Z
  : bovine în vârstă de peste opt luni, dar nu mai mult de douăsprezece luni |
| --- | --- |

B

Categoria
  Z
  : bovine în vârstă de peste opt luni, dar nu mai mult de douăsprezece luni

Litera de identificare a categoriei:
  Y
  .

Litera de identificare a categoriei:
  Z
  .

Amendamentul 24

Anexa II punctul A partea introductivă

A. Pentru carnea provenind de la bovinele din categoria
  X
  :

A. Pentru carnea provenind de la bovinele din categoria
  V
  :

Amendamentul 25

Anexa II punctul B partea introductivă

B. Pentru carnea provenind de la bovinele din categoria
  Y
  :

B. Pentru carnea provenind de la bovinele din categoria
  Z
  :

---

(1)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)  
  JO L 123 din 7.5.1981, p. 3.

(4)  
  JO L 123 din 7.5.1981, p. 3.

(5)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(6)  
  Douăsprezece luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. şi, în cel mai scurt timp, toate modificările ulterioare privitoare la acestea.

P6_TA(2007)0069

Ratificarea Convenţiei privind munca maritimă, din 2006, a OIM *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2007 privind propunerea de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a Convenţiei privind munca maritimă din 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (COM (2006)0288 — C6-0241/2006 — 2006/0103(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2006)0288) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2006)0288) (1),

| — | având în vedere articolul 42, şi articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42, şi articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0241/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0241/2006),

| — | având în vedere articolul 51 şi articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 şi articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale şi avizul Comisiei pentru transport şi turism (A6-0019/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale şi avizul Comisiei pentru transport şi turism (A6-0019/2007),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite poziţia Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Titlu |
| Propunere de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a
  Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii | Propunere de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a
  Convenţiei privind munca maritimă din 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii |
| Amendamentul 2 |
| Considerentul 1 |
| (1) Convenţia
  consolidată 2006
  a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (denumită în continuare OIM) privind munca maritimă a fost adoptată la 23 februarie 2006 în şedinţa consacrată afacerilor maritime, desfăşurată în cadrul Conferinţei Internaţionale a Muncii reunite la Geneva. | (1) Convenţia
  privind munca maritimă din 2006
  a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (denumită în continuare OIM) a fost adoptată la 23 februarie 2006 în şedinţa consacrată afacerilor maritime desfăşurată în cadrul Conferinţei Internaţionale a Muncii a OIM, reunite la Geneva. |
| Amendamentul 3 |
| Articolul 1 |
| Statele membre sunt autorizate să ratifice Convenţia
  consolidată 2006 a OIM
  privind munca maririmă, adoptată la 23 februarie 2006. | Statele membre sunt autorizate să ratifice Convenţia privind munca maritimă din 2006 a OIM
  , adoptată la 23 februarie 2006. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Titlu

Propunere de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a
  Convenţiei consolidate privind munca maritimă 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii

Propunere de decizie a Consiliului privind autorizarea ratificării de către statele membre, în interesul Comunităţii Europene, a
  Convenţiei privind munca maritimă din 2006 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii

Amendamentul 2

Considerentul 1

(1) Convenţia
  consolidată 2006
  a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (denumită în continuare OIM) privind munca maritimă a fost adoptată la 23 februarie 2006 în şedinţa consacrată afacerilor maritime, desfăşurată în cadrul Conferinţei Internaţionale a Muncii reunite la Geneva.

(1) Convenţia
  privind munca maritimă din 2006
  a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (denumită în continuare OIM) a fost adoptată la 23 februarie 2006 în şedinţa consacrată afacerilor maritime desfăşurată în cadrul Conferinţei Internaţionale a Muncii a OIM, reunite la Geneva.

Amendamentul 3

Articolul 1

Statele membre sunt autorizate să ratifice Convenţia
  consolidată 2006 a OIM
  privind munca maririmă, adoptată la 23 februarie 2006.

Statele membre sunt autorizate să ratifice Convenţia privind munca maritimă din 2006 a OIM
  , adoptată la 23 februarie 2006.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

P6_TA(2007)0070

Servicii sociale de interes general

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (2006/2134(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona: serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (COM(2006)0177) şi documentul de lucru al serviciilor Comisiei, anexat la comunicarea menţionată (SEC(2006)0516) (Comunicarea Comisiei privind SSIG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona: serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (COM(2006)0177) şi documentul de lucru al serviciilor Comisiei, anexat la comunicarea menţionată (SEC(2006)0516) (Comunicarea Comisiei privind SSIG),

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolele 2, 5, 16, 86, 136, 137 alineatul (1) literele (j) şi (k), 143, 144 şi 145, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolele 2, 5, 16, 86, 136, 137 alineatul (1) literele (j) şi (k), 143, 144 şi 145,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (1), în special articolul 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (1), în special articolul 36,

| — | având în vedere proiectul de Tratat de instituire a unei Constituţii pentru Europa (2), în special articolele II-94 şi III-122, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Tratat de instituire a unei Constituţii pentru Europa (2), în special articolele II-94 şi III-122,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în piaţa internă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în piaţa internă (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European de la Bruxelles din 23 şi 24 martie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European de la Bruxelles din 23 şi 24 martie 2006,

| — | având în vedere rezoluţia sa din 14 ianuarie 2004 referitoare la Cartea verde privind serviciile de interes general (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 14 ianuarie 2004 referitoare la Cartea verde privind serviciile de interes general (4),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 15 martie 2006 privind protecţia socială şi integrarea socială (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 15 martie 2006 privind protecţia socială şi integrarea socială (5),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 6 septembrie 2006 referitoare la un Model social european pentru viitor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 6 septembrie 2006 referitoare la un Model social european pentru viitor (6),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 27 septembrie 2006 referitoare la Cartea albă a Comisiei privind serviciile de interes general (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 27 septembrie 2006 referitoare la Cartea albă a Comisiei privind serviciile de interes general (7),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale şi avizul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară, al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, al Comisiei pentru afaceri juridice şi al Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe (A6-0057/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale şi avizul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară, al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, al Comisiei pentru afaceri juridice şi al Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe (A6-0057/2007),

| A. | întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) constituie unul din pilonii fundamentali ai modelului social european, au un rol esenţial în garantarea păcii sociale şi a coeziunii economice, sociale şi teritoriale a Uniunii Europene, precum şi una din modalităţile prin care pot fi atinse obiectivele Strategiei de la Lisabona, |
| --- | --- |

A.

întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) constituie unul din pilonii fundamentali ai modelului social european, au un rol esenţial în garantarea păcii sociale şi a coeziunii economice, sociale şi teritoriale a Uniunii Europene, precum şi una din modalităţile prin care pot fi atinse obiectivele Strategiei de la Lisabona,

| B. | întrucât SSIG au, de asemenea, ca obiectiv realizarea unor valori comune la nivel european, cum ar fi, printre altele, justiţia socială, egalitatea, solidaritatea şi dezvoltarea democraţiei şi a libertăţii şi întrucât scopul ultim al SSIG este acela de a garanta drepturile fundamentale ale cetăţenilor şi de a respecta demnitatea umană, |
| --- | --- |

B.

întrucât SSIG au, de asemenea, ca obiectiv realizarea unor valori comune la nivel european, cum ar fi, printre altele, justiţia socială, egalitatea, solidaritatea şi dezvoltarea democraţiei şi a libertăţii şi întrucât scopul ultim al SSIG este acela de a garanta drepturile fundamentale ale cetăţenilor şi de a respecta demnitatea umană,

| C. | întrucât SSIG nu ar trebui privite ca reprezentând o povară administrativă pentru autorităţi, ci, dimpotrivă, ca generând efecte economice externe de tip pozitiv în termeni de creştere economică, prosperitate, ocuparea forţei de muncă şi coeziune socială, |
| --- | --- |

C.

întrucât SSIG nu ar trebui privite ca reprezentând o povară administrativă pentru autorităţi, ci, dimpotrivă, ca generând efecte economice externe de tip pozitiv în termeni de creştere economică, prosperitate, ocuparea forţei de muncă şi coeziune socială,

| D. | întrucât SSIG sunt prestate într-un mediu dinamic, la care acestea trebuie să se adapteze în permanenţă, în scopul menţinerii unor niveluri ridicate de calitate şi de eficacitate, |
| --- | --- |

D.

întrucât SSIG sunt prestate într-un mediu dinamic, la care acestea trebuie să se adapteze în permanenţă, în scopul menţinerii unor niveluri ridicate de calitate şi de eficacitate,

| E. | întrucât disponibilitatea serviciilor sociale esenţiale variază considerabil de la un stat membru la altul; întrucât, în ciuda acestui fapt, serviciile respective trebuie asigurate pe întreg teritoriul Uniunii, pentru garantarea coeziunii sale economice, sociale şi teritoriale, |
| --- | --- |

E.

întrucât disponibilitatea serviciilor sociale esenţiale variază considerabil de la un stat membru la altul; întrucât, în ciuda acestui fapt, serviciile respective trebuie asigurate pe întreg teritoriul Uniunii, pentru garantarea coeziunii sale economice, sociale şi teritoriale,

| F. | întrucât există o anumită ambiguitate conceptuală în legătură cu o serie de noţiuni fundamentale în acest domeniu, cum ar fi „serviciu public”, „serviciu de interes general”, „serviciu de interes economic general” şi „serviciu social de interes general”, iar această ambiguitate se păstrează şi în acte comunitare de dată recentă, contribuind, astfel, la sublinierea ideii de insecuritate juridică observată în acest sector, |
| --- | --- |

F.

întrucât există o anumită ambiguitate conceptuală în legătură cu o serie de noţiuni fundamentale în acest domeniu, cum ar fi „serviciu public”, „serviciu de interes general”, „serviciu de interes economic general” şi „serviciu social de interes general”, iar această ambiguitate se păstrează şi în acte comunitare de dată recentă, contribuind, astfel, la sublinierea ideii de insecuritate juridică observată în acest sector,

| G. | întrucât lipsa unei reglementări normative în acest domeniu a dat naştere unui volum vast de interpretări jurisprudenţiale, care nu sunt întotdeauna consecvente; întrucât toate sectoarele interesate solicită un cadru operaţional clar prin care să se limiteze la minimum nevoia de interpretare jurisprudenţială, scopul său fiind obţinerea unei maxime securităţi juridice, |
| --- | --- |

G.

întrucât lipsa unei reglementări normative în acest domeniu a dat naştere unui volum vast de interpretări jurisprudenţiale, care nu sunt întotdeauna consecvente; întrucât toate sectoarele interesate solicită un cadru operaţional clar prin care să se limiteze la minimum nevoia de interpretare jurisprudenţială, scopul său fiind obţinerea unei maxime securităţi juridice,

| H. | întrucât, prin urmare, trebuie realizată, cât mai rapid cu putinţă, o clarificare a conceptelor din acest domeniu şi a cadrului juridic în care operează SSIG, îndeosebi o clarificare a principiului de „interes general” şi a normelor în materie de concurenţă şi de ajutoare publice, |
| --- | --- |

H.

întrucât, prin urmare, trebuie realizată, cât mai rapid cu putinţă, o clarificare a conceptelor din acest domeniu şi a cadrului juridic în care operează SSIG, îndeosebi o clarificare a principiului de „interes general” şi a normelor în materie de concurenţă şi de ajutoare publice,

| I. | întrucât serviciile sociale nu trebuie, sub nici o formă, reduse la o categorie reziduală definită prin faptul că acestea nu pot fi asimilate nici serviciilor comerciale, nici celor de interes economic general; întrucât, pe de altă parte, având în vedere segmentul social ale cărui nevoi sunt satisfăcute prin aceste servicii, precum şi caracteristicile lor în termeni de organizare, finanţare şi misiune, SSIG trebuie considerate o categorie specifică şi distinctă de servicii, fundamentală pentru societate, |
| --- | --- |

I.

întrucât serviciile sociale nu trebuie, sub nici o formă, reduse la o categorie reziduală definită prin faptul că acestea nu pot fi asimilate nici serviciilor comerciale, nici celor de interes economic general; întrucât, pe de altă parte, având în vedere segmentul social ale cărui nevoi sunt satisfăcute prin aceste servicii, precum şi caracteristicile lor în termeni de organizare, finanţare şi misiune, SSIG trebuie considerate o categorie specifică şi distinctă de servicii, fundamentală pentru societate,

| J. | întrucât sectorul SSIG asigură locuri de muncă pentru un număr din ce în ce mai mare de persoane, iar gradul de ocupare a forţei de muncă în acest sector depăşeşte media din alte sectoare economice, un număr mare de femei fiind angajate în acest domeniu de activitate, în cadrul căruia se regăsesc modele interesante de flexibilitate profesională, cum ar fi desfăşurarea unei activităţi în funcţie de un program parţial, programul flexibil de lucru sau voluntariatul, care trebuie promovate şi să beneficieze de o protecţie corespunzătoare în conformitate cu legislaţia muncii; întrucât, pe de altă parte, în domeniul de activitate al SSIG se constată, de asemenea, prezenţa unor situaţii îngrijorătoare de nesiguranţă profesională, care trebuie evitate, |
| --- | --- |

J.

întrucât sectorul SSIG asigură locuri de muncă pentru un număr din ce în ce mai mare de persoane, iar gradul de ocupare a forţei de muncă în acest sector depăşeşte media din alte sectoare economice, un număr mare de femei fiind angajate în acest domeniu de activitate, în cadrul căruia se regăsesc modele interesante de flexibilitate profesională, cum ar fi desfăşurarea unei activităţi în funcţie de un program parţial, programul flexibil de lucru sau voluntariatul, care trebuie promovate şi să beneficieze de o protecţie corespunzătoare în conformitate cu legislaţia muncii; întrucât, pe de altă parte, în domeniul de activitate al SSIG se constată, de asemenea, prezenţa unor situaţii îngrijorătoare de nesiguranţă profesională, care trebuie evitate,

| K. | întrucât serviciile de sănătate, excluse din cuprinsul Comunicării Comisiei privind SSIG, constituie, la rândul lor, SSIG, ambele având, prin urmare, caracteristici şi obiective comune; recunoscând, totuşi, caracterul specific al serviciilor medicale, care derivă din complexitatea organizării lor şi din sarcina financiară pe care acestea o impun administraţiilor publice ale statelor membre, |
| --- | --- |

K.

întrucât serviciile de sănătate, excluse din cuprinsul Comunicării Comisiei privind SSIG, constituie, la rândul lor, SSIG, ambele având, prin urmare, caracteristici şi obiective comune; recunoscând, totuşi, caracterul specific al serviciilor medicale, care derivă din complexitatea organizării lor şi din sarcina financiară pe care acestea o impun administraţiilor publice ale statelor membre,

| 1. | salută iniţiativa Comisiei, care se corelează cu punerea în aplicare a Cărţii albe privind serviciile de interes general şi are ca scop garantarea unui cadru conceptual şi legal specific acestor servicii; consideră, totuşi, că, în comunicarea sa privind SSIG, Comisia nu oferă clarificări suficiente în legătură cu clasificarea şi definirea SSIG şi amână luarea unei decizii privind cadrul juridic care ar trebui să li se aplice; |
| --- | --- |

1.

salută iniţiativa Comisiei, care se corelează cu punerea în aplicare a Cărţii albe privind serviciile de interes general şi are ca scop garantarea unui cadru conceptual şi legal specific acestor servicii; consideră, totuşi, că, în comunicarea sa privind SSIG, Comisia nu oferă clarificări suficiente în legătură cu clasificarea şi definirea SSIG şi amână luarea unei decizii privind cadrul juridic care ar trebui să li se aplice;

| 2. | îşi reafirmă angajamentul pentru SSIG moderne şi de înaltă calitate, bazate pe valorile de egalitate, solidaritate, legalitate şi respectarea demnităţii umane, precum şi pe principiile de accesibilitate, serviciu universal, eficienţă, gestiune economică a resurselor, continuitate, apropiere în raport cu utilizatorii şi transparenţă, care contribuie la realizarea misiunilor Comunităţii, astfel cum sunt acestea definite în articolele 2 şi 3 din tratat; |
| --- | --- |

2.

îşi reafirmă angajamentul pentru SSIG moderne şi de înaltă calitate, bazate pe valorile de egalitate, solidaritate, legalitate şi respectarea demnităţii umane, precum şi pe principiile de accesibilitate, serviciu universal, eficienţă, gestiune economică a resurselor, continuitate, apropiere în raport cu utilizatorii şi transparenţă, care contribuie la realizarea misiunilor Comunităţii, astfel cum sunt acestea definite în articolele 2 şi 3 din tratat;

| 3. | este convins că SSIG constituie un mijloc propriu de consolidare a dimensiunii sociale a Strategiei de la Lisabona, de atingere a obiectivelor din cadrul Agendei sociale şi de abordare a unei serii de provocări, cum ar fi globalizarea, schimbările industriale, progresul tehnologic, schimbările demografice, migraţiile şi modificarea modelelor sociale şi de ocupare a forţei de muncă, contribuind, astfel, la dezvoltarea unei Europe sociale; |
| --- | --- |

3.

este convins că SSIG constituie un mijloc propriu de consolidare a dimensiunii sociale a Strategiei de la Lisabona, de atingere a obiectivelor din cadrul Agendei sociale şi de abordare a unei serii de provocări, cum ar fi globalizarea, schimbările industriale, progresul tehnologic, schimbările demografice, migraţiile şi modificarea modelelor sociale şi de ocupare a forţei de muncă, contribuind, astfel, la dezvoltarea unei Europe sociale;

| 4. | salută recunoaşterea, de către Comisie, a caracterului specific al principalelor elemente care definesc SSIG, prin care acestea se disting de alte tipuri de servicii; consideră, totuşi, că acceptarea criteriilor de organizare, care, în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind SSIG, constituie trăsăturile distinctive ale SSIG nu poate fi realizată decât în mod provizoriu şi orientativ, în aşteptarea unor concluzii definitive ca urmare a procesului de consultare pe care Comisia s-a angajat să îl deruleze împreună cu statele membre, prestatorii şi utilizatorii de SSIG; |
| --- | --- |

4.

salută recunoaşterea, de către Comisie, a caracterului specific al principalelor elemente care definesc SSIG, prin care acestea se disting de alte tipuri de servicii; consideră, totuşi, că acceptarea criteriilor de organizare, care, în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind SSIG, constituie trăsăturile distinctive ale SSIG nu poate fi realizată decât în mod provizoriu şi orientativ, în aşteptarea unor concluzii definitive ca urmare a procesului de consultare pe care Comisia s-a angajat să îl deruleze împreună cu statele membre, prestatorii şi utilizatorii de SSIG;

| 5. | consideră că ar fi eronată o abordare a SSIG de natură să instituie o tensiune artificială între normele relative la concurenţă, ajutor de stat şi piaţă internă, pe de o parte, şi conceptele de serviciu public, de interes general şi de coeziune socială, pe de altă parte; consideră, dimpotrivă, că este necesară o conciliere a acestora, prin promovarea unor sinergii pozitive între aspectul economic şi cel social; afirmă, totuşi, că, în cazul SSIG, normele relative la concurenţă, la ajutor de stat şi la piaţa internă trebuie să fie compatibile cu obligaţiile de serviciu public, şi nu vice versa; |
| --- | --- |

5.

consideră că ar fi eronată o abordare a SSIG de natură să instituie o tensiune artificială între normele relative la concurenţă, ajutor de stat şi piaţă internă, pe de o parte, şi conceptele de serviciu public, de interes general şi de coeziune socială, pe de altă parte; consideră, dimpotrivă, că este necesară o conciliere a acestora, prin promovarea unor sinergii pozitive între aspectul economic şi cel social; afirmă, totuşi, că, în cazul SSIG, normele relative la concurenţă, la ajutor de stat şi la piaţa internă trebuie să fie compatibile cu obligaţiile de serviciu public, şi nu vice versa;

| 6. | recunoaşte că, în cadrul SSIG, intră în concurenţă doi factori a căror conciliere este indispensabilă: pe de o parte, principiul subsidiarităţii, care afirmă libertatea autorităţilor publice naţionale de a defini, organiza şi finanţa SSIG după cum consideră de cuviinţă, precum şi principiul proporţionalităţii şi, pe de altă parte, responsabilitatea comună a Comunităţii, în conformitate cu tratatul, îndeosebi în virtutea articolului 16, şi existenţa unor valori şi principii fundamentale împărtăşite la nivel european şi respectate în mod general, graţie unei reglementări ale SSIG prin care acestea sunt puse în slujba drepturilor omului şi a demnităţii persoanei; |
| --- | --- |

6.

recunoaşte că, în cadrul SSIG, intră în concurenţă doi factori a căror conciliere este indispensabilă: pe de o parte, principiul subsidiarităţii, care afirmă libertatea autorităţilor publice naţionale de a defini, organiza şi finanţa SSIG după cum consideră de cuviinţă, precum şi principiul proporţionalităţii şi, pe de altă parte, responsabilitatea comună a Comunităţii, în conformitate cu tratatul, îndeosebi în virtutea articolului 16, şi existenţa unor valori şi principii fundamentale împărtăşite la nivel european şi respectate în mod general, graţie unei reglementări ale SSIG prin care acestea sunt puse în slujba drepturilor omului şi a demnităţii persoanei;

| 7. | consideră, totuşi, că, având în vedere specificitatea SSIG, care rezidă în natura acestor servicii şi în situaţia beneficiarilor lor, misiunea de interes general care le este atribuită şi incapacitatea pieţei de a satisface anumite solicitări de prestaţii sociale, ar trebui să se acorde prioritate, în situaţia apariţiei unui conflict, apărării interesului general, element caracteristic şi primordial al SSIG; |
| --- | --- |

7.

consideră, totuşi, că, având în vedere specificitatea SSIG, care rezidă în natura acestor servicii şi în situaţia beneficiarilor lor, misiunea de interes general care le este atribuită şi incapacitatea pieţei de a satisface anumite solicitări de prestaţii sociale, ar trebui să se acorde prioritate, în situaţia apariţiei unui conflict, apărării interesului general, element caracteristic şi primordial al SSIG;

| 8. | constată cu îngrijorare, în acest context, tentativele recente de a aplica anumitor SSIG o reglementare şi principii proprii altor servicii, inclusiv serviciilor de interes economic general, fără a ţine seama de elementele şi de principiile prin care SSIG se disting de celelalte servicii; |
| --- | --- |

8.

constată cu îngrijorare, în acest context, tentativele recente de a aplica anumitor SSIG o reglementare şi principii proprii altor servicii, inclusiv serviciilor de interes economic general, fără a ţine seama de elementele şi de principiile prin care SSIG se disting de celelalte servicii;

| 9. | salută intenţia Comisiei de a continua aprofundarea procesului de consultare, în vederea clarificării condiţiilor de punere în aplicare a anumitor norme comunitare aplicabile serviciilor sociale; consideră, totuşi, că procesul de consultare aprofundată propus ar trebui să se încheie înainte de jumătatea anului 2007 şi solicită Comisiei elaborarea unei decizii care să precizeze modalităţile de urmărire a acestui proces şi de identificare a celei mai bune abordări la care să se opteze, ţinând îndeosebi seama de nevoia şi de legitimitatea unei propuneri legislative sectoriale; |
| --- | --- |

9.

salută intenţia Comisiei de a continua aprofundarea procesului de consultare, în vederea clarificării condiţiilor de punere în aplicare a anumitor norme comunitare aplicabile serviciilor sociale; consideră, totuşi, că procesul de consultare aprofundată propus ar trebui să se încheie înainte de jumătatea anului 2007 şi solicită Comisiei elaborarea unei decizii care să precizeze modalităţile de urmărire a acestui proces şi de identificare a celei mai bune abordări la care să se opteze, ţinând îndeosebi seama de nevoia şi de legitimitatea unei propuneri legislative sectoriale;

| 10. | invită Comisia şi statele membre să protejeze şi să promoveze modalităţi de ocupare a forţei de muncă întâlnite în mod frecvent în sectorul SSIG, printre care ocuparea locurilor de muncă de către femei, programul flexibil de lucru, desfăşurarea unei activităţi în funcţie de un program parţial şi opţiunea pentru voluntariat, evitându-se, totodată, situaţiile de fraudă şi de nesiguranţă ocupaţională, deteriorarea condiţiilor de muncă pentru persoanele care îşi desfăşoară activitatea în acest sector sau utilizarea unui personal necalificat sau calificat în mod nesatisfăcător; invită, de asemenea, Comisia să includă, în cadrul întregului proces de consultare şi în raportul său, aspectele privind integrarea dimensiunii de egalitate între femei şi bărbaţi; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia şi statele membre să protejeze şi să promoveze modalităţi de ocupare a forţei de muncă întâlnite în mod frecvent în sectorul SSIG, printre care ocuparea locurilor de muncă de către femei, programul flexibil de lucru, desfăşurarea unei activităţi în funcţie de un program parţial şi opţiunea pentru voluntariat, evitându-se, totodată, situaţiile de fraudă şi de nesiguranţă ocupaţională, deteriorarea condiţiilor de muncă pentru persoanele care îşi desfăşoară activitatea în acest sector sau utilizarea unui personal necalificat sau calificat în mod nesatisfăcător; invită, de asemenea, Comisia să includă, în cadrul întregului proces de consultare şi în raportul său, aspectele privind integrarea dimensiunii de egalitate între femei şi bărbaţi;

| 11. | invită Comisia, statele membre şi prestatorii de SSIG, având în vedere factori ca stresul, programul de lucru (în schimburi sau de noapte) şi caracterul periculos sau suprasolicitant, care caracterizează anumite activităţi din sfera serviciilor sociale, să iniţieze programe de formare profesională orientate către adaptarea la aceste circumstanţe şi capacitatea de a le depăşi, în vederea garantării unor servicii de mai bună calitate şi a îmbunătăţirii condiţiilor de trai şi de desfăşurare a activităţii pentru lucrătorii din acest sector; consideră, de asemenea, că, având în vedere caracterul evolutiv al nevoilor de prestaţii sociale, autorităţile publice trebuie să garanteze că lucrătorii sociali din acest domeniu dispun de un înalt nivel de formare profesională; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia, statele membre şi prestatorii de SSIG, având în vedere factori ca stresul, programul de lucru (în schimburi sau de noapte) şi caracterul periculos sau suprasolicitant, care caracterizează anumite activităţi din sfera serviciilor sociale, să iniţieze programe de formare profesională orientate către adaptarea la aceste circumstanţe şi capacitatea de a le depăşi, în vederea garantării unor servicii de mai bună calitate şi a îmbunătăţirii condiţiilor de trai şi de desfăşurare a activităţii pentru lucrătorii din acest sector; consideră, de asemenea, că, având în vedere caracterul evolutiv al nevoilor de prestaţii sociale, autorităţile publice trebuie să garanteze că lucrătorii sociali din acest domeniu dispun de un înalt nivel de formare profesională;

| 12. | felicită Comisia pentru iniţiativa sa de a realiza consultări cu toate părţile angajate în definirea şi organizarea SSIG; consideră că acest dialog va duce la sporirea transparenţei şi la îmbunătăţirea calităţii acestor servicii, precum şi la consolidarea principiilor şi a valorilor aflate la baza lor; |
| --- | --- |

12.

felicită Comisia pentru iniţiativa sa de a realiza consultări cu toate părţile angajate în definirea şi organizarea SSIG; consideră că acest dialog va duce la sporirea transparenţei şi la îmbunătăţirea calităţii acestor servicii, precum şi la consolidarea principiilor şi a valorilor aflate la baza lor;

| 13. | invită Comisia şi statele membre să respecte diversitatea modalităţilor de organizare şi de gestionare a SSIG, a resurselor şi a metodelor de finanţare proprii acestor servicii; solicită, de asemenea, crearea unor parteneriate public-privat în cadrul cărora să se presteze acest tip de servicii, garantând, în acelaşi timp, promovarea interesului general şi furnizarea unor servicii eficiente şi de înaltă calitate; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia şi statele membre să respecte diversitatea modalităţilor de organizare şi de gestionare a SSIG, a resurselor şi a metodelor de finanţare proprii acestor servicii; solicită, de asemenea, crearea unor parteneriate public-privat în cadrul cărora să se presteze acest tip de servicii, garantând, în acelaşi timp, promovarea interesului general şi furnizarea unor servicii eficiente şi de înaltă calitate;

| 14. | consideră că diferitele autorităţi publice competente ale statelor membre sunt libere să decidă dacă SSIG ar trebui prestate de societăţi de asigurare, alte organizaţii sociale sau societăţi private, în situaţiile în care prestarea acestor servicii de către operatorii din sectorul privat este compatibilă cu respectarea principiului de interes general, însă consideră că autorităţile publice ar trebui să fie capabile să verifice, în orice moment, respectarea principiilor şi valorilor proprii SSIG de către prestatorii de servicii şi conformitatea prestării cu cerinţele precizate în prealabil de către autorităţi; |
| --- | --- |

14.

consideră că diferitele autorităţi publice competente ale statelor membre sunt libere să decidă dacă SSIG ar trebui prestate de societăţi de asigurare, alte organizaţii sociale sau societăţi private, în situaţiile în care prestarea acestor servicii de către operatorii din sectorul privat este compatibilă cu respectarea principiului de interes general, însă consideră că autorităţile publice ar trebui să fie capabile să verifice, în orice moment, respectarea principiilor şi valorilor proprii SSIG de către prestatorii de servicii şi conformitatea prestării cu cerinţele precizate în prealabil de către autorităţi;

| 15. | salută participarea societăţilor, în cadrul responsabilităţii lor sociale, la finanţarea, sprijinirea şi prestarea SSIG şi invită Comisia şi statele membre să îi asocieze, într-o mai mare măsură, pe partenerii sociali la elaborarea abordărilor de acest tip, în conformitate cu tradiţiile specifice fiecărui stat membru |
| --- | --- |

15.

salută participarea societăţilor, în cadrul responsabilităţii lor sociale, la finanţarea, sprijinirea şi prestarea SSIG şi invită Comisia şi statele membre să îi asocieze, într-o mai mare măsură, pe partenerii sociali la elaborarea abordărilor de acest tip, în conformitate cu tradiţiile specifice fiecărui stat membru

| 16. | constată că, într-o serie de state membre, descentralizarea administrativă în favoarea autorităţilor regionale sau locale în scopul furnizării de SSIG nu a fost însoţită de alocarea unor resurse bugetare suficiente, care să le permită acestora asigurarea unui nivel cantitativ şi calitativ optim de prestare a acestor servicii; invită, prin urmare, statele membre să ia toate măsurile pentru ca transferul competenţelor de la nivel central la acela al autorităţilor regionale şi locale în scopul prestării de SSIG să fie însoţită de alocarea unor resurse bugetare adecvate; |
| --- | --- |

16.

constată că, într-o serie de state membre, descentralizarea administrativă în favoarea autorităţilor regionale sau locale în scopul furnizării de SSIG nu a fost însoţită de alocarea unor resurse bugetare suficiente, care să le permită acestora asigurarea unui nivel cantitativ şi calitativ optim de prestare a acestor servicii; invită, prin urmare, statele membre să ia toate măsurile pentru ca transferul competenţelor de la nivel central la acela al autorităţilor regionale şi locale în scopul prestării de SSIG să fie însoţită de alocarea unor resurse bugetare adecvate;

| 17. | recomandă crearea unui forum, sub auspiciile Parlamentului, la care să participe organizaţiile sociale europene şi reprezentanţi ai Comisiei şi ai Consiliului, în vederea asigurării îndrumării necesare desfăşurării acestui proces; |
| --- | --- |

17.

recomandă crearea unui forum, sub auspiciile Parlamentului, la care să participe organizaţiile sociale europene şi reprezentanţi ai Comisiei şi ai Consiliului, în vederea asigurării îndrumării necesare desfăşurării acestui proces;

| 18. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei. |
| --- | --- |

18.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei.

---

(1)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

(2)  JO C 310, 16.12.2004, p. 1.

(3)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(4)  JO C 92 E, 16.4.2004, p. 294.

(5)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 304.

(6)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 141.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0380.

P6_TA(2007)0071

Încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniţi în cadrul Consiliului, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (COM(2006)0169) (proiect de acord „Noiembrie 2005”), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniţi în cadrul Consiliului, privind încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (COM(2006)0169) (proiect de acord „Noiembrie 2005”),

| — | având în vedere textul noului proiect de acord asupra căruia au convenit, la 2 martie 2007, delegaţiile UE şi SUA, în Bruxelles („proiectul de acord din 2 martie 2007”), |
| --- | --- |

—

având în vedere textul noului proiect de acord asupra căruia au convenit, la 2 martie 2007, delegaţiile UE şi SUA, în Bruxelles („proiectul de acord din 2 martie 2007”),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 17 ianuarie 2006 privind dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 17 ianuarie 2006 privind dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei (1),

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene a hotărât că mai multe acorduri bilaterale între statele membre şi SUA în domeniul aviaţiei contravin principiilor legislaţiei UE şi întrucât încheierea unui acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei reprezintă cea mai bună modalitate de a garanta respectarea, pe deplin, a legislaţiei UE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene a hotărât că mai multe acorduri bilaterale între statele membre şi SUA în domeniul aviaţiei contravin principiilor legislaţiei UE şi întrucât încheierea unui acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei reprezintă cea mai bună modalitate de a garanta respectarea, pe deplin, a legislaţiei UE,

| B. | întrucât pieţele UE şi SUA ale transportului aerian reprezintă împreună 60 % din traficul aerian mondial şi un acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei ar fi benefic consumatorilor de pe cele două părţi ale Atlanticului şi ar putea servi ca exemplu liberalizării şi convergenţei de reglementare la nivel mondial, |
| --- | --- |

B.

întrucât pieţele UE şi SUA ale transportului aerian reprezintă împreună 60 % din traficul aerian mondial şi un acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei ar fi benefic consumatorilor de pe cele două părţi ale Atlanticului şi ar putea servi ca exemplu liberalizării şi convergenţei de reglementare la nivel mondial,

| C. | întrucât Consiliul a estimat că proiectul de acord finalizat în noiembrie 2005 nu prevede un echilibru suficient al posibilităţilor, dacă SUA nu va oferi operatorilor de transport europeni şanse mai multe de a ajunge pe piaţa internă americană prin intermediul investiţiilor şi al participărilor în cadrul companiilor aeriene americane, |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul a estimat că proiectul de acord finalizat în noiembrie 2005 nu prevede un echilibru suficient al posibilităţilor, dacă SUA nu va oferi operatorilor de transport europeni şanse mai multe de a ajunge pe piaţa internă americană prin intermediul investiţiilor şi al participărilor în cadrul companiilor aeriene americane,

| D. | întrucât Ministerul Transporturilor american a reacţionat publicând un aviz referitor la o propunere de reglementare în care modera interpretarea obligaţiei legale impuse companiilor aeriene americane de a se afla sub controlul efectiv al cetăţenilor americani, dar, în decembrie 2006, ministerul a decis să retragă acest aviz, după ce a analizat o multitudine de remarci publice, inclusiv cele trimise de către Congresul SUA, |
| --- | --- |

D.

întrucât Ministerul Transporturilor american a reacţionat publicând un aviz referitor la o propunere de reglementare în care modera interpretarea obligaţiei legale impuse companiilor aeriene americane de a se afla sub controlul efectiv al cetăţenilor americani, dar, în decembrie 2006, ministerul a decis să retragă acest aviz, după ce a analizat o multitudine de remarci publice, inclusiv cele trimise de către Congresul SUA,

| E. | întrucât aceste elemente au condus la o nouă rundă de negocieri ce au avut drept rezultat proiectul de acord din 2 martie 2007, de la Bruxelles, |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste elemente au condus la o nouă rundă de negocieri ce au avut drept rezultat proiectul de acord din 2 martie 2007, de la Bruxelles,

| F. | întrucât, într-un astfel de acord, convergenţa reglementărilor este deosebit de importantă, în special reglementările privind siguranţa, securitatea, mediul şi drepturile sociale ale lucrătorilor, |
| --- | --- |

F.

întrucât, într-un astfel de acord, convergenţa reglementărilor este deosebit de importantă, în special reglementările privind siguranţa, securitatea, mediul şi drepturile sociale ale lucrătorilor,

Principii generale

| 1. | recunoaşte importanţa acordului UE-SUA în domeniul aviaţiei atât pentru valoarea acestuia, cât şi pentru faptul că reprezintă un exemplu pentru acordurile ulterioare; |
| --- | --- |

1.

recunoaşte importanţa acordului UE-SUA în domeniul aviaţiei atât pentru valoarea acestuia, cât şi pentru faptul că reprezintă un exemplu pentru acordurile ulterioare;

| 2. | salută, prin urmare, proiectul de acord din 2 martie 2007, acesta constituind un pas important către o piaţă transatlantică integrată a transportului aerian în beneficiul consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

salută, prin urmare, proiectul de acord din 2 martie 2007, acesta constituind un pas important către o piaţă transatlantică integrată a transportului aerian în beneficiul consumatorilor;

| 3. | ar fi preferat încheierea unui acord general echilibrat care să acopere toate aspectele deschiderii pieţei şi ale convergenţei reglementare în locul unei abordări treptate în cadrul unor acorduri parţiale; |
| --- | --- |

3.

ar fi preferat încheierea unui acord general echilibrat care să acopere toate aspectele deschiderii pieţei şi ale convergenţei reglementare în locul unei abordări treptate în cadrul unor acorduri parţiale;

| 4. | salută, prin urmare, articolul 21 al proiectului de acord din 2 martie 2007, care cuprinde un program de lucru şi un calendar precis al negocierilor privind un acord în a doua etapă, în cuprinsul căruia sunt prevăzute dispoziţii care permit părţilor să suspende drepturile menţionate în acordul în prima etapă, în cazul în care după 30 de luni de la începerea negocierilor privind un acord în a doua etapă nu s-a ajuns la un rezultat privind un astfel de acord; |
| --- | --- |

4.

salută, prin urmare, articolul 21 al proiectului de acord din 2 martie 2007, care cuprinde un program de lucru şi un calendar precis al negocierilor privind un acord în a doua etapă, în cuprinsul căruia sunt prevăzute dispoziţii care permit părţilor să suspende drepturile menţionate în acordul în prima etapă, în cazul în care după 30 de luni de la începerea negocierilor privind un acord în a doua etapă nu s-a ajuns la un rezultat privind un astfel de acord;

| 5. | invită miniştrii transporturilor să aprobe proiectul de acord din 2 martie 2007, în cadrul reuniunii Consiliului din 22 şi 23 martie 2007; |
| --- | --- |

5.

invită miniştrii transporturilor să aprobe proiectul de acord din 2 martie 2007, în cadrul reuniunii Consiliului din 22 şi 23 martie 2007;

Deschiderea pieţei

| 6. | subliniază faptul că un nou acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei ar trebui echilibrat în ceea ce priveşte accesul la piaţă, ţinând cont şi de aspecte precum cabotajul, dreptul la stabilire, proprietatea, controalele de facto şi ajutorul de stat; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că un nou acord între UE şi SUA în domeniul aviaţiei ar trebui echilibrat în ceea ce priveşte accesul la piaţă, ţinând cont şi de aspecte precum cabotajul, dreptul la stabilire, proprietatea, controalele de facto şi ajutorul de stat;

| 7. | salută, prin urmare, printre altele, o serie de dispoziţii ale proiectului de acord din 2 martie 2007, referitoare la proprietate, investiţii şi control (anexa 4), franciză şi utilizarea mărcilor (anexa 5), precum şi la deschiderea programului „Fly America” pentru operatorii de transport din UE; |
| --- | --- |

7.

salută, prin urmare, printre altele, o serie de dispoziţii ale proiectului de acord din 2 martie 2007, referitoare la proprietate, investiţii şi control (anexa 4), franciză şi utilizarea mărcilor (anexa 5), precum şi la deschiderea programului „Fly America” pentru operatorii de transport din UE;

| 8. | cu toate acestea, regretă că nu s-a înregistrat niciun progres cu privire la cabotaj şi că posibilitatea ca operatorii de transport din UE să exercite un control efectiv asupra unei companii aeriene din SUA rămâne limitat, în ciuda unor dispoziţii extinse cu privire la deţinerea capitalului; |
| --- | --- |

8.

cu toate acestea, regretă că nu s-a înregistrat niciun progres cu privire la cabotaj şi că posibilitatea ca operatorii de transport din UE să exercite un control efectiv asupra unei companii aeriene din SUA rămâne limitat, în ciuda unor dispoziţii extinse cu privire la deţinerea capitalului;

| 9. | subliniază faptul că subvenţiile guvernamentale acordate companiilor aeriene pot denatura concurenţa şi invită ambele părţi să limiteze folosirea acestora la minim, salutând, în acelaşi timp, procedurile în cadrul cărora părţile se pot informa reciproc şi pot discuta măsurile luate de oricare dintre părţi; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că subvenţiile guvernamentale acordate companiilor aeriene pot denatura concurenţa şi invită ambele părţi să limiteze folosirea acestora la minim, salutând, în acelaşi timp, procedurile în cadrul cărora părţile se pot informa reciproc şi pot discuta măsurile luate de oricare dintre părţi;

Convergenţa de reglementare

| 10. | constată că dezvoltarea convergenţei de reglementare este tratată, doar în mod parţial, în cadrul proiectului de acord din 2 martie 2007 şi este lăsată, în mare măsură, în seama comitetului mixt; |
| --- | --- |

10.

constată că dezvoltarea convergenţei de reglementare este tratată, doar în mod parţial, în cadrul proiectului de acord din 2 martie 2007 şi este lăsată, în mare măsură, în seama comitetului mixt;

| 11. | constată, în plus, că elementele din proiectul de acord din 2 martie 2007 care abordează convergenţa de reglementare se referă, în special, la dispoziţiile privind siguranţa şi securitatea şi foarte puţin la aspectele de mediu şi cele sociale; |
| --- | --- |

11.

constată, în plus, că elementele din proiectul de acord din 2 martie 2007 care abordează convergenţa de reglementare se referă, în special, la dispoziţiile privind siguranţa şi securitatea şi foarte puţin la aspectele de mediu şi cele sociale;

Siguranţă şi securitate

| 12. | salută cooperarea între autorităţile responsabile din UE şi din SUA în domeniul siguranţei aviaţiei, atât la nivel comunitar şi federal, cât şi la nivelul statelor (membre) si respectiv a statelor; |
| --- | --- |

12.

salută cooperarea între autorităţile responsabile din UE şi din SUA în domeniul siguranţei aviaţiei, atât la nivel comunitar şi federal, cât şi la nivelul statelor (membre) si respectiv a statelor;

| 13. | constată importanţa listei negre europene a operatorilor de transport şi a sistemului SUA de monitorizare a respectării standardelor de către operatorii de transport şi invită ambele părţi să facă schimb de informaţii în acest sens; |
| --- | --- |

13.

constată importanţa listei negre europene a operatorilor de transport şi a sistemului SUA de monitorizare a respectării standardelor de către operatorii de transport şi invită ambele părţi să facă schimb de informaţii în acest sens;

| 14. | constată importanţa măsurilor de securitate pentru aviaţie, însă descurajează adoptarea de măsuri excesive sau necoordonate care nu se bazează pe evaluarea corespunzătoare a riscurilor; |
| --- | --- |

14.

constată importanţa măsurilor de securitate pentru aviaţie, însă descurajează adoptarea de măsuri excesive sau necoordonate care nu se bazează pe evaluarea corespunzătoare a riscurilor;

| 15. | invită Comisia şi SUA să reexamineze eficienţa măsurilor suplimentare de securitate intrate în vigoare din 2001, pentru a elimina dubla utilizare şi lacunele din lanţul de securitate; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia şi SUA să reexamineze eficienţa măsurilor suplimentare de securitate intrate în vigoare din 2001, pentru a elimina dubla utilizare şi lacunele din lanţul de securitate;

| 16. | subliniază faptul că intimitatea cetăţenilor europeni şi americani ar trebui respectată atunci când are loc un schimb de date personale ale pasagerilor între UE şi SUA, astfel cum se menţionează în Rezoluţiile Parlamentului din 13 martie 2003 (2) şi 7 septembrie 2006 (3); subliniază, în această privinţă, că este urgent să se ajungă la standarde mondiale în ceea ce priveşte protecţia datelor şi viaţa privată; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că intimitatea cetăţenilor europeni şi americani ar trebui respectată atunci când are loc un schimb de date personale ale pasagerilor între UE şi SUA, astfel cum se menţionează în Rezoluţiile Parlamentului din 13 martie 2003 (2) şi 7 septembrie 2006 (3); subliniază, în această privinţă, că este urgent să se ajungă la standarde mondiale în ceea ce priveşte protecţia datelor şi viaţa privată;

| 17. | susţine conceptul de „control de securitate unic”, verificarea pasagerilor şi a bagajelor efectuându-se doar la începutul călătoriei, şi nu la fiecare transfer; |
| --- | --- |

17.

susţine conceptul de „control de securitate unic”, verificarea pasagerilor şi a bagajelor efectuându-se doar la începutul călătoriei, şi nu la fiecare transfer;

Mediu

| 18. | recunoaşte că sectorul aviaţiei are mai multe efecte negative asupra mediului, în special ca sursă de zgomot şi ca un factor, precum alte mijloace de transport, care contribuie semnificativ la schimbările climatice, şi că aceste efecte se vor intensifica odată cu dezvoltarea aviaţiei; |
| --- | --- |

18.

recunoaşte că sectorul aviaţiei are mai multe efecte negative asupra mediului, în special ca sursă de zgomot şi ca un factor, precum alte mijloace de transport, care contribuie semnificativ la schimbările climatice, şi că aceste efecte se vor intensifica odată cu dezvoltarea aviaţiei;

| 19. | constată că dispoziţiile articolului 15 din proiectul de acord din 2 martie 2007 subliniază, în special, posibilele efecte adverse ale măsurilor privind mediul şi nevoia de a le reduce, în loc să sublinieze nevoia de a lua măsuri privind mediul în domeniul aviaţiei; |
| --- | --- |

19.

constată că dispoziţiile articolului 15 din proiectul de acord din 2 martie 2007 subliniază, în special, posibilele efecte adverse ale măsurilor privind mediul şi nevoia de a le reduce, în loc să sublinieze nevoia de a lua măsuri privind mediul în domeniul aviaţiei;

| 20. | subliniază, prin urmare, nevoia ca atât UE, cât şi SUA să ia măsuri eficiente în vederea reducerii impactului negativ al aviaţiei asupra mediului, fără excluderea prealabilă a oricăror instrumente de reglementare, financiare sau de alt fel pentru îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

20.

subliniază, prin urmare, nevoia ca atât UE, cât şi SUA să ia măsuri eficiente în vederea reducerii impactului negativ al aviaţiei asupra mediului, fără excluderea prealabilă a oricăror instrumente de reglementare, financiare sau de alt fel pentru îndeplinirea acestui obiectiv;

| 21. | salută propunerea Comisiei de a include aviaţia în sistemul european de comercializare a cotelor de emisie în vederea reducerii impactului sectorului aviatic asupra schimbărilor climatice; subliniază necesitatea realizării, din timp, a unor negocieri cu SUA, pentru a integra transportul aerian transatlantic în sistemul european de comercializare a cotelor de emisie până în 2012 şi pentru ca această integrare să se efectueze în termenul stabilit; |
| --- | --- |

21.

salută propunerea Comisiei de a include aviaţia în sistemul european de comercializare a cotelor de emisie în vederea reducerii impactului sectorului aviatic asupra schimbărilor climatice; subliniază necesitatea realizării, din timp, a unor negocieri cu SUA, pentru a integra transportul aerian transatlantic în sistemul european de comercializare a cotelor de emisie până în 2012 şi pentru ca această integrare să se efectueze în termenul stabilit;

| 22. | invită ambele părţi să facă schimb de experienţă privind reducerea zgomotului, recunoscând diferenţele în circumstanţele locale; |
| --- | --- |

22.

invită ambele părţi să facă schimb de experienţă privind reducerea zgomotului, recunoscând diferenţele în circumstanţele locale;

| 23. | salută punctele 34 şi 35 ale Memorandumului de consultări, anexat proiectului de acord din 2 martie 2007, în temeiul cărora SUA şi UE convin să colaboreze în cadrul Organizaţiei Internaţionale a Aviaţiei Civile şi al G8 în vederea reducerii zgomotului aeronavelor şi a emisiilor poluante ale acestora; salută intenţia autorităţilor americane şi europene competente de a consolida cooperarea lor tehnică în domeniile cercetării ştiinţifice asupra climei, al cercetării şi dezvoltării tehnologice, al utilizării eficiente a carburanţilor şi al reducerii emisiilor în transportul aerian; |
| --- | --- |

23.

salută punctele 34 şi 35 ale Memorandumului de consultări, anexat proiectului de acord din 2 martie 2007, în temeiul cărora SUA şi UE convin să colaboreze în cadrul Organizaţiei Internaţionale a Aviaţiei Civile şi al G8 în vederea reducerii zgomotului aeronavelor şi a emisiilor poluante ale acestora; salută intenţia autorităţilor americane şi europene competente de a consolida cooperarea lor tehnică în domeniile cercetării ştiinţifice asupra climei, al cercetării şi dezvoltării tehnologice, al utilizării eficiente a carburanţilor şi al reducerii emisiilor în transportul aerian;

Politica socială

| 24. | invită actorii din UE şi SUA din sectorul aviaţiei să participe la un dialog continuu asupra standardelor sociale, să promoveze înţelegerea reciprocă şi să aibă ca obiectiv un nivel egal şi, în acelaşi timp, ridicat de condiţii sociale; |
| --- | --- |

24.

invită actorii din UE şi SUA din sectorul aviaţiei să participe la un dialog continuu asupra standardelor sociale, să promoveze înţelegerea reciprocă şi să aibă ca obiectiv un nivel egal şi, în acelaşi timp, ridicat de condiţii sociale;

| 25. | invită Comisia să pledeze pentru introducerea în acord de trimiteri la legislaţia internaţională relevantă privind drepturile sociale în orice eventual acord, în special standardele de muncă incluse în convenţiile fundamentale ale Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM 1930-1999), orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale (1976, revizuite în 2000) şi Convenţia de la Roma privind legea aplicabilă obligaţiilor contractuale (1980); |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să pledeze pentru introducerea în acord de trimiteri la legislaţia internaţională relevantă privind drepturile sociale în orice eventual acord, în special standardele de muncă incluse în convenţiile fundamentale ale Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM 1930-1999), orientările OCDE pentru întreprinderile multinaţionale (1976, revizuite în 2000) şi Convenţia de la Roma privind legea aplicabilă obligaţiilor contractuale (1980);

| 26. | insistă ca legislaţia socială a UE să se aplice angajaţilor recrutaţi şi/sau care lucrează în statele membre, în special Directiva de stabilire a unui cadru general de informare şi consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (2002/14/CE, 98/59/CE şi 80/987/CEE), Directiva privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviaţia civilă (2000/79/CE) şi Directiva privind detaşarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (96/71/CE); |
| --- | --- |

26.

insistă ca legislaţia socială a UE să se aplice angajaţilor recrutaţi şi/sau care lucrează în statele membre, în special Directiva de stabilire a unui cadru general de informare şi consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (2002/14/CE, 98/59/CE şi 80/987/CEE), Directiva privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviaţia civilă (2000/79/CE) şi Directiva privind detaşarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (96/71/CE);

Desfăşurarea negocierilor

| 27. | invită Comisia să asigure informarea şi consultarea aprofundată a Parlamentului European şi a tuturor actorilor relevanţi înainte şi în timpul negocierilor celei de a doua etape; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să asigure informarea şi consultarea aprofundată a Parlamentului European şi a tuturor actorilor relevanţi înainte şi în timpul negocierilor celei de a doua etape;

| 28. | salută ideea organizării, în mod regulat, de reuniuni între deputaţii în Parlamentul European şi Congresul SUA, în vederea discutării chestiunilor relevante privind Acordul UE-SUA în domeniul aviaţiei; |
| --- | --- |

28.

salută ideea organizării, în mod regulat, de reuniuni între deputaţii în Parlamentul European şi Congresul SUA, în vederea discutării chestiunilor relevante privind Acordul UE-SUA în domeniul aviaţiei;

*

**

| 29. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi Congresului SUA. |
| --- | --- |

29.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi Congresului SUA.

---

(1)  JO C 287 E, 24.11.2006, p.84.

(2)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 381.

(3)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 250.

P6_TA(2007)0072

Neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2007 privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară

Parlamentul European,

| — | având în vedere cea de-a treia sesiune a Comisiei de pregătire (PrepCom) a Conferinţei de revizuire din 2010 privind Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), prevăzută a avea loc la Viena, în perioada 30 aprilie - 11 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treia sesiune a Comisiei de pregătire (PrepCom) a Conferinţei de revizuire din 2010 privind Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), prevăzută a avea loc la Viena, în perioada 30 aprilie - 11 mai 2007,

| — | având în vedere consensul din cadrul Uniunii Europene în ceea ce priveşte relansarea şi consolidarea TNP începând din prezent şi până la viitoarea Conferinţă de revizuire a TNP, care va avea loc în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere consensul din cadrul Uniunii Europene în ceea ce priveşte relansarea şi consolidarea TNP începând din prezent şi până la viitoarea Conferinţă de revizuire a TNP, care va avea loc în 2010,

| — | având în vedere Rezoluţiile 1540 (2004) şi 1673 (2006) ale Consiliului de Securitate al ONU privind neproliferarea armelor de distrugere în masă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţiile 1540 (2004) şi 1673 (2006) ale Consiliului de Securitate al ONU privind neproliferarea armelor de distrugere în masă,

| — | având în vedere punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate şi, în special, a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate şi, în special, a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

| — | având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind TNP, în special Rezoluţia sa de mare amploare adoptată la 10 martie 2005 privind Conferinţa de revizuire a Tratatului de neproliferare nucleară din 2005 — Arme nucleare în Coreea de Nord şi Iran (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind TNP, în special Rezoluţia sa de mare amploare adoptată la 10 martie 2005 privind Conferinţa de revizuire a Tratatului de neproliferare nucleară din 2005 — Arme nucleare în Coreea de Nord şi Iran (1),

| — | având în vedere Poziţia comună a Consiliului 2005/329/PESC din data de 25 aprilie 2005 privind Conferinţa de revizuire din 2005 a părţilor la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziţia comună a Consiliului 2005/329/PESC din data de 25 aprilie 2005 privind Conferinţa de revizuire din 2005 a părţilor la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (2),

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | având în vedere consensul major din cadrul Uniunii Europene în ceea ce priveşte relansarea şi consolidarea TNP, începând din prezent şi până la viitoarea Conferinţă de revizuire a TNP, care va avea loc în 2010, |
| --- | --- |

A.

având în vedere consensul major din cadrul Uniunii Europene în ceea ce priveşte relansarea şi consolidarea TNP, începând din prezent şi până la viitoarea Conferinţă de revizuire a TNP, care va avea loc în 2010,

| B. | subliniind faptul că Strategia europeană de securitate, Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă şi Rezoluţia 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al ONU accentuează importanţa neproliferării şi a dezarmării nucleare, descriind proliferarea armelor de distrugere în masă şi mijloacele acestora de transport la ţintă ca reprezentând una dintre cele mai importante ameninţări la adresa păcii şi a securităţii internaţionale, |
| --- | --- |

B.

subliniind faptul că Strategia europeană de securitate, Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă şi Rezoluţia 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al ONU accentuează importanţa neproliferării şi a dezarmării nucleare, descriind proliferarea armelor de distrugere în masă şi mijloacele acestora de transport la ţintă ca reprezentând una dintre cele mai importante ameninţări la adresa păcii şi a securităţii internaţionale,

| C. | reamintind că Grupul la nivel înalt pe probleme legate de ameninţări, provocări şi schimbări, instituit de Secretarul General al ONU, a declarat în raportul său intitulat „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună”, că „ne apropiem de un punct în care erodarea regimului de neproliferare ar putea deveni ireversibilă şi antrena o cascadă de proliferări”, |
| --- | --- |

C.

reamintind că Grupul la nivel înalt pe probleme legate de ameninţări, provocări şi schimbări, instituit de Secretarul General al ONU, a declarat în raportul său intitulat „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună”, că „ne apropiem de un punct în care erodarea regimului de neproliferare ar putea deveni ireversibilă şi antrena o cascadă de proliferări”,

| D. | având în vedere consensul crescând la nivel internaţional privind nevoia urgentă de dezarmare nucleară, promovată de către Coaliţia pentru o nouă agendă şi în Declaraţia de la Roma a Reuniunii la nivel înalt a laureaţilor Premiului Nobel pentru Pace (convocată de Mihail Gorbaciov şi de primarul Romei, Walter Veltroni) la 30 noiembrie 2006, |
| --- | --- |

D.

având în vedere consensul crescând la nivel internaţional privind nevoia urgentă de dezarmare nucleară, promovată de către Coaliţia pentru o nouă agendă şi în Declaraţia de la Roma a Reuniunii la nivel înalt a laureaţilor Premiului Nobel pentru Pace (convocată de Mihail Gorbaciov şi de primarul Romei, Walter Veltroni) la 30 noiembrie 2006,

| E. | subliniind rolul parlamentelor şi al deputaţilor în promovarea neproliferării armelor nucleare şi a dezarmării nucleare şi salutând, în acest context, eforturile Reţelei parlamentare mondiale pentru dezarmarea nucleară, |
| --- | --- |

E.

subliniind rolul parlamentelor şi al deputaţilor în promovarea neproliferării armelor nucleare şi a dezarmării nucleare şi salutând, în acest context, eforturile Reţelei parlamentare mondiale pentru dezarmarea nucleară,

| 1. | îşi reafirmă convingerea că TNP reprezintă piatra de temelie a regimului mondial de neproliferare nucleară, fundaţia esenţială pentru promovarea cooperării în ceea ce priveşte utilizarea paşnică a energiei nucleare şi un element important pentru continuarea obiectivului de realizare a dezarmării nucleare şi a dezarmării generale în conformitate cu articolul VI al acestuia; |
| --- | --- |

1.

îşi reafirmă convingerea că TNP reprezintă piatra de temelie a regimului mondial de neproliferare nucleară, fundaţia esenţială pentru promovarea cooperării în ceea ce priveşte utilizarea paşnică a energiei nucleare şi un element important pentru continuarea obiectivului de realizare a dezarmării nucleare şi a dezarmării generale în conformitate cu articolul VI al acestuia;

| 2. | invită toate statele ale căror activităţi încalcă regimul de neproliferare să pună capăt atitudinii lor necugetate şi iresponsabile şi să îşi respecte în totalitate obligaţiile asumate în temeiul TNP; reiterează invitaţia adresată tuturor statelor care nu au aderat la TNP să se conformeze de bună voie şi să adere la tratat; |
| --- | --- |

2.

invită toate statele ale căror activităţi încalcă regimul de neproliferare să pună capăt atitudinii lor necugetate şi iresponsabile şi să îşi respecte în totalitate obligaţiile asumate în temeiul TNP; reiterează invitaţia adresată tuturor statelor care nu au aderat la TNP să se conformeze de bună voie şi să adere la tratat;

| 3. | îndeamnă atât Consiliul, cât şi Comisia să participe în mod activ la discuţiile care vor avea loc la Viena, în cadrul reuniunii Comisiei de pregătire a TNP şi să îşi aducă o contribuţie coordonată, substanţială şi vizibilă în vederea ajungerii la un rezultat pozitiv în cadrul Conferinţei de revizuire a TNP din 2010; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă atât Consiliul, cât şi Comisia să participe în mod activ la discuţiile care vor avea loc la Viena, în cadrul reuniunii Comisiei de pregătire a TNP şi să îşi aducă o contribuţie coordonată, substanţială şi vizibilă în vederea ajungerii la un rezultat pozitiv în cadrul Conferinţei de revizuire a TNP din 2010;

| 4. | invită atât Consiliul, cât şi Comisia să expună clar măsurile pe care le preconizează în vederea consolidării TNP şi a realizării unui multilateralism eficient, astfel cum este prevăzut în Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată în decembrie 2003; |
| --- | --- |

4.

invită atât Consiliul, cât şi Comisia să expună clar măsurile pe care le preconizează în vederea consolidării TNP şi a realizării unui multilateralism eficient, astfel cum este prevăzut în Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată în decembrie 2003;

| 5. | afirmă că, dacă se doreşte ca eforturile multilaterale să fie eficiente, acestea trebuie să fie încadrate întro viziune bine dezvoltată privind crearea, cât mai curând posibil, a unei lumi fără arme nucleare; |
| --- | --- |

5.

afirmă că, dacă se doreşte ca eforturile multilaterale să fie eficiente, acestea trebuie să fie încadrate întro viziune bine dezvoltată privind crearea, cât mai curând posibil, a unei lumi fără arme nucleare;

| 6. | îndeamnă Preşedinţia Consiliului să prezinte în fiecare an până la Conferinţa de revizuire din 2010 rapoarte de activitate asupra punerii în aplicare a fiecăreia dintre cele 43 de măsuri adoptate în cadrul Poziţiei comune a Consiliului 2005/329/PESC, precum şi o listă cu noi angajamente pe care Consiliul speră să le realizeze la Conferinţa de revizuire a TNP din 2010; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Preşedinţia Consiliului să prezinte în fiecare an până la Conferinţa de revizuire din 2010 rapoarte de activitate asupra punerii în aplicare a fiecăreia dintre cele 43 de măsuri adoptate în cadrul Poziţiei comune a Consiliului 2005/329/PESC, precum şi o listă cu noi angajamente pe care Consiliul speră să le realizeze la Conferinţa de revizuire a TNP din 2010;

| 7. | îndeamnă Preşedinţia Consiliului să promoveze în cadrul Comisiei de pregătire a TNP o serie de iniţiative privind dezarmarea, bazate pe „Principiile şi obiectivele pentru neproliferare nucleară şi dezarmare”, convenită la sfârşitul Conferinţei de revizuire a TNP din 1995 şi pe cele „13 Măsuri practice” stabilite în unanimitate la Conferinţa de revizuire a TNP din 2000, care trebuie îmbunătăţite şi puse în aplicare în vederea înregistrării de progrese şi pentru a se evita regresul sau stagnarea; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Preşedinţia Consiliului să promoveze în cadrul Comisiei de pregătire a TNP o serie de iniţiative privind dezarmarea, bazate pe „Principiile şi obiectivele pentru neproliferare nucleară şi dezarmare”, convenită la sfârşitul Conferinţei de revizuire a TNP din 1995 şi pe cele „13 Măsuri practice” stabilite în unanimitate la Conferinţa de revizuire a TNP din 2000, care trebuie îmbunătăţite şi puse în aplicare în vederea înregistrării de progrese şi pentru a se evita regresul sau stagnarea;

| 8. | îndeamnă cu precădere Preşedinţia Consiliului să depăşească impasul actual în ceea ce priveşte instituirea unui tratat verificabil privind interzicerea producerii de material fisil, să accelereze semnarea şi ratificarea Tratatului privind interzicerea completă a testelor nucleare (CTBT) de către toate statele, în special acele state a căror ratificare este necesară pentru intrarea în vigoare a tratatului, să pledeze pentru încetarea completă a tuturor testelor nucleare până la intrarea în vigoare a CTBT şi să acorde prioritate importanţei pe care o are diminuarea riscului presupus de terorismul nuclear, prin dezvoltarea şi consolidarea unor controale eficiente la frontieră şi ale exportului de materiale, echipament şi/sau tehnologii sensibile legate de armele de distrugere în masă; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă cu precădere Preşedinţia Consiliului să depăşească impasul actual în ceea ce priveşte instituirea unui tratat verificabil privind interzicerea producerii de material fisil, să accelereze semnarea şi ratificarea Tratatului privind interzicerea completă a testelor nucleare (CTBT) de către toate statele, în special acele state a căror ratificare este necesară pentru intrarea în vigoare a tratatului, să pledeze pentru încetarea completă a tuturor testelor nucleare până la intrarea în vigoare a CTBT şi să acorde prioritate importanţei pe care o are diminuarea riscului presupus de terorismul nuclear, prin dezvoltarea şi consolidarea unor controale eficiente la frontieră şi ale exportului de materiale, echipament şi/sau tehnologii sensibile legate de armele de distrugere în masă;

| 9. | invită comunitatea internaţională să promoveze anumite iniţiative pentru un proces multilateral la nivel internaţional de îmbogăţire a uraniului sub supravegherea Agenţiei Internaţionale pentru Energia Atomică (AIEA); |
| --- | --- |

9.

invită comunitatea internaţională să promoveze anumite iniţiative pentru un proces multilateral la nivel internaţional de îmbogăţire a uraniului sub supravegherea Agenţiei Internaţionale pentru Energia Atomică (AIEA);

| 10. | recomandă trimiterea unei delegaţii a Parlamentului European la Viena, care să participe la activităţile Comisiei de pregătire a TNP; solicită Preşedinţiei Consiliului să includă reprezentanţi ai Parlamentului European în delegaţia UE (delegaţia UE la Conferinţa ONU privind armele de calibru mic, care a avut loc în 2006 la New York, serveşte drept precedent); |
| --- | --- |

10.

recomandă trimiterea unei delegaţii a Parlamentului European la Viena, care să participe la activităţile Comisiei de pregătire a TNP; solicită Preşedinţiei Consiliului să includă reprezentanţi ai Parlamentului European în delegaţia UE (delegaţia UE la Conferinţa ONU privind armele de calibru mic, care a avut loc în 2006 la New York, serveşte drept precedent);

| 11. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, precum şi Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, guvernelor şi parlamentelor din statele membre ale Organizaţiei Naţiunilor Unite, Directorului General al Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA), Reţelei parlamentare pentru dezarmarea nucleară, primarilor pentru pace şi celorlalţi organizatori ai conferinţei internaţionale privind dezarmarea nucleară, care este programată pentru data de 19 aprilie 2007 la Parlamentul European. |
| --- | --- |

11.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, precum şi Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, guvernelor şi parlamentelor din statele membre ale Organizaţiei Naţiunilor Unite, Directorului General al Agenţiei Internaţionale pentru Energie Atomică (AIEA), Reţelei parlamentare pentru dezarmarea nucleară, primarilor pentru pace şi celorlalţi organizatori ai conferinţei internaţionale privind dezarmarea nucleară, care este programată pentru data de 19 aprilie 2007 la Parlamentul European.

---

(1)  JO C 320E, 15.12.2005, p.253.

(2)  JO L 106, 27.4.2005, p.32.

---

Joi, 15 martie 2007

| 13.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 301/149 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 301/149

---

PROCES-VERBAL

(2007/C 301 E/04)

DESFĂŞURAREA ŞEDINŢEI

PREZIDEAZĂ: Pierre MOSCOVICI

Vicepreşedinte

1.   Deschiderea şedinţei

Şedinţa a fost deschisă la ora 10.05.

*

- *

A intervenit Carl Schlyter, care s-a referit la intervenţia sa din ziua anterioară (punctul 15 al PV din 14.03.2007) şi a adus o precizare lingvistică privind versiunea suedeză a raportului Muscardini, adoptat în octombrie 2006 (P6_TA(2006)0450).

2.   Depunere de documente

Au fost depuse următoarele documente de către Consiliu şi Comisie:

| — | Propunere de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind protecţia mediului prin dreptul penal (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))






  retrimis | fond: URI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI, LIBE |

—

Propunere de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind protecţia mediului prin dreptul penal (COM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

retrimis

fond: URI

aviz: ENVI, LIBE

| — | Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2001/114/CE privind anumite sortimente de lapte conservat, parţial sau integral deshidratat şi destinat consumului uman (COM(2007) 0058 [[01]] — C6-0083/2007 — 2007/0025(CNS))






  retrimis | fond: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI |

—

Propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2001/114/CE privind anumite sortimente de lapte conservat, parţial sau integral deshidratat şi destinat consumului uman (COM(2007) 0058 [[01]] — C6-0083/2007 — 2007/0025(CNS))

retrimis

fond: AGRI

aviz: ENVI

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 privind organizarea comună a pieţei în sectorul laptelui şi produselor lactate (COM(2007)0058 [[02]] — C6-0084/2007 — 2007/0026(CNS))






  retrimis | fond: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 privind organizarea comună a pieţei în sectorul laptelui şi produselor lactate (COM(2007)0058 [[02]] — C6-0084/2007 — 2007/0026(CNS))

retrimis

fond: AGRI

aviz: ENVI

| — | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2597/97 de stabilire a unor norme suplimentare privind organizarea comună a pieţei în sectorul laptelui şi produselor lactate în ceea ce priveşte laptele de consum (COM(2007)0058 [[03]] — C6-0085/2007 — 2007/0027(CNS))






  retrimis | fond: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | aviz: ENVI |

—

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2597/97 de stabilire a unor norme suplimentare privind organizarea comună a pieţei în sectorul laptelui şi produselor lactate în ceea ce priveşte laptele de consum (COM(2007)0058 [[03]] — C6-0085/2007 — 2007/0027(CNS))

retrimis

fond: AGRI

aviz: ENVI

| — | Propunere de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile şi acumulatorii şi deşeurile de baterii şi acumulatori, în ceea ce priveşte competenţele de executare conferite Comisiei (COM(2007)0093 — C6-0088/2007 — 2007/0036(COD))






  retrimis | fond: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile şi acumulatorii şi deşeurile de baterii şi acumulatori, în ceea ce priveşte competenţele de executare conferite Comisiei (COM(2007)0093 — C6-0088/2007 — 2007/0036(COD))

retrimis

fond: ENVI

| — | Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului referitor la statisticile trimestriale privind locurile de muncă vacante în Comunitate (COM(2007)0076 — C6-0090/2007 — 2007/0033(COD))






  retrimis | fond: EMPL |
| --- | --- | --- |
| | aviz: BUDG, ECON |

—

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului referitor la statisticile trimestriale privind locurile de muncă vacante în Comunitate (COM(2007)0076 — C6-0090/2007 — 2007/0033(COD))

retrimis

fond: EMPL

aviz: BUDG, ECON

| — | Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităţilor teritoriale de statistică (NUTS), având în vedere aderarea Bulgariei şi a României la Uniunea Europeană (COM(2007)0095 — C6-0091/2007 — 2007/0038(COD))






  retrimis | fond: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităţilor teritoriale de statistică (NUTS), având în vedere aderarea Bulgariei şi a României la Uniunea Europeană (COM(2007)0095 — C6-0091/2007 — 2007/0038(COD))

retrimis

fond: REGI

| — | Propunere de virament de credite DEC 08/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0159 — C6-0092/2007 — 2007/2045(GBD))






  retrimis | fond: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Propunere de virament de credite DEC 08/2007 — Sectiunea III — Comisie (SEC(2007)0159 — C6-0092/2007 — 2007/2045(GBD))

retrimis

fond: BUDG

3.   Constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (dezbatere)

Raport privind constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI)) — Comisia pentru dezvoltare regională.

Raportor: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

Francesco Musotto şi-a prezentat raportul.

A intervenit Neelie Kroes (membră a Comisiei)

Au intervenit: Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, Stavros Arnaoutakis, în numele Grupului PSE, Elspeth Attwooll, în numele Grupului ALDE, Mieczysław Edmund Janowski, în numele Grupului UEN, Alyn Smith, în numele Grupului Verts/ALE, Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, Derek Roland Clark, în numele Grupului IND/DEM, Luca Romagnoli, în numele Grupului ITS, Nikolaos Vakalis, Catherine Stihler, Alfonso Andria, Pedro Guerreiro, Margie Sudre, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Giusto Catania, Rolf Berend, Paulo Casaca şi Sérgio Marques.

PREZIDEAZĂ: Luigi COCILOVO

Vicepreşedinte

Au intervenit: Andrzej Jan Szejna, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Antonio López-Istúriz White, Giuseppe Castiglione şi Neelie Kroes

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.11 al PV din 15.03.2007.

4.   Autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (dezbatere)

Raport privind autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI)) — Comisia pentru dezvoltare.

Raportor: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

Pierre Schapira şi-a prezentat raportul.

A intervenit Neelie Kroes (membră a Comisiei).

Au intervenit: Manolis Mavrommatis, în numele Grupului PPE-DE, Atanas Paparizov, în numele Grupului PSE, Jean Marie Beaupuy, în numele Grupului ALDE, Wiesław Stefan Kuc, în numele Grupului UEN, Luisa Morgantini, în numele Grupului GUE/NGL, Alessandro Battilocchio, Gay Mitchell, Józef Pinior, Thierry Cornillet, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Sylwester Chruszcz, Roberta Alma Anastase, Danutė Budreikaitė şi Neelie Kroes.

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 5.12 al PV din 15.03.2007.

(Şedinţa, suspendată la 12.00 în aşteptarea votării, a fost reluată la 12.05)

PREZIDEAZĂ: Hans-Gert PÖTTERING

Preşedinte

5.   Votare

Rezultatele detaliate ale voturilor (amendamente, voturi separate, voturi pe părţi, ...) figurează în anexa la procesul-verbal, „Rezultatele voturilor”.

5.1.   Numirile în delegaţiile interparlamentare (vot)

Propunerea Conferinţei preşedinţilor: Numirile în delegaţiile interparlamentare (punctul 13 al PV din 14.03.2007)

Propunerea a fost adoptată.

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 1)

Lista acestor numiri este anexată la prezentul proces-verbal.

5.2.   Acţiunea Comunităţii privind prestaţiile de asistenţă medicală transfrontalieră (vot)

Propunere de rezoluţie B6-0098/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 2)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0073)

5.3.   Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (vot)

Propunere de rezoluţie B6-0119/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 3)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0074)

Intervenţii privind votul:

| — | Louis Grech a prezentat un amendament oral la amendamenul 7, care nu a fost reţinut, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării sale în considerare; |
| --- | --- |

—

Louis Grech a prezentat un amendament oral la amendamenul 7, care nu a fost reţinut, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării sale în considerare;

| — | Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, a solicitat un vot prin apel nominal asupra amendamentului 12; Preşedintele a constatat că nu există nicio obiecţie. |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, în numele Grupului PPE-DE, a solicitat un vot prin apel nominal asupra amendamentului 12; Preşedintele a constatat că nu există nicio obiecţie.

5.4.   Relaţiile euro-mediteraneene (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 şi B6-0096/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 4)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE B6-0041/2007

Respins

PROPUNERE DE REZOLUŢIE RC-B6-0080/2007

care înlocuieşte B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007 şi B6-0096/2007):

depusă de următorii deputaţi:

| — | Vito Bonsignore şi Tokia Saïfi, în numele Grupului PPE-DE, |
| --- | --- |

—

Vito Bonsignore şi Tokia Saïfi, în numele Grupului PPE-DE,

| — | Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González şi Véronique De Keyser, în numele Grupului PSE, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González şi Véronique De Keyser, în numele Grupului PSE,

| — | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, în numele Grupului ALDE, |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, în numele Grupului ALDE,

| — | Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski şi Eugenijus Maldeikis, în numele Grupului UEN, |
| --- | --- |

—

Ryszard Czarnecki, Adriana Poli Bortone, Roberta Angelilli, Mieczysław Edmund Janowski şi Eugenijus Maldeikis, în numele Grupului UEN,

| — | Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ ALE, |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, David Hammerstein, Raül Romeva i Rueda şi Cem Özdemir, în numele Grupului Verts/ ALE,

| — | Luisa Morgantini şi Miguel Portas, în numele Grupului GUE/NGL |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini şi Miguel Portas, în numele Grupului GUE/NGL

Adoptat (P6_TA(2007)0075)

Intervenţii privind votul:

| — | Pasqualina Napoletano (coautor) a prezentat un amendament oral la punctul 21 şi a semnalat faptul că, după părerea sa, amendamentul 1 a fost retras; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano (coautor) a prezentat un amendament oral la punctul 21 şi a semnalat faptul că, după părerea sa, amendamentul 1 a fost retras;

| — | Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE, a negat faptul că ar fi retras amendamentul 1 şi a prezentat un amendament oral la amendamentul lui Pasqualina Napoletano (niciunul dintre cele două amendamente orale nu a fost reţinut, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării lor în considerare). |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE, a negat faptul că ar fi retras amendamentul 1 şi a prezentat un amendament oral la amendamentul lui Pasqualina Napoletano (niciunul dintre cele două amendamente orale nu a fost reţinut, mai mult de 40 de deputaţi opunându-se luării lor în considerare).

5.5.   Construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb (vot)

Raport privind construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb (2006/2173(INI)) — Comisia pentru comerţ internaţional.

Raportor: Kader Arif (A6-0468/2006)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 5)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0076)

Intervenţii privind votul:

| — | Gianluca Susta, în numele Grupului ALDE, a prezentat un amendament oral la punctul 58, care a fost reţinut. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta, în numele Grupului ALDE, a prezentat un amendament oral la punctul 58, care a fost reţinut.

5.6.   Bosnia-Herţegovina (vot)

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina (2006/2290(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportoare: Doris Pack (A6-0030/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 6)

PROPUNERE DE RECOMANDARE

Adoptat (P6_TA(2007)0077)

5.7.   Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologie pentru un control sistematic şi riguros (vot)

Raport privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă (2005/2169(INI)) — Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne.

Raportor: Johannes Voggenhuber (A6-0034/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 7)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0078)

Intervenţii privind votul:

| — | Johannes Voggenhuber (raportor) a prezentat un amendament oral la punctul 15, care a fost reţinut. |
| --- | --- |

—

Johannes Voggenhuber (raportor) a prezentat un amendament oral la punctul 15, care a fost reţinut.

5.8.   Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi America Centrală (vot)

Raport conţinând o propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului, privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele membre, pe de-o parte, şi ţările Americii Centrale, pe de altă parte (2006/2222(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportor: Willy Meyer Pleite (A6-0026/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 8)

PROPUNERE DE RECOMANDARE

Adoptat (P6_TA(2007)0079)

5.9.   Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi Comunitatea Andină (vot)

Raport privind recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI)) — Comisia pentru afaceri externe.

Raportor: Luis Yañez-Barnuevo García (A6-0025/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele” voturilor punctul 9)

PROPUNERE DE RECOMANDARE

Adoptat (P6_TA(2007)0080)

Intervenţii privind votul:

| — | Luis Yáñez-Barnuevo García (raportor) a prezentat amendamente orale la punctul 1 literele b), s), u), v) şi x), care au fost reţinute. |
| --- | --- |

—

Luis Yáñez-Barnuevo García (raportor) a prezentat amendamente orale la punctul 1 literele b), s), u), v) şi x), care au fost reţinute.

5.10.   Persoane dispărute în Cipru (vot)

Propunere de rezoluţie B6-0118/2007

(Karin Resetarits, în numele Grupului ALDE, şi Kyriacos Triantaphyllides, în numele Grupului GUE/NGL, au semnat propunerea de rezoluţie, de asemenea.)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 10)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0081)

Intervenţii privind votul:

| — | Panayiotis Demetriou a semnalat prezenţa în tribuna oficială a dlui Christophe Girod, preşedintele Comitetului ONU pentru persoanele dispărute în Cipru, precum şi a dlui Elias Georgiadis şi a dnei Gülden Plümer Küçük, membri ai acestui comitet. |
| --- | --- |

—

Panayiotis Demetriou a semnalat prezenţa în tribuna oficială a dlui Christophe Girod, preşedintele Comitetului ONU pentru persoanele dispărute în Cipru, precum şi a dlui Elias Georgiadis şi a dnei Gülden Plümer Küçük, membri ai acestui comitet.

5.11.   Constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (vot)

Raport privind constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI)) — Comisia pentru dezvoltare regională.

Raportor: Francesco Musotto (A6-0044/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa„Rezultatele voturilor” punctul 11)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0082)

5.12.   Autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (vot)

Raport privind autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI)) — Comisia pentru dezvoltare.

Raportor: Pierre Schapira (A6-0039/2007)

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 12)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE

Adoptat (P6_TA(2007)0083)

6.   Explicaţii privind votul

Explicaţii scrise privind votul:

Explicaţiile privind votul prezentate în scris, în sensul articolului 163 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, figurează în stenograma prezentei şedinţe.

Explicaţii orale privind votul:

| — | Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki |
| --- | --- |

—

Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta (B6-0119/2007): Simon Busuttil, Karin Scheele, Marcin Libicki

| — | Raport Johannes Voggenhuber — A6-0034/2007: Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Raport Johannes Voggenhuber — A6-0034/2007: Koenraad Dillen

| — | Raport Willy Meyer Pleite — A6-0026/2007 şi Raport Luis Yañez-Barnuevo García — A6-0025/2007: Daniel Hannan |
| --- | --- |

—

Raport Willy Meyer Pleite — A6-0026/2007 şi Raport Luis Yañez-Barnuevo García — A6-0025/2007: Daniel Hannan

| — | Raport Pierre Schapira — A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski |
| --- | --- |

—

Raport Pierre Schapira — A6-0039/2007: Czesław Adam Siekierski

7.   Corectarea voturilor şi intenţiile de vot

Corectările voturilor şi intenţiile de vot figurează pe site-ul „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of vote (roll-call votes)”, precum şi în versiunea tipărită a anexei „Rezultatele voturilor prin apel nominal”.

Versiunea electronică de pe Europarl va fi actualizată regulat pe o perioadă de maxim două săptămâni de la data votului.

După acest termen, lista corectărilor voturilor şi a intenţiilor de vot va fi închisă pentru a fi tradusă şi publicată în Jurnalul Oficial.

*

- *

Daniel Hannan a anunţat că terminalul său de vot nu a funcţionat în timpul votării raportului Willy Meyer Pleite — A6-0026/2007.

(Şedinţa, suspendată la 12.55, a fost reluată la 15.00.)

PREZIDEAZĂ: Adam BIELAN

Vicepreşedinte

8.   Aprobarea procesului-verbal al şedinţei precedente

Procesul-verbal al şedinţei precedente a fost aprobat.

9.   Interzicerea produselor derivate din foci în Uniunea Europeană (dezbatere)

Declaraţie a Comisiei: Interzicerea produselor derivate din foci în Uniunea Europeană

Stavros Dimas (membru al Comisiei) a făcut declaraţia

Au intervenit: John Bowis, în numele Grupului PPE-DE, Paulo Casaca, în numele Grupului PSE, Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, Carl Schlyter, în numele Grupului Verts/ALE, Erik Meijer, în numele Grupului GUE/NGL, Stavros Dimas şi Christopher Beazley care adresează o întrebare Comisiei, la care Stavros Dimas răspunde.

Dezbaterea s-a încheiat.

10.   Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (dezbatere)

Declaraţie a Comisiei: Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko

Neelie Kroes (membră a Comisiei) a făcut declaraţia.

Au intervenit: Tunne Kelam, în numele Grupului PPE-DE, Csaba Sándor Tabajdi, în numele Grupului PSE, István Szent-Iványi, în numele Grupului ALDE, Leopold Józef Rutowicz, în numele Grupului UEN, Erik Meijer, în numele Grupului GUE/NGL, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior şi Neelie Kroes.

Propuneri de rezoluţie depuse, în temeiul articolului 103 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în încheierea dezbaterii:

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen şi Henrik Lax, în numele Grupului ALDE, privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (B6-0081/2007); |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen şi Henrik Lax, în numele Grupului ALDE, privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (B6-0081/2007);

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam şi Vytautas Landsbergis, în numele Grupului PPE-DE, privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de adminsitraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei Ontšõko (B6-0086/2007); |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam şi Vytautas Landsbergis, în numele Grupului PPE-DE, privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de adminsitraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei Ontšõko (B6-0086/2007);

| — | Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN,privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (B6-0089/2007). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Ģirts Valdis Kristovskis, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka şi Ryszard Czarnecki, în numele Grupului UEN,privind agresiunea împotriva Galinei Kozlova, membru al organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (B6-0089/2007).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 12.4 al PV din 15.03.2007.

11.   Dezbatere privind cazuri de încălcare a drepturilor omului, a democraţiei şi a statului de drept (dezbatere)

(Pentru titlurile şi autorii propunerilor de rezoluţie, a se vedea punctul 5 al PV din 13.03.2007)

11.1.   Guatemala

Propuneri de rezoluţii B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 şi B6-0116/2007

Józef Pinior, Bernd Posselt, Ryszard Czarnecki, Tobias Pflüger et Marios Matsakis au prezentat propunerile de rezoluţie.

PREZIDEAZĂ: Gérard ONESTA

Vicepreşedinte

Raül Romeva i Rueda a prezentat o propunere de rezoluţie.

Au intervenit: Bogusław Sonik, în numele Grupului PPE-DE, Leopold Józef Rutowicz, în numele Grupului UEN, şi Neelie Kroes (membră a Comisiei).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 12.1 al PV din 15.03.2007.

11.2.   Cambodgia

Propuneri de rezoluţii B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007 şi B6-0117/2007

Marc Tarabella, Bernd Posselt, Erik Meijer, Ryszard Czarnecki şi Marco Cappato au prezentat propunerile de rezoluţie.

Au intervenit: Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, şi Neelie Kroes (membră a Comisiei).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 12.2 al PV din 15.03.2007.

11.3.   Nigeria

Propuneri de rezoluţii B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 şi B6-0115/2007

Michael Gahler, Erik Meijer, Sophia in 't Veld, Józef Pinior şi Carl Schlyter au prezentat propunerile de rezoluţie.

Au intervenit: Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, în numele Grupului PSE, Marco Cappato, în numele Grupului ALDE, Marcin Libicki, în numele Grupului UEN, Raül Romeva i Rueda, în numele Grupului Verts/ ALE, Marios Matsakis şi Neelie Kroes (membră a Comisiei).

Dezbaterea s-a încheiat.

Vot: punctul 12.3 al PV din 15.03.2007.

12.   Votare

Rezultatele detaliate ale voturilor (amendamente, voturi separate, voturi pe părţi, ...) figurează în anexa la procesul-verbal, „Rezultatele voturilor”.

12.1.   Guatemala (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 şi B6-0116/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 13)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE RC-B6-0101/2007

(care înlocuieşteB6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007 şi B6-0116/2007):

depusă de următorii deputaţi:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt şi Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Bernd Posselt şi Charles Tannock, în numele Grupului PPE-DE,

| — | Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco şi Emilio Menéndez del Valle, în numele Grupului PSE, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Elena Valenciano Martínez-Orozco şi Emilio Menéndez del Valle, în numele Grupului PSE,

| — | Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries şi Arūnas Degutis, în numele Grupului ALDE, |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis, Danutė Budreikaitė, Frédérique Ries şi Arūnas Degutis, în numele Grupului ALDE,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis şi Wojciech Roszkowski, în numele Grupului UEN, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hanna Foltyn-Kubicka, Marek Aleksander Czarnecki, Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis şi Wojciech Roszkowski, în numele Grupului UEN,

| — | Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni şi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, în numele Grupului Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Monica Frassoni şi Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, în numele Grupului Verts/ALE,

| — | Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania şi Marco Rizzo, în numele Grupului GUE/NGL |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, André Brie, Giusto Catania şi Marco Rizzo, în numele Grupului GUE/NGL

Adoptat (P6_TA(2007)0084)

Intervenţii privind votul:

| — | Marios Matsakis (coautor) a prezentat amendamente orale la considerentele B şi C, care au fost reţinute. |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis (coautor) a prezentat amendamente orale la considerentele B şi C, care au fost reţinute.

12.2.   Cambodgia (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 şi B6-0117/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 14)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE RC-B6-0102/2007

(care înlocuieşteB6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B60110/2007, B6-0112/2007 şi B6-0117/ 2007):

depusă de următorii deputaţi:

| — | Charles Tannock, Bernd Posselt şi Ari Vatanen, în numele Grupului PPE-DE, |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Bernd Posselt şi Ari Vatanen, în numele Grupului PPE-DE,

| — | Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella şi Harlem Désir, în numele Grupului PSE, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Marc Tarabella şi Harlem Désir, în numele Grupului PSE,

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó şi Annemie Neyts-Uyttebroeck, în numele Grupului ALDE, |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Jules Maaten, Ignasi Guardans Cambó şi Annemie Neyts-Uyttebroeck, în numele Grupului ALDE,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan şi Gintaras Didžiokas, în numele Grupului UEN, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan şi Gintaras Didžiokas, în numele Grupului UEN,

| — | Frithjof Schmidt, în numele Grupului Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, în numele Grupului Verts/ALE,

| — | Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, în numele Grupului GUE/NGL

Adoptat (P6_TA(2007)0085)

12.3.   Nigeria (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 şi B6-0115/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 15)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE B6-0105/2007

Adoptat (P6_TA(2007)0086)

(Propunerile de rezoluţii RC-B6-0109/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007 şi B6-0115/ 2007 au devenit caduce.)

12.4.   Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (vot)

Propuneri de rezoluţii B6-0081/2007, B6-0086/2007 şi B6-0089/2007

(Majoritate simplă)

(Rezultatele voturilor: anexa „Rezultatele voturilor” punctul 16)

PROPUNERE DE REZOLUŢIE RC-B6-0081/2007

(care înlocuieşte B6-0081/2007, B6-0086/2007 şi B6-0089/2007):

depusă de următorii deputaţi:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam şi Vytautas Landsbergis, în numele Grupului PPE-DE, |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam şi Vytautas Landsbergis, în numele Grupului PPE-DE,

| — | Jan Marinus Wiersma, în numele Grupului PSE, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, în numele Grupului PSE,

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen şi Henrik Lax, în numele Grupului ALDE, |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen şi Henrik Lax, în numele Grupului ALDE,

| — | Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis şi Inese Vaidere, în numele Grupului UEN, |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis şi Inese Vaidere, în numele Grupului UEN,

| — | Satu Hassi, Bart Staes, în numele Grupului Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes, în numele Grupului Verts/ALE,

| — | André Brie, Vittorio Agnoletto şi Esko Seppänen, în numele Grupului GUE/NGL |
| --- | --- |

—

André Brie, Vittorio Agnoletto şi Esko Seppänen, în numele Grupului GUE/NGL

Adoptat (P6_TA(2007)0087)

13.   Explicaţii privind votul

Explicaţii scrise privind votul:

Explicaţiile privind votul prezentate în scris, în sensul articolului 163 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, figurează în stenograma prezentei şedinţe.

Explicaţii orale privind votul:

| — | Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė |
| --- | --- |

—

Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko (RC-B6-0081/2007): Laima Liucija Andrikienė

*

- *

Au intervenit: Marcin Libicki, referitor la votul privind Nigeria (B6-0105/2007), şi Zbigniew Zaleski, referitor la intervenţia anterioară.

14.   Decizii privind anumite documente

Sesizarea comisiilor

Comisia PETI

| — | Monitoring the application of Community law (2005) — 23rd annual report (2006/2271(INI)) (1)







  retrimis | fond: JUR |
| --- | --- | --- |
| | aviz: PETI |

—

Monitoring the application of Community law (2005) — 23rd annual report (2006/2271(INI)) (1)

retrimis

fond: JUR

aviz: PETI

15.   Componenţa comisiilor şi delegaţiilor

A intervenit: Marios Matsakis, referitor la procedură.

Preşedintele a primit din partea Grupului PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, ITS, IND/DEM şi a deputaţilor neafiliaţi, următoarele solicitări de numire:

| — | ECON: Joop Post în locul lui Renato Brunetta |
| --- | --- |

—

ECON: Joop Post în locul lui Renato Brunetta

| — | EMPL: Edit Bauer în locul lui Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- |

—

EMPL: Edit Bauer în locul lui Ria Oomen-Ruijten

| — | TRAN: Marian-Jean Marinescu în locul lui Corien Wortmann-Kool |
| --- | --- |

—

TRAN: Marian-Jean Marinescu în locul lui Corien Wortmann-Kool

| — | LIBE: Ria Oomen-Ruijten în locul lui Edit Bauer |
| --- | --- |

—

LIBE: Ria Oomen-Ruijten în locul lui Edit Bauer

| — | Subcomisia pentru drepturile omului: György Schöpflin nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Subcomisia pentru drepturile omului: György Schöpflin nu mai este membru

| — | Delegaţia la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE:






  — | Luciana Sbarbati |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE:

—

Luciana Sbarbati

| — | Zita Gurmai în locul lui Alexandra Dobolyi |
| --- | --- |

—

Zita Gurmai în locul lui Alexandra Dobolyi

| — | Josep Borrell Fontelles în locul lui Elena Valenciano Martínez-Orozco |
| --- | --- |

—

Josep Borrell Fontelles în locul lui Elena Valenciano Martínez-Orozco

| — | Olle Schmidt în locul lui Lena Ek |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt în locul lui Lena Ek

| — | Gabriele Zimmer în locul lui Francis Wurtz |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer în locul lui Francis Wurtz

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Adunarea Parlamentară Euromediteraneană:






  — | Lidia Joanna Geringer de Oedenberg în locul lui Eluned Morgan |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Adunarea Parlamentară Euromediteraneană:

—

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg în locul lui Eluned Morgan

| — | Cem Özdemir în locul lui Daniel Cohn-Bendit |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir în locul lui Daniel Cohn-Bendit

| — | Adamos Adamou în locul lui Kyriacos Triantaphyllides |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou în locul lui Kyriacos Triantaphyllides

| — | Dimitar Stoyanov în locul lui Jean-Claude Martinez |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov în locul lui Jean-Claude Martinez

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Fosta Republică Iugoslavă Macedonia:







  — | Daniel Strož |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Fosta Republică Iugoslavă Macedonia:

—

Daniel Strož

| — | Kinga Gál în locul lui András Gyürk |
| --- | --- |

—

Kinga Gál în locul lui András Gyürk

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia:

  Tchetin Kazak în locul lui Gérard Deprez |
| --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia:

Tchetin Kazak în locul lui Gérard Deprez

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Mexic:







  — | András Gyürk în locul lui Ioannis Gklavakis |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Mexic:

—

András Gyürk în locul lui Ioannis Gklavakis

| — | Gian Paolo Gobbo în locul lui Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Gian Paolo Gobbo în locul lui Francesco Enrico Speroni

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Chile:







  — | Daniela Buruiană-Aprodu |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară mixtă UE-Chile:

—

Daniela Buruiană-Aprodu

| — | Giusto Catania în locul lui André Brie |
| --- | --- |

—

Giusto Catania în locul lui André Brie

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Europa de Sud-Est:







  — | Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu şi Elly de Groen-Kouwenhoven. |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Europa de Sud-Est:

—

Ovidiu Victor Ganţ, Jean-Paul Gauzès, Ioannis Gklavakis, Marcello Vernola, Georgi Bliznashki, Jan Marinus Wiersma, Jeanine Hennis-Plasschaert, Tiberiu Bărbuleţiu şi Elly de Groen-Kouwenhoven.

| — | Sarah Ludford nu mai este membru. |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford nu mai este membru.

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia:







  — | Ria Oomen-Ruijten |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia:

—

Ria Oomen-Ruijten

| — | Jean-Marie Cavada în locul lui Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada în locul lui Gianluca Susta

| — | Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk în locul lui Bogusław Rogalski |
| --- | --- |

—

Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk în locul lui Bogusław Rogalski

| — | Delegaţia la Comisia de cooperare parlamentară UE-Ucraina:







  — | Gábor Harangozó în locul lui Edit Herczog |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia de cooperare parlamentară UE-Ucraina:

—

Gábor Harangozó în locul lui Edit Herczog

| — | Marek Siwiec în locul lui Bernhard Rapkay |
| --- | --- |

—

Marek Siwiec în locul lui Bernhard Rapkay

| — | Delegaţia la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova:







  — | Dan Mihalache, Cristian Stănescu |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova:

—

Dan Mihalache, Cristian Stănescu

| — | Maria Petre în locul lui Giorgio Carollo |
| --- | --- |

—

Maria Petre în locul lui Giorgio Carollo

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Bielorus:







  — | Stefan Sofianski, Claire Gibault |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Bielorus:

—

Stefan Sofianski, Claire Gibault

| — | Andres Tarand în locul lui Andrzej Jan Szejna |
| --- | --- |

—

Andres Tarand în locul lui Andrzej Jan Szejna

| — | Alessandra Mussolini în locul lui Carl Lang |
| --- | --- |

—

Alessandra Mussolini în locul lui Carl Lang

| — | Delegaţia la Comisiile parlamentare de cooperare UE- Kazahstan, UE- Kirghistan şi UE-Uzbekistan şi pentru relaţiile cu Tadjukistan, Turkmenistan şi Mongolia:







  — | Jas Gawronski în locul lui Albert Jan Maat |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisiile parlamentare de cooperare UE- Kazahstan, UE- Kirghistan şi UE-Uzbekistan şi pentru relaţiile cu Tadjukistan, Turkmenistan şi Mongolia:

—

Jas Gawronski în locul lui Albert Jan Maat

| — | Marusya Ivanova Lyubcheva în locul lui Adam Gierek |
| --- | --- |

—

Marusya Ivanova Lyubcheva în locul lui Adam Gierek

| — | Fausto Correia nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Fausto Correia nu mai este membru

| — | Delegaţia la Comisiile parlamentare de cooperare UE-Armenia, UE-Azerbaidjan şi UE-Georgia:







  — | Evgeni Kirilov |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia la Comisiile parlamentare de cooperare UE-Armenia, UE-Azerbaidjan şi UE-Georgia:

—

Evgeni Kirilov

| — | Marian-Jean Marinescu în locul lui Frieda Brepoels |
| --- | --- |

—

Marian-Jean Marinescu în locul lui Frieda Brepoels

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Israel:







  — | Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna şi Lydia Shouleva |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Israel:

—

Gabriele Albertini, Philip Dimitrov Dimitrov, Giorgio Carollo, Vasile Dîncu, Andrzej Jan Szejna şi Lydia Shouleva

| — | Antonio Tajani nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Consiliul Legislativ Palestinian:







  — | Frieda Brepoels, Hannes Swoboda şi Mario Borghezio |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Consiliul Legislativ Palestinian:

—

Frieda Brepoels, Hannes Swoboda şi Mario Borghezio

| — | Kyriacos Triantaphyllides în locul lui Adamos Adamou |
| --- | --- |

—

Kyriacos Triantaphyllides în locul lui Adamos Adamou

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Maghreb şi cu Uniunea Maghrebului Arab (inclusiv Libia):







  — | Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria şi Dumitru Gheorghe Mircea Coşea |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Maghreb şi cu Uniunea Maghrebului Arab (inclusiv Libia):

—

Ioannis Varvitsiotis, Iratxe García Pérez, Alfonso Andria şi Dumitru Gheorghe Mircea Coşea

| — | Inés Ayala Sender în locul lui Luis Yañez-Barnuevo García |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender în locul lui Luis Yañez-Barnuevo García

| — | Hélène Flautre nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Mashrek:







  — | Martin Dimitrov şi Hélène Flautre |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Mashrek:

—

Martin Dimitrov şi Hélène Flautre

| — | Dimitar Stoyanov în locul lui Alessandra Mussolini |
| --- | --- |

—

Dimitar Stoyanov în locul lui Alessandra Mussolini

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu statele din Golf, inclusiv Yemen:







  — | Eugen Mihăescu |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu statele din Golf, inclusiv Yemen:

—

Eugen Mihăescu

| — | Roberta Alma Anastase în locul lui Nicole Fontaine |
| --- | --- |

—

Roberta Alma Anastase în locul lui Nicole Fontaine

| — | Joost Lagendijk nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Iran:







  — | Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis şi Carl Lang |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Iran:

—

Radu Podgorean, Georgios Karatzaferis şi Carl Lang

| — | Giusto Catania şi Hans-Peter Martin nu mai sunt membri |
| --- | --- |

—

Giusto Catania şi Hans-Peter Martin nu mai sunt membri

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Statele Unite:







  — | Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella şi Pierre Jonckheer |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Statele Unite:

—

Radu Ţîrle, Christoph Konrad, Konstantin Dimitrov, Atanas Paparizov, Corina Creţu, Karin Riis-Jørgensen, Sarah Ludford, Salvatore Tatarella şi Pierre Jonckheer

| — | Adrian-Mihai Cioroianu în locul lui Karin Resetarits |
| --- | --- |

—

Adrian-Mihai Cioroianu în locul lui Karin Resetarits

| — | Alfonso Andria nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Alfonso Andria nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Canada:







  — | Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa şi Petre Popeangă |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Canada:

—

Károly Ferenc Szabó, Manfred Weber, Christel Schaldemose, Mladen Petrov Chervenyakov, Urszula Krupa şi Petre Popeangă

| — | Edit Herczog în locul lui Zita Gurmai |
| --- | --- |

—

Edit Herczog în locul lui Zita Gurmai

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din America Centrală:







  — | David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski şi Wiesław Stefan Kuc |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din America Centrală:

—

David Casa, Marie-Noëlle Lienemann, Jan Jerzy Kułakowski şi Wiesław Stefan Kuc

| — | Maria Badia i Cutchet în locul lui Inés Ayala Sender |
| --- | --- |

—

Maria Badia i Cutchet în locul lui Inés Ayala Sender

| — | Gianluca Susta în locul lui Lapo Pistelli |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta în locul lui Lapo Pistelli

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Comunitatea Andină:







  — | Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi şi Jean-Claude Martinez |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Comunitatea Andină:

—

Fausto Correia, Ovidiu Ioan Silaghi şi Jean-Claude Martinez

| — | Gabriela Creţu în locul lui Margrietus van den Berg |
| --- | --- |

—

Gabriela Creţu în locul lui Margrietus van den Berg

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Japonia:







  — | Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits şi Umberto Pirilli |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Japonia:

—

Dieter-Lebrecht Koch, Ioan Mircea Paşcu, Karin Resetarits şi Umberto Pirilli

| — | Elena Valenciano Martínez-Orozco în locul lui Maria Badia i Cutchet |
| --- | --- |

—

Elena Valenciano Martínez-Orozco în locul lui Maria Badia i Cutchet

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Republica Populară Chineză:







  — | Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova şi Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Republica Populară Chineză:

—

Monica Maria Iacob-Ridzi, Daciana Octavia Sârbu, Eluned Morgan, Stavros Arnaoutakis, Eduard Raul Hellvig, Antonyia Parvanova şi Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc

| — | Jorgo Chatzimarkakis în locul lui Karin Riis-Jørgensen |
| --- | --- |

—

Jorgo Chatzimarkakis în locul lui Karin Riis-Jørgensen

| — | Hans-Peter Martin în locul lui Gianni De Michelis |
| --- | --- |

—

Hans-Peter Martin în locul lui Gianni De Michelis

| — | Jacky Henin în locul lui Gabriele Zimmer |
| --- | --- |

—

Jacky Henin în locul lui Gabriele Zimmer

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud:







  — | Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud:

—

Christian Ehler

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu India:







  — | Christopher Beazley în locul lui Christian Ehler |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu India:

—

Christopher Beazley în locul lui Christian Ehler

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud-Est şi cu Asociaţia Naţiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN):







  — | Kristian Vigenin şi Alexandru-Ioan Morţun |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud-Est şi cu Asociaţia Naţiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN):

—

Kristian Vigenin şi Alexandru-Ioan Morţun

| — | Athanasios Pafilis nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Athanasios Pafilis nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Peninsula Coreană:







  — | Vincenzo Aita |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Peninsula Coreană:

—

Vincenzo Aita

| — | Alexandra Dobolyi în locul lui Andres Tarand |
| --- | --- |

—

Alexandra Dobolyi în locul lui Andres Tarand

| — | Umberto Bossi în locul lui Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Umberto Bossi în locul lui Francesco Enrico Speroni

| — | Philip Claeys în locul lui Fernand Le Rachinel |
| --- | --- |

—

Philip Claeys în locul lui Fernand Le Rachinel

| — | Gérard Onesta nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Australia şi Noua Zeelandă:







  — | Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi şi Paavo Väyrynen |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Australia şi Noua Zeelandă:

—

Françoise Grossetête, Alexandru Athanasiu, Evangelia Tzampazi şi Paavo Väyrynen

| — | Adamos Adamou în locul lui Kyriacos Triantaphyllides |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou în locul lui Kyriacos Triantaphyllides

| — | Fernand Le Rachinel în locul lui Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Fernand Le Rachinel în locul lui Philip Claeys

| — | Leopold Józef Rutowicz nu mai este membru |
| --- | --- |

—

Leopold Józef Rutowicz nu mai este membru

| — | Delegaţia pentru relaţiile cu Africa de Sud:







  — | Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint şi Georgios Toussas |
| --- | --- | --- |

—

Delegaţia pentru relaţiile cu Africa de Sud:

—

Atilla Béla Ladislau Kelemen, Adam Gierek, Catherine Guy-Quint şi Georgios Toussas

Preşedintele constată că nu există nicio obiecţie. Aceste numiri sunt, prin urmare, ratificate.

16.   Comunicarea poziţiilor comune ale Consiliului

Preşedintele anunţă, în conformitate cu articolul 57 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, primirea următoarei poziţii comune a Consiliului, motivele adoptării acesteia, precum şi poziţia Comisiei privind:

| — | Poziţia comună adoptată de Consiliu la 5 martie 2007 în vederea adoptării unei decizii a Parlamentului European şi a Consiliului de instituire pentru perioada 2007-2013 a unui program specific de prevenire şi combatere a violenţei faţă de copii, tineri şi femei şi de protejare a victimelor şi a grupurilor expuse riscurilor (Daphne III) ca parte a programului general „Drepturi fundamentale şi justiţie” (16367/1/2006 — C6-0089/2007 — 2005/0037A(COD))






  retrimis | fond: FEMM. |
| --- | --- | --- |

—

Poziţia comună adoptată de Consiliu la 5 martie 2007 în vederea adoptării unei decizii a Parlamentului European şi a Consiliului de instituire pentru perioada 2007-2013 a unui program specific de prevenire şi combatere a violenţei faţă de copii, tineri şi femei şi de protejare a victimelor şi a grupurilor expuse riscurilor (Daphne III) ca parte a programului general „Drepturi fundamentale şi justiţie” (16367/1/2006 — C6-0089/2007 — 2005/0037A(COD))

retrimis

fond: FEMM.

Prin urmare, termenul de trei luni de care dispune Parlamentul pentru a se pronunţa începe mâine, 16.03.2007.

17.   Declaraţii scrise înscrise în registru (articolul 116 din Regulamentul de procedură)

Numărul de semnături întrunite de declaraţiile scrise înscrise în registru (articolul 116 alineatul (3) din Regulamentul de procedură):

| Numărul documentului | Autor/Autoare | Semnături |
| --- | --- | --- |
| 85/2006 | Jacky Henin, Marco Rizzo şi Helmuth Markov | 25 |
| 86/2006 | Adriana Poli Bortone | 31 |
| 87/2006 | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries şi Thomas Ulmer | 463 |
| 88/2006 | Daniel Strož | 40 |
| 89/2006 | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta şi Sylvia-Yvonne Kaufmann | 166 |
| 90/2006 | Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo şi Jean Lambert | 54 |
| 91/2006 | Daniel Strož | 21 |
| 1/2007 | Philip Claeys, Frank Vanhecke şi Koenraad Dillen | 13 |
| 2/2007 | Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg şi Carl Schlyter | 176 |
| 3/2007 | Bogusław Rogalski | 30 |
| 4/2007 | Konrad Szymański, Charles Tannock şi Marek Siwiec | 76 |
| 5/2007 | Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas şi Eugenijus Maldeikis | 18 |
| 6/2007 | Adriana Poli Bortone | 13 |
| 7/2007 | Oldřich Vlasák | 11 |
| 8/2007 | Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer şi Bernat Joan i Marí | 38 |
| 9/2007 | Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis şi Linda McAvan | 105 |
| 10/2007 | Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen şi Iñigo Méndez de Vigo | 181 |
| 11/2007 | Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb şi John Bowis | 139 |
| 12/2007 | Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini şi Daniel Cohn-Bendit | 188 |
| 13/2007 | Daniel Strož | 12 |
| 14/2007 | Jamila Madeira | 25 |
| 15/2007 | Adriana Poli Bortone | 26 |
| 16/2007 | Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni şi ClaudeTurmes | 172 |
| 17/2007 | Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini şi Hiltrud Breyer | 115 |
| 18/2007 | Urszula Krupa şi Witold Tomczak | 9 |
| 19/2007 | Daniel Strož, Athanasios Pafilis şi Tobias Pflüger | 34 |
| 20/2007 | Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber şi Claudio Fava | 67 |
| 21/2007 | Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti şi Anna Záborská | 27 |
| 22/2007 | Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini şi Caroline Lucas | 47 |
| 23/2007 | Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits şi Csaba Sándor Tabajdi | 14 |
| 24/2007 | Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser şi Mihael Brejc | 90 |
| 25/2007 | Andreas Mölzer | 8 |
| 26/2007 | Andreas Mölzer | 5 |
| 27/2007 | Aldo Patriciello | 17 |
| 28/2007 | Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior şi Marco Pannella | 50 |
| 29/2007 | Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi şi Jens Holm | 38 |
| 30/2007 | Adrian-Mihai Cioroianu şi Alexandru-Ioan Morţun | 8 |

Numărul documentului

Autor/Autoare

Semnături

85/2006

Jacky Henin, Marco Rizzo şi Helmuth Markov

25

86/2006

Adriana Poli Bortone

31

87/2006

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries şi Thomas Ulmer

463

88/2006

Daniel Strož

40

89/2006

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta şi Sylvia-Yvonne Kaufmann

166

90/2006

Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo şi Jean Lambert

54

91/2006

Daniel Strož

21

1/2007

Philip Claeys, Frank Vanhecke şi Koenraad Dillen

13

2/2007

Robert Evans, Mojca Drčar Murko, Gitte Seeberg şi Carl Schlyter

176

3/2007

Bogusław Rogalski

30

4/2007

Konrad Szymański, Charles Tannock şi Marek Siwiec

76

5/2007

Eugenijus Gentvilas, Arūnas Degutis, Gintaras Didžiokas şi Eugenijus Maldeikis

18

6/2007

Adriana Poli Bortone

13

7/2007

Oldřich Vlasák

11

8/2007

Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer şi Bernat Joan i Marí

38

9/2007

Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis şi Linda McAvan

105

10/2007

Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronislaw Geremek, Jo Leinen şi Iñigo Méndez de Vigo

181

11/2007

Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, AlexanderStubb şi John Bowis

139

12/2007

Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini şi Daniel Cohn-Bendit

188

13/2007

Daniel Strož

12

14/2007

Jamila Madeira

25

15/2007

Adriana Poli Bortone

26

16/2007

Zita Gurmai, Anders Wijkman, Vittorio Prodi, Umberto Guidoni şi ClaudeTurmes

172

17/2007

Véronique Mathieu, Anne Van Lancker, Sophie in't Veld, Luisa Morgantini şi Hiltrud Breyer

115

18/2007

Urszula Krupa şi Witold Tomczak

9

19/2007

Daniel Strož, Athanasios Pafilis şi Tobias Pflüger

34

20/2007

Gianni Pittella, Lapo Pistelli, Luciana Sbarbati, Lilli Gruber şi Claudio Fava

67

21/2007

Alyn Smith, Karin Resetarits, Luisa Morgantini, Marie-Arlette Carlotti şi Anna Záborská

27

22/2007

Pierre Schapira, Kader Arif, Johan Van Hecke, Luisa Morgantini şi Caroline Lucas

47

23/2007

Mojca Drčar Murko, Jelko Kacin, Sepp Kusstatscher, Karin Resetarits şi Csaba Sándor Tabajdi

14

24/2007

Elizabeth Lynne, Angelika Beer, Véronique De Keyser şi Mihael Brejc

90

25/2007

Andreas Mölzer

8

26/2007

Andreas Mölzer

5

27/2007

Aldo Patriciello

17

28/2007

Marco Cappato, Gérard Onesta, Riccardo Ventre, Józef Pinior şi Marco Pannella

50

29/2007

Caroline Lucas, Mojca Drčar Murko, Karin Scheele, Satu Hassi şi Jens Holm

38

30/2007

Adrian-Mihai Cioroianu şi Alexandru-Ioan Morţun

8

18.   Transmiterea textelor adoptate în cursul prezentei şedinţe

În conformitate cu articolul 172 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, procesul-verbal al prezentei şedinţe va fi supus aprobării Parlamentului la începutul următoarei şedinţe.

Cu acordul Parlamentului, textele adoptate vor fi transmise deja destinatarilor.

19.   Calendarul următoarelor şedinţe

Următoarele şedinţe vor avea loc la 28.03.2007 şi 29.03.2007.

20.   Întreruperea sesiunii

Sesiunea Parlamentului European a fost întreruptă.

Şedinţa a fost ridicată la 17.05.

Harald Rømer

Secretar General

Hans-Gert Pöttering

Preşedinte

---

(1)  Acest titlu nu este încă disponibil în toate limbile.

1

---

LISTĂ DE PREZENŢĂ

Au semnat:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bliznashki, Blokland, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Chruszcz, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Paolo Costa, Cottigny, Cramer, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Färm, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hyusmenova, Hybášková, Ibrisagic, Ilchev, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Tunne Kelam, Kelemen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moisuc, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Özdemir, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parish, Parvanova, Paşcu, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Posdorf, Posselt, Prets, Vittorio Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schnellhardt, Jürgen Schröder, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Stănescu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titley, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Vaidere, Vălean, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Wohlin, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yáñez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

ANEXA I

REZULTATELE VOTURILOR

Semnificaţia abrevierilor şi simbolurilor

| + | adoptat |
| --- | --- |
| - | respins |
| ↓ | caduc |
| R | retras |
| AN (..., ..., ...) | vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| VE (..., ..., ...) | vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri) |
| div | vot pe părţi |
| vs | vot separat |
| am | amendament |
| AC | amendament de compromis |
| PC | partea corespunzătoare |
| S | amendament supresiv |
| = | amendamente identice |
| § | alineat / punct |
| art | articol |
| cons | considerent |
| PR | propunere de rezoluţie |
| PRC | propunere comună de rezoluţie |
| SEC | vot secret |

+

adoptat

-

respins

↓

caduc

R

retras

AN (..., ..., ...)

vot prin apel nominal (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

VE (..., ..., ...)

vot electronic (voturi pentru, voturi împotrivă, abţineri)

div

vot pe părţi

vs

vot separat

am

amendament

AC

amendament de compromis

PC

partea corespunzătoare

S

amendament supresiv

=

amendamente identice

§

alineat / punct

art

articol

cons

considerent

PR

propunere de rezoluţie

PRC

propunere comună de rezoluţie

SEC

vot secret

1.   Numiri în delegaţiile interparlamentare

Propunerea Conferinţei preşedinţilor

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

+

2.   Acţiunea comunitară privind furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră

Propunere de rezoluţie: B6-0098/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie B6-0098/2007




  (Comisia ENVI) |
| § 2 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 250, 243, 9 |
| 3 | + | |
| După § 3 | 12 | ALDE | | - | |
| § 4 | 14 | Verts/ALE | | - | |
| § 5 | 4 | ALDE | | - | |
| 13 | ALDE | | - | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| După § 5 | 2 | GUE/NGL | | + | |
| 3 | GUE/NGL | | + | |
| § 6 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | | - | |
| § 8 | 15 | Verts/ALE | | - | |
| După § 8 | 6 | ALDE | VE | + | 342, 223, 10 |
| § 9 | 10 | PPE-DE | | + | |
| După § 9 | 7 | ALDE | VE | + | 349, 222, 4 |
| 11 | PPE-DE | | + | |
| După considerentul A | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | PSE | | + | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie B6-0098/2007

(Comisia ENVI)

§ 2

§

text original

div

1

+

2/VE

+

250, 243, 9

3

+

După § 3

12

ALDE

-

§ 4

14

Verts/ALE

-

§ 5

4

ALDE

-

13

ALDE

-

8

PPE-DE

+

După § 5

2

GUE/NGL

+

3

GUE/NGL

+

§ 6

9

PPE-DE

+

5

ALDE

-

§ 8

15

Verts/ALE

-

După § 8

6

ALDE

VE

+

342, 223, 10

§ 9

10

PPE-DE

+

După § 9

7

ALDE

VE

+

349, 222, 4

11

PPE-DE

+

După considerentul A

1

GUE/NGL

-

16

PSE

+

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Cereri de vot pe părţi

IND/DEM, UEN

§ 2

Prima parte: cu eliminarea „reaminteşte, de asemenea... garantează cel mai bine”

A doua parte:„reaminteşte, de asemenea ... privind sănătatea”

A treia parte:„consideră, aşadar ...garantează cel mai bine”

3.   Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta

Propunere de rezoluţie: B6-0119/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie B6-0119/2007




  (Verts/ALE, UEN) |
| § 1 | 4 | PSE | | R | |
| § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 2 | 5 | PSE | | + | |
| După § 2 | 6 | PSE | | + | |
| 7 | PSE | | - | |
| 8 | PSE | | + | |
| § 3 | 9 | PSE | | - | |
| § 4 | 10S | PSE | AN | + | 282, 269, 33 |
| După § 4 | 11 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | AN | + | 317, 249, 22 |
| 13 | PPE-DE | | + | |
| 14 | PPE-DE | VE | - | 247, 344, 5 |
| considerentul C | 1 | PSE | | + | |
| considerentul D | 2 | PSE | VE | + | 359, 208, 19 |
| considerentul F | 3 | PSE | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | AN | + | 300, 253, 35 |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie B6-0119/2007

(Verts/ALE, UEN)

§ 1

4

PSE

R

§

text original

div

1

+

2

+

§ 2

5

PSE

+

După § 2

6

PSE

+

7

PSE

-

8

PSE

+

§ 3

9

PSE

-

§ 4

10S

PSE

AN

+

282, 269, 33

După § 4

11

PSE

+

12

PPE-DE

AN

+

317, 249, 22

13

PPE-DE

+

14

PPE-DE

VE

-

247, 344, 5

considerentul C

1

PSE

+

considerentul D

2

PSE

VE

+

359, 208, 19

considerentul F

3

PSE

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

AN

+

300, 253, 35

Cereri de vot prin apel nominal

Verts/ALE: am 10 şi vot final

PPE-DE: am 12

Cereri de vot pe părţi

PSE:

§ 1

Prima parte:„ia notă de raportul ... 9 şi 12 mai 2006”

A doua parte: restul

4.   Relaţiile euro-mediteraneene

Propuneri de rezoluţie: B6-0041/2007, B6-0080/2007, B6-0084/2007, B6-0090/2007, B6-0092/2007, B6-0094/2007, B6-0096/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie a grupurilor politice: B6-0041/2007 |
| B6-0041/2007 | | ITS | | - | |
| Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0080/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL) |
| § 7 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1 | PPE-DE | VE | + | 304, 271, 12 |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |
| Propunere de rezoluţie a grupurilor politice |
| B6-0080/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-00084/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0090/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0092/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0094/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0096/2007 | | PSE | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie a grupurilor politice: B6-0041/2007

B6-0041/2007

ITS

-

Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0080/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE /NGL)

§ 7

§

text original

div

1

+

2

+

1

PPE-DE

VE

+

304, 271, 12

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Propunere de rezoluţie a grupurilor politice

B6-0080/2007

ALDE

↓

B6-00084/2007

Verts/ALE

↓

B6-0090/2007

UEN

↓

B6-0092/2007

GUE/NGL

↓

B6-0094/2007

PPE-DE

↓

B6-0096/2007

PSE

↓

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE:

§ 7

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „şi anume fără condiţii prealabile”

A doua parte: aceste cuvinte

5.   Construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb

Raport: Kader ARIF (A6-0468/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| După § 14 | 3 | PPE-DE | | + | |
| § 17 | 1 | ALDE | | R | |
| § | text original | vs | - | |
| § 22 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/VE | + | 318, 257, 4 |
| § 46 | 2 | ALDE | | - | |
| § 51 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 54 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| După § 56 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 58 | 5 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 97 | 9 | ITS | | - | |
| § 98 | 10S | ITS | | - | |
| § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 100 | 11 | PSE | | + | |
| § 101 | 6 | UEN | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

După § 14

3

PPE-DE

+

§ 17

1

ALDE

R

§

text original

vs

-

§ 22

§

text original

div

1

+

2

+

3/VE

+

318, 257, 4

§ 46

2

ALDE

-

§ 51

§

text original

div

1

+

2

+

§ 54

§

text original

div

1

+

2

+

După § 56

4

PPE-DE

+

§ 58

5

PPE-DE

div

1

+

2

-

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 97

9

ITS

-

§ 98

10S

ITS

-

§

text original

div

1

+

2

+

§ 100

11

PSE

+

§ 101

6

UEN

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Amendamentele 7 şi 8 au fost anulate.

Cereri de vot separat

ALDE: § 17

Cereri de vot pe părţi

ALDE:

am 5

Prima parte:„solicită... OMC”

A doua parte:„eliminarea”

PPE-DE:

§ 22

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „se arată extrem de preocupat ... pe termen mediu” şi „pentru care pledează acest studiu”

A doua parte:„se arată extrem de preocupat ... pe termen mediu”

A treia parte:„pentru care pledează acest studiu”

§ 51

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „acordându-se prioritate ... consideraţiile comerciale”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 54

Prima parte:„solicită TSEM ... ţărilor în cauză”

A doua parte: restul

§ 98

Prima parte:„este de părere că... dezvoltare”

A doua parte: restul

Chestiuni diverse

Gianluca Susta, în numele Grupului ALDE, a propus următorul amendament oral la punctul 58:

58. solicită Comisiei să continue negocierile angajate la Marrakech şi să le încheie cu anumite TSEM în domeniul serviciilor, acoperind totalitatea modurilor şi sectoarelor, în conformitate cu ceea ce au convenit în cadrul Acordului General privind Comerţul cu Servicii (GATS) al OMC, precum şi să răspundă ofertelor pozitive prin luarea în considerare a dispoziţiilor UE cu privire la posibilităţile sporite de liberă circulaţie a lucrătorilor din domeniul serviciilor (Modul IV al GATS).

6.   Bosnia-Herţegovina

Raport: Doris PACK (A6-0030/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | PPE-DE | | + | |
| § 2 | 8 | PPE-DE | | + | |
| § 3 | 9S | PPE-DE | | + | |
| § 4 | 15 | Verts/ALE | | R | |
| § 8 | 5 | PPE-DE | | + | |
| După § 13 | 17 | GUE/NGL | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| După § 14 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| După § 20 | 10 | PPE-DE | | + | |
| § 21 | 11 | PPE-DE | | + | |
| § 26 | 14 | PPE-DE | | + | |
| § 29 | 12 | PPE-DE | | + | |
| § | text original | | ↓ | |
| § 32 | 16 | Verts/ALE | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 13 | PPE-DE | | + | Adăugare la am 16, a doua parte |
| § 33 | 20 | PPE-DE | | + | |
| § 34 | 1 | PSE | | + | |
| Considerentul C | 2 | PPE-DE | | + | |
| Considerentul D | 3 | PPE-DE | | + | |
| Considerentul E | 4 | PPE-DE | | + | |
| Considerentul G | § | text original | vs | - | |
| Considerentul M | 19 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | PPE-DE | | + | |
| Vot: recomandare (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 1

7

PPE-DE

+

§ 2

8

PPE-DE

+

§ 3

9S

PPE-DE

+

§ 4

15

Verts/ALE

R

§ 8

5

PPE-DE

+

După § 13

17

GUE/NGL

div

1

-

2

-

După § 14

18

GUE/NGL

-

După § 20

10

PPE-DE

+

§ 21

11

PPE-DE

+

§ 26

14

PPE-DE

+

§ 29

12

PPE-DE

+

§

text original

↓

§ 32

16

Verts/ALE

div

1

-

2

+

13

PPE-DE

+

Adăugare la am 16, a doua parte

§ 33

20

PPE-DE

+

§ 34

1

PSE

+

Considerentul C

2

PPE-DE

+

Considerentul D

3

PPE-DE

+

Considerentul E

4

PPE-DE

+

Considerentul G

§

text original

vs

-

Considerentul M

19

GUE/NGL

-

6

PPE-DE

+

Vot: recomandare (întregul text)

+

Cereri de vot separat

PPE-DE: Considerentul G

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE, Verts/ALE:

am 16

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „consideră că ... autorităţilor locale”

A doua parte: aceste cuvinte

Verts/ALE:

am 17

Prima parte:„salută decizia ... fără întârziere, retragerea efectivă”

A doua parte: reminder

7.   Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologia unei monitorizări sistematice şi riguroase

Raport: Johannes VOGGENHUBER (A6-0034/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 1 | ITS | | - | |
| § | text original | div | | |
| 1/AN | + | 468, 93, 35 |
| 2/AN | + | 455, 115, 21 |
| § 6 | 5 | ITS | | - | |
| § 8 | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 6S | PPE-DE | | - | |
| § 15 | § | text original | | + | modificat prin amendament moral |
| 7S | PPE-DE | | ↓ | |
| După considerentul D | 8 | GUE/NGL | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| După considerentul H | 2 | ITS | | - | |
| După considerentul L | 3 | ITS | | - | |
| După considerentul M | 4 | ITS | | - | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | AN | + | 485, 87, 29 |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 2

1

ITS

-

§

text original

div

1/AN

+

468, 93, 35

2/AN

+

455, 115, 21

§ 6

5

ITS

-

§ 8

§

text original

div

1

+

2

+

§ 13

6S

PPE-DE

-

§ 15

§

text original

+

modificat prin amendament moral

7S

PPE-DE

↓

După considerentul D

8

GUE/NGL

div

1

-

2

-

După considerentul H

2

ITS

-

După considerentul L

3

ITS

-

După considerentul M

4

ITS

-

Vot: rezoluţie (întregul text)

AN

+

485, 87, 29

Cereri de vot prin apel nominal

IND/DEM: § 2 şi vot final

Cereri de vot pe părţi

PPE-DE:

§ 8

Prima parte:„consideră că... specifice”

A doua parte: restul

PSE:

am 8

Prima parte:„întrucât toate propunerile legislative ... Carta socială europeană)”

A doua parte: restul

IND/DEM:

§ 2

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „de a păstra realizările deja obţinute”

A doua parte: aceste cuvinte

Chestiuni diverse:

Johannes Voggenhuber (raportor) a propus următorul amendament oral la punctul 15:

15. examinează posibilitatea de a modifica articolul 34 din Regulamentul său de procedură pentru a conferi Comisiei pentru libertăţi civile competenţa de a verifica efectele propunerilor legislative, măsurilor şi reglementărilor care prezintă o legătură cu drepturile fundamentale, precum şi articolele 91 şi 115 din Regulamentul său de procedură, pentru ca rezoluţiile Parlamentului să poată avea incidenţă şi asupra situaţiilor din statele membre, în scopul de a-şi putea îndeplini într-un stadiu incipient obligaţiile care îi revin, în conformitate cu articolele 6 şi 7 din Tratatul UE;

8.   Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi ţările din America Centrală

Raport: Willy MEYER PLEITE (A6-0026/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1litera (b) | 2 | PSE | | - | |
| § 1 litera (d) | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1 litera (t) | 3S | PSE | | R | |
| 18 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1 litera (u) | 4 | PSE | | R | |
| 19 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1 litera (v) | 20S | Verts/ALE | | - | |
| 14 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 5 | PSE | | R | |
| § 1 litera (y) | 6S= | PSE
  Verts/ALE | | R | |
| 21S= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| 15 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1 litera (z) | 7S | PSE | | R | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| 16 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 1 litera (aa) | § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1 litera (ab) | 23 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | | - | |
| § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (ac) | 24 | Verts/ALE | | - | |
| § 1 litera (ad) | § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (ae) | § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (ag) | § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (ah) | § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (aj) | 9 | PSE | | - | |
| 25 | Verts/ALE | | - | |
| Referirea 2 | 11 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| Considerentul C | 10 | GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Vot: recomandare (întregul text) | AN | + | 472, 30, 75 |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 1litera (b)

2

PSE

-

§ 1 litera (d)

§

text original

div

1

+

2

+

§ 1 litera (t)

3S

PSE

R

18

Verts/ALE

-

12

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1 litera (u)

4

PSE

R

19

Verts/ALE

-

13

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1 litera (v)

20S

Verts/ALE

-

14

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

5

PSE

R

§ 1 litera (y)

6S=

PSE

Verts/ALE

R

21S=

PSE

Verts/ALE

-

15

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1 litera (z)

7S

PSE

R

22

Verts/ALE

-

16

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 1 litera (aa)

§

text original

div

1

+

2

+

§ 1 litera (ab)

23

Verts/ALE

-

8

PSE

-

§

text original

vs

+

§ 1 litera (ac)

24

Verts/ALE

-

§ 1 litera (ad)

§

text original

vs

+

§ 1 litera (ae)

§

text original

vs

+

§ 1 litera (ag)

§

text original

vs

+

§ 1 litera (ah)

§

text original

vs

+

§ 1 litera (aj)

9

PSE

-

25

Verts/ALE

-

Referirea 2

11

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

Considerentul C

10

GUE/NGL, PPE-DE, PSE, ALDE

+

17

Verts/ALE

↓

Vot: recomandare (întregul text)

AN

+

472, 30, 75

Amendamentul 1 a fost anulat.

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

Cereri de vot separat

GUE/NGL: §§ 1ab, 1ad, 1ae, 1ag şi 1ah

Cereri de vot pe părţi

GUE/NGL:

§ 1 litera (d)

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „lupta împotriva terorismului”

A doua parte: aceste cuvinte

§ 1 litera (aa)

Prima parte:„să ţină cont... uniuni vamale reale”

A doua parte: restul

9.   Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi Comunitatea Andină

Raport: Luis YÁÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (A6-0025/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 litera (b) | 1 | PSE | | R | |
| 12 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | Verts/ALE | | - | |
| § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 1 litera (d) | 2 | PSE | | - | |
| § | text original | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1 după litera (e) | 14 | GUE/NGL | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 228, 323, 4 |
| § 1 litera (s) | 4 | PSE | | R | |
| 17 | Verts/ALE | | R | |
| § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 1 litera (t) | 5S=
  18S= | PSE
  Verts/ALE | | - | |
| § 1 litera (u) | 6=
  19= | PSE
  Verts/ALE | | R | |
| § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 1 litera (v) | 7S=
  20S= | PSE
  Verts/ALE | | R | |
| | § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 1 litera (x) | 8S | PSE | | R | |
| 21 | Verts/ALE | | R | |
| 13 | GUE/NGL | | - | |
| § | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| § 1 litera (y) | 9 | PSE | | R | |
| 22 | Verts/ALE | | - | |
| § 1 litera (aa) | 23 | Verts/ALE | | - | |
| § 1 litera (ab) | § | text original | vs | + | |
| § 1 litera (ac) | § | text original | vs | + | |
| După referirea 7 | 10 | GUE/NGL | | - | |
| Considerentul D | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 16 | Verts/ALE | | - | |
| Vot: recomandare (întregul text) | AN | + | 470, 29, 65 |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 1 litera (b)

1

PSE

R

12

GUE/NGL

-

15

Verts/ALE

-

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 1 litera (d)

2

PSE

-

§

text original

div

1

+

2

+

§ 1 după litera (e)

14

GUE/NGL

div

1

+

2/VE

-

228, 323, 4

§ 1 litera (s)

4

PSE

R

17

Verts/ALE

R

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 1 litera (t)

5S=

18S=

PSE

Verts/ALE

-

§ 1 litera (u)

6=

19=

PSE

Verts/ALE

R

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 1 litera (v)

7S=

20S=

PSE

Verts/ALE

R

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 1 litera (x)

8S

PSE

R

21

Verts/ALE

R

13

GUE/NGL

-

§

text original

+

modificat prin amendament oral

§ 1 litera (y)

9

PSE

R

22

Verts/ALE

-

§ 1 litera (aa)

23

Verts/ALE

-

§ 1 litera (ab)

§

text original

vs

+

§ 1 litera (ac)

§

text original

vs

+

După referirea 7

10

GUE/NGL

-

Considerentul D

11

GUE/NGL

-

16

Verts/ALE

-

Vot: recomandare (întregul text)

AN

+

470, 29, 65

Amendamentul 3 a fost anulat.

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

Cereri de vot separat

GUE/NGL: §§ 1ab şi 1ac

Cereri de vot pe părţi

GUE/NGL:

§ 1 litera (d)

Prima parte: Întregul text din care se exclud cuvintele „şi a terorismului, în special a terorismului legat de traficul de droguri”

A doua parte: aceste cuvinte

PPE-DE:

am 14

Prima parte:„acordă prioritate acţiunilor ... şi sănătăţii”

A doua parte: restul

Chestiuni diverse

Luis Yáñez-Barnuevo García (raportor) a propus următoarele amendamente orale:

punctul 1 litera (b)

„1 (b) să precizeze în directivele de negociere că unul dintre obiectivele acordului de asociere între UE şi CAN ar trebui să fie stabilirea la timp a unei zone de liber schimb avansate (ZLS), a unui dialog politic şi a unei cooperări, precum şi promovarea dezvoltării umane durabile, a coeziunii sociale, a consolidării democraţiei şi a statului de drept şi a respectării depline a drepturilor omului, precum şi a drepturilor civile, politice, economice şi sociale, fără a uita dimensiunea culturală şi cea legată de mediu a acestor drepturi;”

punctul 1 litera (s)

„1 (s) să prevadă, în directivele de negociere, liberalizarea progresivă şi reciprocă a schimburilor comerciale în condiţii de justiţie şi beneficiu mutual fondate pe complementaritate şi solidaritate, pentru ca viitorul acord să reducă asimetriile care există între Uniunea Europeană şi CAN, precum şi între ţările membre ale acesteia din urmă; să prevadă, în consecinţă, un tratament special, diferenţiat şi flexibil, în ceea ce priveşte termenele care trebuie stabilite, în funcţie de angajamentele din domeniul integrării regionale şi de progresele realizate de ţările andine în materie de competitivitate; este necesară susţinerea fără echivoc a transformării producţiei şi competitivităţii economiilor andine, prin intermediul instrumentelor de cooperare pentru dezvoltare şi a transferurilor de tehnologii, al adăugării de criterii referitoare la conţinutul naţional în regulile de origine, şi al creării unor programe de cooperare şi de asistenţă tehnică, toate aceste măsuri, cu rolul de a promova un cadru juridic stabil, să garanteze siguranţa investiţiilor şi a relaţiilor economice şi comerciale între părţi;”

punctul 1 litera (u)

„1 (u) să ţină cont de faptul că încheierea unui acord de asociere cu CAN, pentru instituirea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională, reprezintă o prioritate strategică pentru relaţiile externe ale Uniunii Europene într-un context internaţional caracterizat prin: o interdependenţă din ce în ce mai accentuată, creştere economică, apariţia unor noi puteri economice şi o serie de provocări globale care depăşesc graniţele naţionale, precum securitatea, guvernanţa economică globală, mediul şi lupta împotriva sărăciei;”

punctul 1 litera (v)

„1 (v) să se implice în crearea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională întru totul conforme cu noul mecanism de transparenţă al Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) şi cu drepturile şi obligaţiile care decurg din acordul OMC, în special articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) şi articolul V din Acordul General privind Comerţul cu Servicii (GATS), contribuind astfel la consolidarea sistemului comercial multilateral;”

punctul 1 litera (x)

„1(x) să negocieze un acord comercial unic şi indivizibil care să aibă aplicare dincolo de obligaţiile respective, prezente şi viitoare, ale celor două părţi implicate, în cadrul OMC şi să creeze, pe o perioadă de tranziţie compatibilă cu regulile OMC, o zonă euro-latino-americană de asociere globală interregională care, fără a exclude vreun sector, să ţină cont, în cel mai puţin restrictiv mod cu putinţă, de dimensiunea dezvoltării şi de sensibilitatea specifică a anumitor produse”.

10.   Persoane dispărute în Cipru

Propunere de rezoluţie: B6-0118/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie B6-0118/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie B6-0118/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

11.   Constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale

Raport: Francesco MUSOTTO (A6-0044/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 25 | § | text original | vs | + | |
| § 26 | § | text original | vs | + | |
| Considerentul E | § | text original | vs | + | |
| Considerentul F | § | text original | vs | + | |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | AN | + | 473, 26, 35 |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

§ 25

§

text original

vs

+

§ 26

§

text original

vs

+

Considerentul E

§

text original

vs

+

Considerentul F

§

text original

vs

+

Vot: rezoluţie (întregul text)

AN

+

473, 26, 35

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

Cereri de vot separat

Verts/ALE § 25

GUE/NGL: §§ 25, 26 şi considerentele E şi F

12.   Autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare

Raport: Pierre SCHAPIRA (A6-0039/2007)

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

13.   Guatemala

Propuneri de rezoluţie: B6-0101/2007, B6-0104/2007, B6-0106/2007, B6-0107/2007, B6-0111/2007, B6-0116/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0101/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Considerentul B | | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| Considerentul C | | text original | | + | modificat prin amendament oral |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | AN | + | 57, 0, 1 |
| Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice |
| B6-0101/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0104/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0106/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0107/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0111/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0116/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0101/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

Considerentul B

text original

+

modificat prin amendament oral

Considerentul C

text original

+

modificat prin amendament oral

Vot: rezoluţie (întregul text)

AN

+

57, 0, 1

Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice

B6-0101/2007

PSE

↓

B6-0104/2007

PPE-DE

↓

B6-0106/2007

UEN

↓

B6-0107/2007

GUE/NGL

↓

B6-0111/2007

ALDE

↓

B6-0116/2007

Verts/ALE

↓

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

Chestiuni diverse:

Marios Matsakis, în numele Grupului ALDE, a propus amendamente orale la:

Considerentul B:

B. întrucât presupuşii autori ai acestor infracţiuni de omor (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez şi Marvin Escobar Méndez), care au deţinut poziţii importante în cadrul Departamentului pentru Investigaţii Penale al Poliţiei din Guatemala, au fost ulterior asasinaţi în închisoarea de maximă securitate în care erau deţinuţi, în circumstanţe stranii, care nu au fost încă elucidate;

Considerentul C:

C. întrucât există suspiciuni că aceste asasinate au avut ca scop împiedicarea anchetei în vederea descoperirii instigatorilor în cazul infracţiunilor de omor asupra membrilor PARLACEN;

14.   Cambodgia

Propuneri de rezoluţie: B6-0102/2007, B6-0103/2007, B6-0108/2007, B6-0110/2007, B6-0112/2007, B6-0117/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proposition de résolution RC-B6-0102/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| După considerentul G | 1 | ALDE | AN | - | 11, 46, 2 |
| 2 | ALDE | AN | + | 40, 16, 0 |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | AN | + | 59, 0, 0 |
| Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice |
| B6-0102/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0103/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0108/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0110/2007 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0112/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0117/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Proposition de résolution RC-B6-0102/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

După considerentul G

1

ALDE

AN

-

11, 46, 2

2

ALDE

AN

+

40, 16, 0

Vot: rezoluţie (întregul text)

AN

+

59, 0, 0

Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice

B6-0102/2007

PSE

↓

B6-0103/2007

PPE-DE

↓

B6-0108/2007

GUE/NGL

↓

B6-0110/2007

UEN

↓

B6-0112/2007

ALDE

↓

B6-0117/2007

Verts/ALE

↓

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final

ALDE: am 1 şi 2

15.   Nigeria

Propuneri de rezoluţie: B6-0105/2007, B6-0109/2007, B6-0113/2007, B6-0114/2007, B6-0115/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice |
| B6-0105/2007 | | PPE-DE | AN | + | 36, 24, 1 |
| Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0109/2007




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | ↓ | |
| Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice |
| B6-0109/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0113/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0114/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0115/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice

B6-0105/2007

PPE-DE

AN

+

36, 24, 1

Propunere comună de rezoluţie RC-B6-0109/2007

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

Vot: rezoluţie (întregul text)

↓

Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice

B6-0109/2007

GUE/NGL

↓

B6-0113/2007

ALDE

↓

B6-0114/2007

PSE

↓

B6-0115/2007

Verts/ALE

↓

Cereri de vot prin apel nominal

PPE-DE: vot final B6-0105/2007

16.   Atac împotriva Galinei Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontšõko

Propuneri de rezoluţie: B6-0081/2007, B6-0086/2007, B6-0089/2007

| Obiect | Am nr. | Autor | AN, etc. | Vot | Vot prin AN/VE — observaţii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Propunere de rezoluţie RC-B6-0081/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Vot: rezoluţie (întregul text) | | + | |
| Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice |
| B6-0081/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0086/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0089/2007 | | UEN | | ↓ | |

Obiect

Am nr.

Autor

AN, etc.

Vot

Vot prin AN/VE — observaţii

Propunere de rezoluţie RC-B6-0081/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN, Verts/ALE, GUE/NGL)

Vot: rezoluţie (întregul text)

+

Propuneri de rezoluţie ale grupurilor politice

B6-0081/2007

ALDE

↓

B6-0086/2007

PPE-DE

↓

B6-0089/2007

UEN

↓

---

ANEXA II

REZULTATUL VOTULUI PRIN APEL NOMINAL

1.   B6-0119/2007 — Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta

Amendamentul 10

Pentru: 282

ALDE: Costa, Ortuondo Larrea

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beglitis, Bono, Bourzai, Bozkurt, Creţu Gabriela, De Keyser, Douay, Dumitrescu, Estrela, Fazakas, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Kirilov, Koterec, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Mann Erika, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Muscat, Napoletano, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Simpson, Skinner, Tarand, Thomsen, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni

Verts/ALE: Turmes

Împotrivă: 269

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Lundgren

NI: Allister

PPE-DE: Belet, Brepoels, Doyle, Seeberg, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Batzeli, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Borrell Fontelles, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gomes, Groote, Haug, Hedh, Hegyi, Hughes, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Öger, Panzeri, Paşcu, Patrie, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Stihler, Stockmann, Ţicău, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Abţineri: 33

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde

ITS: Mote

PPE-DE: Hoppenstedt, McGuinness, Mitchell, Stauner

PSE: Capoulas Santos, Ferreira Elisa, Ford, Gierek, Grabowska, Gruber, Jöns, Lambrinidis, Lienemann, Martin David, Pahor, Paparizov, Peillon, Rosati, Rouček, Severin, Tabajdi, Wiersma, Zingaretti

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rogalski

Corectări şi intenţii de vot

Împotrivă:
  Hans-Peter Martin, Claude Turmes

2.   B6-0119/2007 — Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta

Amendamentul 12

Pentru: 317

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea, Dillen, Mihăescu, Mussolini, Popeangă

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cottigny, De Rossa, Lehtinen, dos Santos

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Speroni, Zīle

Împotrivă: 249

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: De Veyrac, Mathieu, Seeberg, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Pinior, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński, Kuc, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski,Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer,Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Abţineri: 22

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Romagnoli, Schenardi, StănescuStoyanov

PPE-DE: Esteves, Hoppenstedt, Schierhuber, Stauner

PSE: Goebbels, Peillon

UEN: Camre, Janowski

3.   B6-0119/2007 — Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta

Rezoluţie

Pentru: 300

ALDE: Andria, Busk, Cavada, Christova, Cornillet, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault,Griesbeck, Hall, Hellvig, Jäätteenmäki, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco,Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati,Staniszewska, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer,Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard,Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

ITS: Mihăescu

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Doyle,Grosch, Gyürk, Jackson, Kelemen, Kónya-Hamar, Parish, Seeberg, Stauner, Thyssen, Wijkman, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès,Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann,Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov,Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi,Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante,Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball,Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll,Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu,Patrie, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann,Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kamiński,Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni,de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher,Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter,Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 253

ALDE: Ali, Alvaro, Attwooll, Bărbuleţiu, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Ciornei, Cioroianu,Cocilovo, Davies, Deprez, Guardans Cambó, Harkin, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė,Kacin, Kazak, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morţun, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Silaghi, Sterckx, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Berend, Böge, Bradbourn,Braghetto, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera,Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi,Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler,Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel,Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour,Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä,Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß,Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski,López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson,van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou,Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz,Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra,Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová,Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis,Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Lehtinen, Myller, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone

Abţineri: 35

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Newton Dunn

GUE/NGL: Adamou, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu,Stoyanov

PPE-DE: Gál, Glattfelder, Liese, Mitchell, Schierhuber, Seeber

PSE: Attard-Montalto, Cottigny, Grech, Guy-Quint, Muscat, Peillon, Piecyk

UEN: Borghezio, Janowski, Speroni

4.   Raportul Voggenhuber A6-0034/2007

Paragraful 2/1

Pentru: 468

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato,Cavada, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou,Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert,Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer,Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon,Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati,Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke,Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Meyer Pleite, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Moisuc, Popeangă, Stănescu

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge,Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera,Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner,Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski,Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle,Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul,Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber,Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz,Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool,Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli,Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon,Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas,Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir,De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante,Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira,Haug, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen,Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez,Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez,Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu,Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud,Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella,Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund,Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Rogalski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach,Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith,Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Împotrivă: 93

ALDE: Mohácsi, Polfer, Savi

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Seppänen,Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass,Tomczak, Whittaker, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň,Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Petre, Purvis,Škottová, Stevenson, Strejček, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski,Janowski, Kuc, Masiel, Ó Neachtain, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Harms, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Ždanoka

Abţineri: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger,Rizzo, Wagenknecht

ITS: Coşea, Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Buzek

PSE: Evans Robert, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Morgan, Simpson,Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, La Russa, Pirilli, Poli Bortone

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Tatjana Ždanoka, Marcin Libicki

Împotrivă:
  Koenraad Dillen

5.   Raportul Voggenhuber A6-0034/2007

Paragraful 2/2

Pentru: 455

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato,Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff,Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert,Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer,Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz,Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen,Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta,Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

ITS: Coşea, Mussolini

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge,Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera,Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz deMera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler,Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil,Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch,Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi,Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White,Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover,Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle,Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan,Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski,Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer,Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool,Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli,Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon,Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas,Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits,Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Färm, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa,Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes,Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann,Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann,Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega,Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano,Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar,Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček,Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele,Segelström, Severin, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker,Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger,Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes,Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm,McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek,Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass,Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gargani, Hannan, Harbour, Jackson, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Abţineri: 21

GUE/NGL: Maštálka

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kamall

PSE: Corbett, Corbey, Evans Robert, Gill, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Joseph Muscat

6.   Raportul Voggenhuber A6-0034/2007

Rezoluţie

Pentru: 485

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Petre, Pieper, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Împotrivă: 87

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Záborská

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski

Abţineri: 29

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Ouzký, Peterle, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ferreira Anne, Hedh

UEN: Berlato, La Russa, Poli Bortone

7.   Raportul Meyer Pleite A6-0026/2007

Rezoluţie

Pentru: 472

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Tomczak

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuc, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Împotrivă: 30

ALDE: Jensen

GUE/NGL: Brie, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

PPE-DE: Pomés Ruiz

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Abţineri: 75

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Železný

ITS: Martinez

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Lauk, Ouzký, Škottová, Šťastný, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

8.   Raportul Yáñez-Barnuevo García A6-0025/2007

Rezoluţie

Pentru: 470

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Lundgren, Tomczak, Železný

ITS: Coşea

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kirilov, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Împotrivă: 29

ALDE: Maaten

GUE/NGL: Brie, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Maštálka, Pafilis, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Mihăescu, Moisuc, Mote, Mussolini, Popeangă, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Abţineri: 65

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Krupa

ITS: Martinez, Romagnoli

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hannan

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Corectări şi intenţii de vot

Pentru:
  Jules Maaten

9.   Raportul Musotto A6-0044/2007

Rezoluţie

Pentru: 473

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Bărbuleţiu, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Christova, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Ilchev, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Kazak, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Silaghi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Coşea, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Moisuc, Mussolini, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Martin, Dimitrov Philip Dimitrov, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Ganţ, García- Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kónya-Hamar, Kratsa- Tsagaropoulou, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Petre, Pieper, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sofianski, Sommer, Sonik, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Färm, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Piecyk, Pinior, Podgorean, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Simpson, Siwiec, Skinner, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yáñez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuc, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Împotrivă: 26

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Søndergaard, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Tomczak, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Strejček

Abţineri: 35

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

ITS: Mote

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bushill-Matthews, Buzek, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Parish, Stevenson, Tannock

PSE: Corbett

10.   RC-B6-0101/2007 — Guatemala

Rezoluţie

Pentru: 57

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Abţineri: 1

ITS: Stănescu

11.   RC-B6-0102/2007 — Cambodgia

Amendamentul 1

Pentru: 11

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer

NI: Giertych

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Împotrivă: 46

GUE/NGL: Pflüger

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Abţineri: 2

ITS: Stănescu

UEN: Rutowicz

12.   RC-B6-0102/2007 — Cambodgia

Amendamentul 2

Pentru: 40

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Împotrivă: 16

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Corectări şi intenţii de vot

Împotrivă:
  Tobias Pflüger

13.   RC-B6-0102/2007 — Cambodgia

Rezoluţie

Pentru: 59

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

ITS: Stănescu

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

14.   RC-B6-0105/2007 — Nigeria

Rezoluţie

Pentru: 36

NI: Giertych

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Březina, Caspary, Chichester, Daul, Deß, Dover, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Grossetête, Hannan, Kaczmarek, Mauro, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schwab, Siekierski, Sofianski, Sonik, Sudre, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Rutowicz

Împotrivă: 24

ALDE: Bowles, Cappato, in 't Veld, Matsakis

GUE/NGL: Meijer, Pflüger

PSE: Ayala Sender, Beglitis, Bourzai, Casaca, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Roure, Scheele, Tarabella

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Abţineri: 1

ITS: Stănescu

---

ANEXA III

DELEGAŢII INTERPARLAMENTARE

Delegaţia pentru relaţiile cu ţările din Asia de Sud

(20 de membri)

Membri titulari

| PPE-DE | BELET Ivo
  BUSHILL-MATTHEWS Philip
  DEVA Nirj
  JÁRÓKA Lívia
  MANN Thomas
  NICHOLSON James
  ... |
| --- | --- |
| PSE | BULFON Wolfgang
  EVANS Robert
  GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
  GOEBBELS Robert
  GOLIK Bogdan
  LEINEN Jo |
| ALDE | LYNNE Elizabeth
  MULDER Jan
  ... |
| UEN | MASIEL Jan Tadeusz |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | KOHLÍČEK Jaromír |
| IND/DEM | ... |

PPE-DE

BELET Ivo

BUSHILL-MATTHEWS Philip

DEVA Nirj

JÁRÓKA Lívia

MANN Thomas

NICHOLSON James

...

PSE

BULFON Wolfgang

EVANS Robert

GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna

GOEBBELS Robert

GOLIK Bogdan

LEINEN Jo

ALDE

LYNNE Elizabeth

MULDER Jan

...

UEN

MASIEL Jan Tadeusz

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

KOHLÍČEK Jaromír

IND/DEM

...

Delegaţia pentru relaţiile cu India

(22 de membri)

Membri titulari

| PPE-DE | BAUER Edit
  DEMETRIOU Panayiotis
  EHLER Jan Christian
  IBRISAGIC Anna
  LAMASSOURE Alain
  LECHNER Kurt
  McGUINNESS Mairead
  VAKALIS Nikolaos |
| --- | --- |
| PSE | CHRISTENSEN Ole
  DE VITS Mia
  ETTL Harald
  GILL Neena
  ŢICĂU Silvia-Adriana
  VAUGRENARD Yannick |
| ALDE | CIORNEI Silvia
  COSTA Paolo
  DUQUESNE Antoine |
| UEN | RYAN Eoin |
| Verts/ALE | LAMBERT Jean |
| GUE/NGL | PAFILIS Athanasios |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan |
| ITS | MOTE Ashley |

PPE-DE

BAUER Edit

DEMETRIOU Panayiotis

EHLER Jan Christian

IBRISAGIC Anna

LAMASSOURE Alain

LECHNER Kurt

McGUINNESS Mairead

VAKALIS Nikolaos

PSE

CHRISTENSEN Ole

DE VITS Mia

ETTL Harald

GILL Neena

ŢICĂU Silvia-Adriana

VAUGRENARD Yannick

ALDE

CIORNEI Silvia

COSTA Paolo

DUQUESNE Antoine

UEN

RYAN Eoin

Verts/ALE

LAMBERT Jean

GUE/NGL

PAFILIS Athanasios

IND/DEM

BELDER Bastiaan

ITS

MOTE Ashley

Delegaţia pentru relaţiile cu Afganistan

(16 membri)

Membri titulari

| PPE-DE | FONTAINE Nicole
  HÖKMARK Gunnar
  PODESTÀ Guido
  TAJANI Antonio
  ...
  ... |
| --- | --- |
| PSE | ATTARD-MONTALTO John
  CHIESA Giulietto
  MENÉNDEZ del VALLE Emilio
  ...
  ... |
| ALDE | JUKNEVIČIENĖ Ona
  MORILLON Philippe |
| UEN | ANGELILLI Roberta |
| Verts/ALE | BEER Angelika |
| GUE/NGL | BRIE André |

PPE-DE

FONTAINE Nicole

HÖKMARK Gunnar

PODESTÀ Guido

TAJANI Antonio

...

...

PSE

ATTARD-MONTALTO John

CHIESA Giulietto

MENÉNDEZ del VALLE Emilio

...

...

ALDE

JUKNEVIČIENĖ Ona

MORILLON Philippe

UEN

ANGELILLI Roberta

Verts/ALE

BEER Angelika

GUE/NGL

BRIE André

---

TEXTE ADOPTATE

P6_TA(2007)0073

Acţiunea comunitară privind furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 referitoare la acţiunea comunitară privind furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consultare cu privire la acţiunea comunitară privind serviciile de sănătate” (SEC(2006)1195/4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consultare cu privire la acţiunea comunitară privind serviciile de sănătate” (SEC(2006)1195/4),

| — | având în vedere articolul 152 din tratat, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 152 din tratat,

| — | având în vedere hotărârile Curţii de Justiţie a Comunităţilor Europene („Curtea Europeană de Justiţie”) în cazurile Decker (C-120/95, 28 aprilie 1998), Kohll (C-158/96, 28 aprilie 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 iulie 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12 iulie 2001), IKA (C-326/00, 25 februarie 2003), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 mai 2003), Inizan (C-56/01, 23 octombrie 2003), Leichtle (C-8/02, 18 martie 2004) şi Watts (C-327/04, 16 mai 2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curţii de Justiţie a Comunităţilor Europene („Curtea Europeană de Justiţie”) în cazurile Decker (C-120/95, 28 aprilie 1998), Kohll (C-158/96, 28 aprilie 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 iulie 2001), Vanbraekel (C-368/98, 12 iulie 2001), IKA (C-326/00, 25 februarie 2003), Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 mai 2003), Inizan (C-56/01, 23 octombrie 2003), Leichtle (C-8/02, 18 martie 2004) şi Watts (C-327/04, 16 mai 2005),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 9 iunie 2005 privind mobilitatea pacienţilor şi evoluţia serviciilor de asistenţă medicală în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 9 iunie 2005 privind mobilitatea pacienţilor şi evoluţia serviciilor de asistenţă medicală în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere întrebarea orală B6-0013/2007 adresată de Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea orală B6-0013/2007 adresată de Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât serviciile medicale au fost excluse din Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în piaţa internă (2), |
| --- | --- |

A.

întrucât serviciile medicale au fost excluse din Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în piaţa internă (2),

| B. | întrucât în Parlamentul European se discută în prezent un proiect de raport privind impactul şi consecinţele excluderii serviciilor de sănătate din domeniul de aplicare al Directivei 2006/123/CE. |
| --- | --- |

B.

întrucât în Parlamentul European se discută în prezent un proiect de raport privind impactul şi consecinţele excluderii serviciilor de sănătate din domeniul de aplicare al Directivei 2006/123/CE.

| C. | întrucât Curtea Europeană de Justiţie (CEJ) a pronunţat, din 1998, o serie de hotărâri care permit libera circulaţie a pacienţilor care necesită tratament şi asistenţă medicală, aplicând astfel principiul liberei circulaţii rambursării serviciilor de asistenţă medicală furnizate în străinătate, |
| --- | --- |

C.

întrucât Curtea Europeană de Justiţie (CEJ) a pronunţat, din 1998, o serie de hotărâri care permit libera circulaţie a pacienţilor care necesită tratament şi asistenţă medicală, aplicând astfel principiul liberei circulaţii rambursării serviciilor de asistenţă medicală furnizate în străinătate,

| D. | întrucât CEJ a hotărât iniţial că condiţionarea rambursării costurilor suportate într-un alt stat membru de o aprobare prealabilă ar constitui o barieră în calea furnizării de servicii, dar ulterior a elaborat principiile privind rambursarea şi necesitatea unei aprobări prealabile, |
| --- | --- |

D.

întrucât CEJ a hotărât iniţial că condiţionarea rambursării costurilor suportate într-un alt stat membru de o aprobare prealabilă ar constitui o barieră în calea furnizării de servicii, dar ulterior a elaborat principiile privind rambursarea şi necesitatea unei aprobări prealabile,

| E. | întrucât sistemele de sănătate din Uniunea Europeană au la bază principiile solidarităţii, echităţii şi universalităţii, pentru a garanta că toţi oamenii, indiferent de venit, statut social şi vârstă beneficiază de asistenţă adecvată de bună calitate, |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele de sănătate din Uniunea Europeană au la bază principiile solidarităţii, echităţii şi universalităţii, pentru a garanta că toţi oamenii, indiferent de venit, statut social şi vârstă beneficiază de asistenţă adecvată de bună calitate,

| F. | întrucât aranjamentele pentru furnizarea de servicii de asistenţă medicală variază de la o ţară la alta, |
| --- | --- |

F.

întrucât aranjamentele pentru furnizarea de servicii de asistenţă medicală variază de la o ţară la alta,

| 1. | salută iniţiativa Comisiei de lansare a unei proceduri de consultare privind cea mai bună formă de acţiune comunitară în vederea asigurării unui cadru pentru aspectele transfrontaliere ale asistenţei medicale; |
| --- | --- |

1.

salută iniţiativa Comisiei de lansare a unei proceduri de consultare privind cea mai bună formă de acţiune comunitară în vederea asigurării unui cadru pentru aspectele transfrontaliere ale asistenţei medicale;

| 2. | reaminteşte obligaţia prevăzută în tratat de a asigura un nivel ridicat de protecţie a sănătăţii oamenilor în toate politicile comunitare; reaminteşte, de asemenea, articolul 95 alineatul (3) din Tratatul CE, care stabileşte temeiul legal pentru măsurile de pe piaţa internă privind sănătatea; consideră, aşadar, necesară crearea unui cadru legal pentru furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră care garantează cel mai bine accesul la timp al pacienţilor la asistenţă medicală adecvată şi de bună calitate, dezvoltarea serviciilor de asistenţă medicală transfrontalieră şi durabilitatea finanţării asistenţei medicale; |
| --- | --- |

2.

reaminteşte obligaţia prevăzută în tratat de a asigura un nivel ridicat de protecţie a sănătăţii oamenilor în toate politicile comunitare; reaminteşte, de asemenea, articolul 95 alineatul (3) din Tratatul CE, care stabileşte temeiul legal pentru măsurile de pe piaţa internă privind sănătatea; consideră, aşadar, necesară crearea unui cadru legal pentru furnizarea de asistenţă medicală transfrontalieră care garantează cel mai bine accesul la timp al pacienţilor la asistenţă medicală adecvată şi de bună calitate, dezvoltarea serviciilor de asistenţă medicală transfrontalieră şi durabilitatea finanţării asistenţei medicale;

| 3. | accentuează faptul că aspectele transfrontaliere ale asistenţei medicale acoperă atât mobilitatea pacienţilor şi mobilitatea specialiştilor din domeniul asistenţei medicale, cât şi serviciile de asistenţă medicală dintro altă ţară; accentuează, de asemenea, faptul că hotărârile CEJ abordează, în special, aspectul legat de dreptul pacienţilor de a urma un tratament în străinătate şi de a beneficia ulterior de rambursare din partea sistemelor naţionale de asigurări de sănătate; |
| --- | --- |

3.

accentuează faptul că aspectele transfrontaliere ale asistenţei medicale acoperă atât mobilitatea pacienţilor şi mobilitatea specialiştilor din domeniul asistenţei medicale, cât şi serviciile de asistenţă medicală dintro altă ţară; accentuează, de asemenea, faptul că hotărârile CEJ abordează, în special, aspectul legat de dreptul pacienţilor de a urma un tratament în străinătate şi de a beneficia ulterior de rambursare din partea sistemelor naţionale de asigurări de sănătate;

| 4. | consideră, prin urmare, că asigurarea unei certitudini juridice în ceea ce priveşte rambursarea costurilor pentru asistenţa medicală transfrontalieră este unul dintre aspectele prioritare nu numai pentru pacienţi, dar şi pentru sistemele naţionale de asigurări de sănătate şi pentru furnizorii serviciilor de asistenţă medicală; subliniază necesitatea clarificării unor proceduri şi condiţii de rambursare pentru diverse cazuri; |
| --- | --- |

4.

consideră, prin urmare, că asigurarea unei certitudini juridice în ceea ce priveşte rambursarea costurilor pentru asistenţa medicală transfrontalieră este unul dintre aspectele prioritare nu numai pentru pacienţi, dar şi pentru sistemele naţionale de asigurări de sănătate şi pentru furnizorii serviciilor de asistenţă medicală; subliniază necesitatea clarificării unor proceduri şi condiţii de rambursare pentru diverse cazuri;

| 5. | îndeamnă Comisia să elaboreze principii comune şi orientări de bază pentru serviciile de asistenţă medicală pentru a garanta siguranţa pacienţilor; atrage, de asemenea, atenţia, că este esenţială stabilirea unor indicatori armonizaţi de sănătate la nivel comunitar (de exemplu standarde pentru testele de sânge) pentru a încuraja schimburi de bună practică, mai ales între specialiştii din domeniul sănătăţii; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să elaboreze principii comune şi orientări de bază pentru serviciile de asistenţă medicală pentru a garanta siguranţa pacienţilor; atrage, de asemenea, atenţia, că este esenţială stabilirea unor indicatori armonizaţi de sănătate la nivel comunitar (de exemplu standarde pentru testele de sânge) pentru a încuraja schimburi de bună practică, mai ales între specialiştii din domeniul sănătăţii;

| 6. | consideră că UE trebuie să joace un rol important în îmbunătăţirea accesului pacienţilor la informaţiile referitoare la mobilitatea transfrontalieră, prin coordonarea cooperării dintre statele membre în acest domeniu; |
| --- | --- |

6.

consideră că UE trebuie să joace un rol important în îmbunătăţirea accesului pacienţilor la informaţiile referitoare la mobilitatea transfrontalieră, prin coordonarea cooperării dintre statele membre în acest domeniu;

| 7. | consideră că mobilitatea pacienţilor trebuie să fie exclusiv la latitudinea acestora şi că libertatea lor de alegere nu trebuie să fie supusă niciunui fel de presiuni; |
| --- | --- |

7.

consideră că mobilitatea pacienţilor trebuie să fie exclusiv la latitudinea acestora şi că libertatea lor de alegere nu trebuie să fie supusă niciunui fel de presiuni;

| 8. | subliniază necesitatea asigurării siguranţei pacientului, în orice situaţie, indiferent de locul sau de modalitatea în care este furnizată asistenţa medicală; solicită claritate privind responsabilităţile autorităţilor în ceea ce priveşte supravegherea furnizorilor serviciilor de asistenţă medicală şi un schimb eficient de informaţii între autorităţile naţionale în ceea ce priveşte înscrierea şi statutul disciplinar al specialiştilor din domeniul sănătăţii; consideră necesară crearea unui mecanism de căi de atac împotriva malpraxis-ului în asistenţa medicală transfrontalieră; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea asigurării siguranţei pacientului, în orice situaţie, indiferent de locul sau de modalitatea în care este furnizată asistenţa medicală; solicită claritate privind responsabilităţile autorităţilor în ceea ce priveşte supravegherea furnizorilor serviciilor de asistenţă medicală şi un schimb eficient de informaţii între autorităţile naţionale în ceea ce priveşte înscrierea şi statutul disciplinar al specialiştilor din domeniul sănătăţii; consideră necesară crearea unui mecanism de căi de atac împotriva malpraxis-ului în asistenţa medicală transfrontalieră;

| 9. | accentuează faptul că, în aproape toate cazurile, asistenţa medicală şi tratamentul medical necesită o urmărire, care s-ar putea întinde pe o perioadă mai îndelungată; recunoaşte necesitatea elaborării unor norme clare privind repartizarea sarcinilor şi responsabilităţilor între furnizorii serviciilor de asistenţă medicală pe parcursul diverselor stadii ale tratamentului şi îngrijirii medicale; |
| --- | --- |

9.

accentuează faptul că, în aproape toate cazurile, asistenţa medicală şi tratamentul medical necesită o urmărire, care s-ar putea întinde pe o perioadă mai îndelungată; recunoaşte necesitatea elaborării unor norme clare privind repartizarea sarcinilor şi responsabilităţilor între furnizorii serviciilor de asistenţă medicală pe parcursul diverselor stadii ale tratamentului şi îngrijirii medicale;

| 10. | consideră introducerea unui cadru legislativ la nivel comunitar ca fiind cel mai bun mod de asigurare a certitudinii juridice pentru pacienţi, sistemele naţionale de asistenţă medicală şi furnizorii privaţi de servicii de asistenţă medicală; consideră că este, de asemenea, cel mai bun mod de a îmbunătăţi utilizarea resurselor de asistenţă medicală şi de a accelera accesul la tratament; |
| --- | --- |

10.

consideră introducerea unui cadru legislativ la nivel comunitar ca fiind cel mai bun mod de asigurare a certitudinii juridice pentru pacienţi, sistemele naţionale de asistenţă medicală şi furnizorii privaţi de servicii de asistenţă medicală; consideră că este, de asemenea, cel mai bun mod de a îmbunătăţi utilizarea resurselor de asistenţă medicală şi de a accelera accesul la tratament;

| 11. | consideră necesară includerea unei carte comune a drepturilor pacienţilor în cadrul respectiv, pentru a asigura exercitarea lor efectivă atât la nivel transfrontalier, cât şi în ţara de origine; |
| --- | --- |

11.

consideră necesară includerea unei carte comune a drepturilor pacienţilor în cadrul respectiv, pentru a asigura exercitarea lor efectivă atât la nivel transfrontalier, cât şi în ţara de origine;

| 12. | consideră necesară introducerea în cadrul legal a unui mecanism de colectare a datelor şi de efectuare a schimbului de informaţii între autorităţile naţionale în ceea ce priveşte furnizorii serviciilor de asistenţă medicală, înscrierea şi statutul disciplinar al acestora, şi specialiştii disponibili; consideră, de asemenea, că crearea unei reţele de centre europene de referinţă ar aduce beneficii considerabile în tratarea bolilor; |
| --- | --- |

12.

consideră necesară introducerea în cadrul legal a unui mecanism de colectare a datelor şi de efectuare a schimbului de informaţii între autorităţile naţionale în ceea ce priveşte furnizorii serviciilor de asistenţă medicală, înscrierea şi statutul disciplinar al acestora, şi specialiştii disponibili; consideră, de asemenea, că crearea unei reţele de centre europene de referinţă ar aduce beneficii considerabile în tratarea bolilor;

| 13. | consideră că este necesară, pentru siguranţa pacientului, includerea, în cadrul juridic, a unei dispoziţii prin care autorităţile naţionale să fie obligate să facă schimb de informaţii privind înscrierea şi statutul disciplinar al specialiştilor din domeniul sănătăţii care furnizează servicii de asistenţă medicală transfrontalieră; |
| --- | --- |

13.

consideră că este necesară, pentru siguranţa pacientului, includerea, în cadrul juridic, a unei dispoziţii prin care autorităţile naţionale să fie obligate să facă schimb de informaţii privind înscrierea şi statutul disciplinar al specialiştilor din domeniul sănătăţii care furnizează servicii de asistenţă medicală transfrontalieră;

| 14. | apelează la statele membre pentru a introduce metoda ghişeului unic de depunere a plângerilor de către pacienţi; |
| --- | --- |

14.

apelează la statele membre pentru a introduce metoda ghişeului unic de depunere a plângerilor de către pacienţi;

| 15. | invită Comisia să acorde o atenţie specială furnizării de informaţii pacienţilor cu privire la drepturile şi obligaţiile lor şi să introducă în propunerea sa legislativă dispoziţii adecvate în acest sens; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să acorde o atenţie specială furnizării de informaţii pacienţilor cu privire la drepturile şi obligaţiile lor şi să introducă în propunerea sa legislativă dispoziţii adecvate în acest sens;

| 16. | consideră că viitorul cadru comunitar poate să reprezinte o oportunitate de a le conferi cetăţenilor europeni autonomie şi putere de decizie în calitate de pacienţi şi, de asemenea, poate încuraja statele membre să îşi dezvolte sistemele de asistenţă medicală; |
| --- | --- |

16.

consideră că viitorul cadru comunitar poate să reprezinte o oportunitate de a le conferi cetăţenilor europeni autonomie şi putere de decizie în calitate de pacienţi şi, de asemenea, poate încuraja statele membre să îşi dezvolte sistemele de asistenţă medicală;

| 17. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 543.

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

P6_TA(2007)0074

Vânătoarea ilegală a păsărilor în Malta

Propunere de rezoluţie a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind vânătoarea de primăvară şi vânătoarea la capcană a păsărilor migratoare în Malta

Parlamentul European,

| — | având în vedere petiţia 794/2004, petiţia 334/2005 şi petiţia 886/2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere petiţia 794/2004, petiţia 334/2005 şi petiţia 886/2005,

| — | având în vedere Raportul misiunii de informare a Comisiei pentru petiţii efectuate în Malta între 9 şi 12 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul misiunii de informare a Comisiei pentru petiţii efectuate în Malta între 9 şi 12 mai 2006,

| — | având în vedere Directiva 79/409/CEE din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (1) („Directiva privind păsările”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 79/409/CEE din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (1) („Directiva privind păsările”),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale şi a speciilor de faună şi floră sălbatică (2) („Directiva privind habitatele”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale şi a speciilor de faună şi floră sălbatică (2) („Directiva privind habitatele”),

| — | având în vedere articolele 10, 226 şi 242 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10, 226 şi 242 din Tratatul CE,

| — | având în vedere întrebarea orală B6-0015/2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea orală B6-0015/2007,

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul European a primit diverse petiţii împotriva practicii de vânătoare de primăvară şi de vânătoare la capcană a păsărilor migratoare din Malta, inclusiv o petiţie de la Societatea Regală Belgiană pentru Protecţia Păsărilor, semnată de 300 000 de europeni, dintre care mai bine de 4 000 sunt din Malta; întrucât în februarie 2007, 115 000 de oameni în Europa, în special din Regatul Unit, au transmis guvernului maltez o petiţie de protest împotriva vânătorii de primăvară; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European a primit diverse petiţii împotriva practicii de vânătoare de primăvară şi de vânătoare la capcană a păsărilor migratoare din Malta, inclusiv o petiţie de la Societatea Regală Belgiană pentru Protecţia Păsărilor, semnată de 300 000 de europeni, dintre care mai bine de 4 000 sunt din Malta; întrucât în februarie 2007, 115 000 de oameni în Europa, în special din Regatul Unit, au transmis guvernului maltez o petiţie de protest împotriva vânătorii de primăvară;

| B. | întrucât Comisia pentru petiţii a examinat acuzaţiile formulate în petiţii şi a trimis în Malta o delegaţie în conformitate cu articolul 192 alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European pentru a se informa asupra situaţiei faptice in situ; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia pentru petiţii a examinat acuzaţiile formulate în petiţii şi a trimis în Malta o delegaţie în conformitate cu articolul 192 alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European pentru a se informa asupra situaţiei faptice in situ;

| C. | întrucât concluzia raportului misiunii de informare a fost că, deşi autorităţile malteze responsabile au făcut unele eforturi pentru a armoniza legislaţia naţională şi normele sale de aplicare cu legislaţia comunitară, durabilitatea şi supravieţuirea populaţiilor mai multor specii de păsări migratoare este încă serios ameninţată de vânătoarea şi vânătoarea cu capcane ilegală şi neselectivă în perioada în care păsările aparţinând acelor specii trec prin Malta în timpul migraţiei de primăvară; |
| --- | --- |

C.

întrucât concluzia raportului misiunii de informare a fost că, deşi autorităţile malteze responsabile au făcut unele eforturi pentru a armoniza legislaţia naţională şi normele sale de aplicare cu legislaţia comunitară, durabilitatea şi supravieţuirea populaţiilor mai multor specii de păsări migratoare este încă serios ameninţată de vânătoarea şi vânătoarea cu capcane ilegală şi neselectivă în perioada în care păsările aparţinând acelor specii trec prin Malta în timpul migraţiei de primăvară;

| D. | întrucât raportul misiunii de informare ridică de asemenea semne de întrebare privind respectarea în Malta atât a Directivei privind păsările cât şi a Directivei privind habitatele, precum şi privind vânătoarea ilegală a speciilor protejate şi vânătoarea cu capcane, în special a păsărilor de pradă; |
| --- | --- |

D.

întrucât raportul misiunii de informare ridică de asemenea semne de întrebare privind respectarea în Malta atât a Directivei privind păsările cât şi a Directivei privind habitatele, precum şi privind vânătoarea ilegală a speciilor protejate şi vânătoarea cu capcane, în special a păsărilor de pradă;

| E. | întrucât vânătoarea de primăvară şi vânătoarea la capcană sunt apărate de vânătorii maltezi, care susţin că fac parte din tradiţia lor culturală; întrucât, totuşi, spaţiul de odihnă pentru păsările migratoare a scăzut considerabil în ultimii ani datorită dezvoltării urbane şi întrucât apariţia de noi metode şi arme a făcut vânătoarea mai eficientă, astfel afectând mai mult populaţiile de păsări migratoare şi ducând la extincţia la nivel local a unor specii de păsări cum ar fi şoimul pelerin (Falco peregrinus) şi striga (Tyto alba); |
| --- | --- |

E.

întrucât vânătoarea de primăvară şi vânătoarea la capcană sunt apărate de vânătorii maltezi, care susţin că fac parte din tradiţia lor culturală; întrucât, totuşi, spaţiul de odihnă pentru păsările migratoare a scăzut considerabil în ultimii ani datorită dezvoltării urbane şi întrucât apariţia de noi metode şi arme a făcut vânătoarea mai eficientă, astfel afectând mai mult populaţiile de păsări migratoare şi ducând la extincţia la nivel local a unor specii de păsări cum ar fi şoimul pelerin (Falco peregrinus) şi striga (Tyto alba);

| F. | întrucât sondajele de opinie par a demonstra faptul că cea mai mare parte a societăţii malteze este împotriva practicilor curente în domeniul vânătorii; |
| --- | --- |

F.

întrucât sondajele de opinie par a demonstra faptul că cea mai mare parte a societăţii malteze este împotriva practicilor curente în domeniul vânătorii;

| G. | întrucât guvernul maltez a decis să deschidă între 10 aprilie şi 20 mai 2007 un sezon de vânătoare de primăvară pentru turturică şi pentru prepeliţă, ambele fiind specii cu populaţia în declin, precum şi sezoane de vânătoare la capcană între 26 martie şi 20 mai anul curent; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul maltez a decis să deschidă între 10 aprilie şi 20 mai 2007 un sezon de vânătoare de primăvară pentru turturică şi pentru prepeliţă, ambele fiind specii cu populaţia în declin, precum şi sezoane de vânătoare la capcană între 26 martie şi 20 mai anul curent;

| H. | întrucât Malta este unul dintre principalele puncte de escală pentru păsările care migrează între Europa şi Africa; întrucât un studiu recent prezintă dovezi în sensul faptului că în 35 de ţări, majoritatea state europene, se împuşcă păsări, dintre care multe fac parte din specii rare sau pe cale de dispariţie, iar în 19 ţări se vânează păsări la capcană; |
| --- | --- |

H.

întrucât Malta este unul dintre principalele puncte de escală pentru păsările care migrează între Europa şi Africa; întrucât un studiu recent prezintă dovezi în sensul faptului că în 35 de ţări, majoritatea state europene, se împuşcă păsări, dintre care multe fac parte din specii rare sau pe cale de dispariţie, iar în 19 ţări se vânează păsări la capcană;

| I. | întrucât Comisia Europeană investighează dacă legislaţia prin care Malta a transpus Directiva privind păsările respectă cerinţele directivei respective şi dacă este corect aplicată şi întrucât Comisia a deschis împotriva Maltei o procedură privind încălcarea articolului 9 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia Europeană investighează dacă legislaţia prin care Malta a transpus Directiva privind păsările respectă cerinţele directivei respective şi dacă este corect aplicată şi întrucât Comisia a deschis împotriva Maltei o procedură privind încălcarea articolului 9 din directiva respectivă;

| J. | întrucât Comisia a recomandat ca Guvernul Maltei să nu permită vânătoarea de primăvară în acest an şi a afirmat că, în cazul în care vânătoarea de primăvară este autorizată în 2007, Comisia intenţionează să examineze, în cadrul aceluiaşi dosar, vânătoarea de primăvară permisă şi în 2004, 2005 şi 2006 şi să transmită Maltei un aviz motivat pe acest subiect; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a recomandat ca Guvernul Maltei să nu permită vânătoarea de primăvară în acest an şi a afirmat că, în cazul în care vânătoarea de primăvară este autorizată în 2007, Comisia intenţionează să examineze, în cadrul aceluiaşi dosar, vânătoarea de primăvară permisă şi în 2004, 2005 şi 2006 şi să transmită Maltei un aviz motivat pe acest subiect;

| K. | întrucât obligaţia statelor membre de a coopera pe deplin cu Comisia, atunci când aceasta acţionează în cadrul puterilor conferite acesteia în conformitate cu articolul 226 din Tratatul CE, decurge din principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 10 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

K.

întrucât obligaţia statelor membre de a coopera pe deplin cu Comisia, atunci când aceasta acţionează în cadrul puterilor conferite acesteia în conformitate cu articolul 226 din Tratatul CE, decurge din principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 10 din Tratatul CE;

| 1. | ia notă de raportul misiunii de informare a Comisiei pentru petiţii care s-a informat asupra situaţiei faptice in situ între 9 şi 12 mai 2006 şi sprijină recomandările formulate în raport; |
| --- | --- |

1.

ia notă de raportul misiunii de informare a Comisiei pentru petiţii care s-a informat asupra situaţiei faptice in situ între 9 şi 12 mai 2006 şi sprijină recomandările formulate în raport;

| 2. | împărtăşeşte preocupările formulate în raportul misiunii de informare, în special în ceea ce priveşte autorizarea acordată pentru vânătoarea de primăvară a păsărilor migratoare care fac popas, şi vânarea ilegală şi vânătoarea cu capcane a speciilor protejate, inclusiv în zone protejate de legislaţia comunitară; |
| --- | --- |

2.

împărtăşeşte preocupările formulate în raportul misiunii de informare, în special în ceea ce priveşte autorizarea acordată pentru vânătoarea de primăvară a păsărilor migratoare care fac popas, şi vânarea ilegală şi vânătoarea cu capcane a speciilor protejate, inclusiv în zone protejate de legislaţia comunitară;

| 3. | condamnă toate tipurile de vânătoare ilegală din toate statele membre; |
| --- | --- |

3.

condamnă toate tipurile de vânătoare ilegală din toate statele membre;

| 4. | invită guvernul maltez şi Comisia să-şi publice în întregime poziţiile tehnice pe această temă; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul maltez şi Comisia să-şi publice în întregime poziţiile tehnice pe această temă;

| 5. | salută decizia Comisiei de a cerceta dacă normele de drept intern şi normele lor de aplicare prin care Malta a transpus Directiva privind păsările sunt în conformitate cu cerinţele directivei respective şi îndeamnă cu insistenţă Comisia să facă eforturi suplimentare pentru a convinge autorităţile malteze să respecte în întregime legislaţia comunitară; |
| --- | --- |

5.

salută decizia Comisiei de a cerceta dacă normele de drept intern şi normele lor de aplicare prin care Malta a transpus Directiva privind păsările sunt în conformitate cu cerinţele directivei respective şi îndeamnă cu insistenţă Comisia să facă eforturi suplimentare pentru a convinge autorităţile malteze să respecte în întregime legislaţia comunitară;

| 6. | de asemenea, invită guvernul maltez să respecte în întregime Directiva privind păsările sălbatice, legislaţia comunitară aplicabilă, precum şi dispoziţiile Tratatului de aderare semnat de guvernul maltez; |
| --- | --- |

6.

de asemenea, invită guvernul maltez să respecte în întregime Directiva privind păsările sălbatice, legislaţia comunitară aplicabilă, precum şi dispoziţiile Tratatului de aderare semnat de guvernul maltez;

| 7. | salută decizia guvernului maltez de a aborda cazurile de abuz folosind soluţii care includ, inter alia, creşterea amenzilor la un nivel maxim de 14 000 EUR şi sancţionarea cu doi ani de închisoare şi revocarea permanentă a autorizaţiei de vânătoare în caz de recidivă; |
| --- | --- |

7.

salută decizia guvernului maltez de a aborda cazurile de abuz folosind soluţii care includ, inter alia, creşterea amenzilor la un nivel maxim de 14 000 EUR şi sancţionarea cu doi ani de închisoare şi revocarea permanentă a autorizaţiei de vânătoare în caz de recidivă;

| 8. | de asemenea, salută decizia guvernului maltez de a interzice capturarea cintezoilor şi vânarea păsărilor din larg pe durata primăverii; |
| --- | --- |

8.

de asemenea, salută decizia guvernului maltez de a interzice capturarea cintezoilor şi vânarea păsărilor din larg pe durata primăverii;

| 9. | reaminteşte principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 10 din Tratatul CE, în conformitate cu care statele membre au acceptat să coopereze pe deplin cu instituţiile comunitare; |
| --- | --- |

9.

reaminteşte principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 10 din Tratatul CE, în conformitate cu care statele membre au acceptat să coopereze pe deplin cu instituţiile comunitare;

| 10. | remarcă faptul că principiul cooperării loiale capătă o importanţă specială în momentul în care Comisia acţionează în capacitatea sa de „gardian al tratatelor” şi cercetează respectarea legislaţiei comunitare de către statele membre, în conformitate cu articolul 226 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

10.

remarcă faptul că principiul cooperării loiale capătă o importanţă specială în momentul în care Comisia acţionează în capacitatea sa de „gardian al tratatelor” şi cercetează respectarea legislaţiei comunitare de către statele membre, în conformitate cu articolul 226 din Tratatul CE;

| 11. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernului şi parlamentului maltez. |
| --- | --- |

11.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernului şi parlamentului maltez.

---

(1)  JO L 103, 25.4.1979, p.1.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p.7.

P6_TA(2007)0075

Relaţiile euro-mediteraneene

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind relaţiile euro-mediteraneene

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind preparativele pentru Conferinţa miniştrilor afacerilor externe din regiunea euro-mediteraneană de la Tampere, (COM (2006)0620), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind preparativele pentru Conferinţa miniştrilor afacerilor externe din regiunea euro-mediteraneană de la Tampere, (COM (2006)0620),

| — | având în vedere concluziile celei de-a opta Conferinţe euro-mediteraneene a miniştrilor afacerilor externe de la Tampere din 27-28 noiembrie 2006 (a opta conferinţă euro-mediteraneană), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a opta Conferinţe euro-mediteraneene a miniştrilor afacerilor externe de la Tampere din 27-28 noiembrie 2006 (a opta conferinţă euro-mediteraneană),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind consolidarea politicii europene de vecinătate (PEV), (COM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind consolidarea politicii europene de vecinătate (PEV), (COM(2006)0726),

| — | având în vedere concluziile Reuniunii euro-mediteraneene la nivel înalt, desfăşurate cu ocazia celei de-a zecea aniversări a parteneriatului euro-mediteranean care a avut loc la Barcelona la 27-28 noiembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Reuniunii euro-mediteraneene la nivel înalt, desfăşurate cu ocazia celei de-a zecea aniversări a parteneriatului euro-mediteranean care a avut loc la Barcelona la 27-28 noiembrie 2005,

| — | având în vedere rezultatele Conferinţei ministeriale euro-mediteraneene pentru comerţ, care a avut loc la Marrakech la 24 martie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Conferinţei ministeriale euro-mediteraneene pentru comerţ, care a avut loc la Marrakech la 24 martie 2006,

| — | având în vedere declaraţia finală a Forumului civil care a avut loc la Marrakech între 4 şi 7 noiembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia finală a Forumului civil care a avut loc la Marrakech între 4 şi 7 noiembrie 2006,

| — | având în vedere Conferinţa euro-africană de la Rabat din 10-11 iulie 2006 şi Conferinţa de la Tripoli din 22-23 noiembrie 2006 privind migraţia şi dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferinţa euro-africană de la Rabat din 10-11 iulie 2006 şi Conferinţa de la Tripoli din 22-23 noiembrie 2006 privind migraţia şi dezvoltarea,

| — | având în vedere programul Preşedinţiei în exerciţiu a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul Preşedinţiei în exerciţiu a Consiliului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 8-9 martie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 8-9 martie 2007,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul 2 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul 2 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât importanţa strategică pe care o au regiunea mediteraneană şi Orientul Apropiat pentru UE şi necesitatea unei politici mediteraneene solidare pentru a face faţă nenumăratelor provocări comune, precum şi pentru a realiza obiectivele care vizează definitivarea unei zone de pace, stabilitate şi prosperitate comună, |
| --- | --- |

A.

întrucât importanţa strategică pe care o au regiunea mediteraneană şi Orientul Apropiat pentru UE şi necesitatea unei politici mediteraneene solidare pentru a face faţă nenumăratelor provocări comune, precum şi pentru a realiza obiectivele care vizează definitivarea unei zone de pace, stabilitate şi prosperitate comună,

| B. | întrucât şefii de stat şi de guvern au adoptat, la 28 noiembrie 2005, un program de lucru pe cinci ani care vizează reanimarea Procesului de la Barcelona, |
| --- | --- |

B.

întrucât şefii de stat şi de guvern au adoptat, la 28 noiembrie 2005, un program de lucru pe cinci ani care vizează reanimarea Procesului de la Barcelona,

| C. | întrucât nu poate exista dezvoltare durabilă fără pace, stabilitate, solidaritate şi fără exercitarea unei bune guvernări şi întrucât dezvoltarea durabilă trebuie să se situeze în centrul parteneriatului euromediteranean, |
| --- | --- |

C.

întrucât nu poate exista dezvoltare durabilă fără pace, stabilitate, solidaritate şi fără exercitarea unei bune guvernări şi întrucât dezvoltarea durabilă trebuie să se situeze în centrul parteneriatului euromediteranean,

| D. | întrucât agravarea conflictului israelo-palestinian în decursul ultimilor ani a condus la o deteriorare gravă a situaţiei umanitare în Fâşia Gaza şi în Cisiordania cu consecinţe negative grave asupra securităţii în întreaga regiune, |
| --- | --- |

D.

întrucât agravarea conflictului israelo-palestinian în decursul ultimilor ani a condus la o deteriorare gravă a situaţiei umanitare în Fâşia Gaza şi în Cisiordania cu consecinţe negative grave asupra securităţii în întreaga regiune,

| E. | întrucât decizia celei de-a opta Conferinţe euro-mediteraneene de a organiza o conferinţă în 2007 privind respectarea drepturilor omului în cadrul luptei împotriva terorismului în conformitate cu dreptul internaţional, ca măsură de aplicare a codului de conduită Euromed adoptat cu ocazia reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din noiembrie 2005, |
| --- | --- |

E.

întrucât decizia celei de-a opta Conferinţe euro-mediteraneene de a organiza o conferinţă în 2007 privind respectarea drepturilor omului în cadrul luptei împotriva terorismului în conformitate cu dreptul internaţional, ca măsură de aplicare a codului de conduită Euromed adoptat cu ocazia reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din noiembrie 2005,

| F. | întrucât UE nu dispune încă de o politică comună de imigrare şi întrucât sunt în vigoare dispoziţii naţionale diferite în fiecare stat membru, |
| --- | --- |

F.

întrucât UE nu dispune încă de o politică comună de imigrare şi întrucât sunt în vigoare dispoziţii naţionale diferite în fiecare stat membru,

| G. | întrucât imigrarea clandestină conduce la exploatare, muncă forţată şi trafic de fiinţe umane, |
| --- | --- |

G.

întrucât imigrarea clandestină conduce la exploatare, muncă forţată şi trafic de fiinţe umane,

| H. | subliniind faptul că integrarea femeii în viaţa economică şi socială este un element esenţial pentru evoluţia societăţilor, |
| --- | --- |

H.

subliniind faptul că integrarea femeii în viaţa economică şi socială este un element esenţial pentru evoluţia societăţilor,

| I. | constatând efectele negative ale problemei datoriei şi deficitului comercial faţă de UE asupra dezvoltării majorităţii ţărilor de la sud de Marea Mediterană, |
| --- | --- |

I.

constatând efectele negative ale problemei datoriei şi deficitului comercial faţă de UE asupra dezvoltării majorităţii ţărilor de la sud de Marea Mediterană,

| J. | ţinând seama de comunicarea menţionată Comisiei privind consolidarea PEV, care conţine în special propuneri destinate ameliorării sensibile a impactului politicii de parteneriat, găsirii unor noi posibilităţi de aprofundare a relaţiilor comune, consolidării dialogului politic şi intensificării integrării ţărilor partenere în politicile UE, |
| --- | --- |

J.

ţinând seama de comunicarea menţionată Comisiei privind consolidarea PEV, care conţine în special propuneri destinate ameliorării sensibile a impactului politicii de parteneriat, găsirii unor noi posibilităţi de aprofundare a relaţiilor comune, consolidării dialogului politic şi intensificării integrării ţărilor partenere în politicile UE,

| K. | întrucât pachetul financiar bugetar alocat de către UE ţărilor care se află la sud şi la est de Marea Mediterană pentru perioada 2007-2013 trebuie menţinut astfel încât să fie în conformitate cu importanţa comercială, economică şi strategică a acestei regiuni în relaţiile sale cu UE, |
| --- | --- |

K.

întrucât pachetul financiar bugetar alocat de către UE ţărilor care se află la sud şi la est de Marea Mediterană pentru perioada 2007-2013 trebuie menţinut astfel încât să fie în conformitate cu importanţa comercială, economică şi strategică a acestei regiuni în relaţiile sale cu UE,

| L. | subliniind faptul că avantajele enorme pe care le aduce tuturor partenerilor crearea unei pieţe euromediteraneene a energiei complet interconectate şi integrate prin extinderea şi integrarea pieţelor energetice din regiunea euro-mediteraneană şi subsahariană şi finalizarea proiectelor de infrastructură energetică necesare, |
| --- | --- |

L.

subliniind faptul că avantajele enorme pe care le aduce tuturor partenerilor crearea unei pieţe euromediteraneene a energiei complet interconectate şi integrate prin extinderea şi integrarea pieţelor energetice din regiunea euro-mediteraneană şi subsahariană şi finalizarea proiectelor de infrastructură energetică necesare,

| M. | întrucât s-ar putea dovedi utilă stabilirea unei legături între obiectivele politicii euro-mediteraneene şi, în special, dimensiunea economică şi financiară şi obiectivele relaţiilor UE cu ţările membre ale Consiliului de cooperare al Golfului, |
| --- | --- |

M.

întrucât s-ar putea dovedi utilă stabilirea unei legături între obiectivele politicii euro-mediteraneene şi, în special, dimensiunea economică şi financiară şi obiectivele relaţiilor UE cu ţările membre ale Consiliului de cooperare al Golfului,

| N. | întrucât transformarea Forumului parlamentar euro-mediteranean într-o Adunare Parlamentară Euro- Mediteraneană (APEM), ce dispune de trei comisii, consolidează dimensiunea parlamentară a procesului euro-mediteranean, ce poartă, de acum înainte, o responsabilitate democratică sporită; întrucât acest nou organism ar trebui să intensifice dialogul general dintre cele două regiuni, |
| --- | --- |

N.

întrucât transformarea Forumului parlamentar euro-mediteranean într-o Adunare Parlamentară Euro- Mediteraneană (APEM), ce dispune de trei comisii, consolidează dimensiunea parlamentară a procesului euro-mediteranean, ce poartă, de acum înainte, o responsabilitate democratică sporită; întrucât acest nou organism ar trebui să intensifice dialogul general dintre cele două regiuni,

| 1. | consideră că ar fi bine să se consolideze dimensiunea politică a vecinătăţii către sud, având în vedere complexitatea sporită a relaţiilor cu regiunea Mediteranei, în care Procesul de la Barcelona a reprezentat o etapă semnificativă; constată că suntem încă departe de atingerea obiectivelor cu care s-a lansat această politică în scopul creării unor relaţii stabile, bazate pe valori comune şi partajate cu noii vecini ai Europei extinse; |
| --- | --- |

1.

consideră că ar fi bine să se consolideze dimensiunea politică a vecinătăţii către sud, având în vedere complexitatea sporită a relaţiilor cu regiunea Mediteranei, în care Procesul de la Barcelona a reprezentat o etapă semnificativă; constată că suntem încă departe de atingerea obiectivelor cu care s-a lansat această politică în scopul creării unor relaţii stabile, bazate pe valori comune şi partajate cu noii vecini ai Europei extinse;

| 2. | consideră că dezvoltarea PEV nu se poate limita la actualizarea acordurilor de asociere şi de cooperare cu fiecare dintre ţările implicate punând accentul doar pe dimensiunea bilaterală şi invită toţi partenerii să relanseze şi să actualizeze obiectivele strategice şi politice ale Procesului de la Barcelona, inclusiv crearea de reţele de cooperare şi promovarea integrării regionale nord-sud şi sud-sud; |
| --- | --- |

2.

consideră că dezvoltarea PEV nu se poate limita la actualizarea acordurilor de asociere şi de cooperare cu fiecare dintre ţările implicate punând accentul doar pe dimensiunea bilaterală şi invită toţi partenerii să relanseze şi să actualizeze obiectivele strategice şi politice ale Procesului de la Barcelona, inclusiv crearea de reţele de cooperare şi promovarea integrării regionale nord-sud şi sud-sud;

| 3. | salută propunerea Comisiei de a conferi PEV o dimensiune tematică, de a continua aprofundarea acordurilor comerciale şi de a consolida sprijinul pentru reformele care ameliorează mediul de reglementare şi climatul de investiţii; |
| --- | --- |

3.

salută propunerea Comisiei de a conferi PEV o dimensiune tematică, de a continua aprofundarea acordurilor comerciale şi de a consolida sprijinul pentru reformele care ameliorează mediul de reglementare şi climatul de investiţii;

| 4. | solicită Comisiei şi ţărilor partenere să concretizeze mai multe aspecte ale raportului dintre PEV şi parteneriatul euro-mediteranean prin adăugarea de noi acorduri şi programe multilaterale în domeniul energiei şi al transporturilor şi prin consolidarea celor deja existente; subliniază în special vulnerabilitatea regiunii euro-mediteraneene în ceea ce priveşte mediul mai precis schimbările climatice şi solicită Comisiei, în acest sens, să propună un plan de acţiune privind energiile regenerabile pentru această regiune; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei şi ţărilor partenere să concretizeze mai multe aspecte ale raportului dintre PEV şi parteneriatul euro-mediteranean prin adăugarea de noi acorduri şi programe multilaterale în domeniul energiei şi al transporturilor şi prin consolidarea celor deja existente; subliniază în special vulnerabilitatea regiunii euro-mediteraneene în ceea ce priveşte mediul mai precis schimbările climatice şi solicită Comisiei, în acest sens, să propună un plan de acţiune privind energiile regenerabile pentru această regiune;

| 5. | reafirmă necesitatea relansării procesului de pace din Orientul Apropiat ţinându-se totodată seama de gravitatea situaţiei pe plan politic şi umanitar şi atrage atenţia asupra limitelor Mecanismului Internaţional Temporar; consideră că relansarea negocierilor bazate pe foaia de parcurs nu ar fi suficientă dacă nu s-ar ţine seama şi de alte propuneri, cum ar fi Planul Arab din 2002 şi participarea la negocieri a tuturor părţilor interesate din regiune; susţine perspectiva unei conferinţe internaţionale care să conducă la o soluţionare regională şi definitivă a conflictului; |
| --- | --- |

5.

reafirmă necesitatea relansării procesului de pace din Orientul Apropiat ţinându-se totodată seama de gravitatea situaţiei pe plan politic şi umanitar şi atrage atenţia asupra limitelor Mecanismului Internaţional Temporar; consideră că relansarea negocierilor bazate pe foaia de parcurs nu ar fi suficientă dacă nu s-ar ţine seama şi de alte propuneri, cum ar fi Planul Arab din 2002 şi participarea la negocieri a tuturor părţilor interesate din regiune; susţine perspectiva unei conferinţe internaţionale care să conducă la o soluţionare regională şi definitivă a conflictului;

| 6. | urmăreşte cu interes anunţul care ar trebui să conducă la formarea unui nou guvern palestinian de coaliţie şi salută iniţiativa saudită materializată prin acordul semnat la Mecca la 8 februarie 2007; |
| --- | --- |

6.

urmăreşte cu interes anunţul care ar trebui să conducă la formarea unui nou guvern palestinian de coaliţie şi salută iniţiativa saudită materializată prin acordul semnat la Mecca la 8 februarie 2007;

| 7. | reafirmă faptul că singura cale de soluţionare a conflictului din Orientul Apropriat este negocierea unui acord de pace ferm şi definitiv, astfel cum este prevăzut în foaia de parcurs, şi anume fără condiţii prealabile, bazat pe existenţa a două state democratice, suverane şi viabile care trăiesc în pace unul lângă altul, în interiorul unor frontiere internaţionale sigure şi recunoscute; |
| --- | --- |

7.

reafirmă faptul că singura cale de soluţionare a conflictului din Orientul Apropriat este negocierea unui acord de pace ferm şi definitiv, astfel cum este prevăzut în foaia de parcurs, şi anume fără condiţii prealabile, bazat pe existenţa a două state democratice, suverane şi viabile care trăiesc în pace unul lângă altul, în interiorul unor frontiere internaţionale sigure şi recunoscute;

| 8. | îşi reafirmă preocuparea în ceea ce priveşte gravitatea distrugerii sistematice a resurselor naturale şi a potenţialului uman, generată de diferitele conflicte actuale; solicită, în acest sens, o mai mare concentrare a măsurilor politice şi economice, în cadrul parteneriatului euro-mediteranean şi programului de lucru pe cinci ani, pentru a-i face faţă; |
| --- | --- |

8.

îşi reafirmă preocuparea în ceea ce priveşte gravitatea distrugerii sistematice a resurselor naturale şi a potenţialului uman, generată de diferitele conflicte actuale; solicită, în acest sens, o mai mare concentrare a măsurilor politice şi economice, în cadrul parteneriatului euro-mediteranean şi programului de lucru pe cinci ani, pentru a-i face faţă;

| 9. | insistă asupra importanţei dialogului între culturi şi religii, reafirmând necesitatea respectării valorilor comune şi a dezvoltării statului de drept, a democraţiei şi a drepturilor omului; reaminteşte guvernelor euromediteraneene angajamentele pe care şi le-au asumat în cadrul declaraţiei de la Barcelona din 1995, în ceea ce priveşte respectarea diversităţii, a credinţelor şi culturilor altor popoare, precum şi în materie de promovare a toleranţei şi a respectării libertăţilor fundamentale, inclusiv a libertăţii de exprimare; |
| --- | --- |

9.

insistă asupra importanţei dialogului între culturi şi religii, reafirmând necesitatea respectării valorilor comune şi a dezvoltării statului de drept, a democraţiei şi a drepturilor omului; reaminteşte guvernelor euromediteraneene angajamentele pe care şi le-au asumat în cadrul declaraţiei de la Barcelona din 1995, în ceea ce priveşte respectarea diversităţii, a credinţelor şi culturilor altor popoare, precum şi în materie de promovare a toleranţei şi a respectării libertăţilor fundamentale, inclusiv a libertăţii de exprimare;

| 10. | consideră că niciun act de terorism nu se justifică, indiferent de circumstanţe, şi nu se poate justifica prin urmărirea unor obiective politice sau religioase şi că lupta împotriva terorismului nu justifică stigmatizarea niciunei culturi, civilizaţii sau religii în special; solicită tuturor ţărilor să se conformeze obligaţiei lor juridice de a respecta drepturile omului şi dreptul internaţional în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

10.

consideră că niciun act de terorism nu se justifică, indiferent de circumstanţe, şi nu se poate justifica prin urmărirea unor obiective politice sau religioase şi că lupta împotriva terorismului nu justifică stigmatizarea niciunei culturi, civilizaţii sau religii în special; solicită tuturor ţărilor să se conformeze obligaţiei lor juridice de a respecta drepturile omului şi dreptul internaţional în lupta împotriva terorismului;

| 11. | solicită Comisiei să facă tot posibilul să înfiinţeze comitete pentru „democraţie-drepturile omului” cu toate statele semnatare ale planurilor de acţiune din cadrul PEV şi solicită ţărilor partenere să îşi respecte angajamentele în domeniu, în special în cazuri individuale; îşi reiterează apelul către toate părţile contractante la acordurile de asociere euro-mediteraneene, pentru ca acestea să traducă clauza referitoare la drepturile omului, într-un program de acţiune pentru consolidarea şi promovarea respectării drepturilor omului şi punerea în aplicare a unui mecanism care să evalueze, în mod regulat, respectarea articolului 2 din acordurile de asociere, pentru ca a le face mai eficiente şi mai constrângătoare; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să facă tot posibilul să înfiinţeze comitete pentru „democraţie-drepturile omului” cu toate statele semnatare ale planurilor de acţiune din cadrul PEV şi solicită ţărilor partenere să îşi respecte angajamentele în domeniu, în special în cazuri individuale; îşi reiterează apelul către toate părţile contractante la acordurile de asociere euro-mediteraneene, pentru ca acestea să traducă clauza referitoare la drepturile omului, într-un program de acţiune pentru consolidarea şi promovarea respectării drepturilor omului şi punerea în aplicare a unui mecanism care să evalueze, în mod regulat, respectarea articolului 2 din acordurile de asociere, pentru ca a le face mai eficiente şi mai constrângătoare;

| 12. | insistă asupra necesităţii de a aborda problema drepturilor femeii în cadrul dialogului euro-mediteranean şi subliniază importanţa pe care o au reformele legislative în promovarea egalităţii dintre bărbaţi şi femei; subliniază că este important ca femeile să participe la viaţa politică, economică şi socială şi să fie prezente în mass-media; solicită ca accesul femeilor la educaţie şi la îngrijirea medicală să se îmbunătăţească, în special în ţările partenere din sud; subliniază, pe de altă parte, necesitatea de a sprijini organizaţiile guvernamentale şi neguvernamentale în apărarea drepturilor femeii şi în punerea în aplicare a planului de acţiune destinat femeilor, adoptat de cea de-a opta Conferinţă euro-mediteraneană; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra necesităţii de a aborda problema drepturilor femeii în cadrul dialogului euro-mediteranean şi subliniază importanţa pe care o au reformele legislative în promovarea egalităţii dintre bărbaţi şi femei; subliniază că este important ca femeile să participe la viaţa politică, economică şi socială şi să fie prezente în mass-media; solicită ca accesul femeilor la educaţie şi la îngrijirea medicală să se îmbunătăţească, în special în ţările partenere din sud; subliniază, pe de altă parte, necesitatea de a sprijini organizaţiile guvernamentale şi neguvernamentale în apărarea drepturilor femeii şi în punerea în aplicare a planului de acţiune destinat femeilor, adoptat de cea de-a opta Conferinţă euro-mediteraneană;

| 13. | reafirmă importanţa unei politici sociale, creatoare de locuri de muncă, în special pentru tineri, prin instaurarea unui climat favorabil creşterii investiţiilor străine directe şi încurajarea tinerilor de a înfiinţa noi întreprinderi la nivel local, prin punerea la dispoziţie a instrumentelor adecvate, precum microcreditele; |
| --- | --- |

13.

reafirmă importanţa unei politici sociale, creatoare de locuri de muncă, în special pentru tineri, prin instaurarea unui climat favorabil creşterii investiţiilor străine directe şi încurajarea tinerilor de a înfiinţa noi întreprinderi la nivel local, prin punerea la dispoziţie a instrumentelor adecvate, precum microcreditele;

| 14. | consideră că o politică de formare şi de educaţie rămâne esenţială pentru dezvoltarea ţărilor din sudul Mării Mediterane, lupta împotriva sărăciei şi o deplină integrare a tinerilor; solicită dezvoltarea schimburilor culturale, universitare şi ştiinţifice în zona euro-mediteraneană; |
| --- | --- |

14.

consideră că o politică de formare şi de educaţie rămâne esenţială pentru dezvoltarea ţărilor din sudul Mării Mediterane, lupta împotriva sărăciei şi o deplină integrare a tinerilor; solicită dezvoltarea schimburilor culturale, universitare şi ştiinţifice în zona euro-mediteraneană;

| 15. | solicită instituţiilor UE şi celor din ţările mediteraneene partenere să se asigure că principiile lor strategie, politice şi economice ţin seama de obiectivele strategiei de la Lisabona şi strategiei de la Göteborg în domeniul dezvoltării durabile şi de obiectivele strategiei mediteraneene pentru dezvoltare durabilă, având, de asemenea, în vedere necesitatea reducerii inegalităţilor şi a discrepanţelor dintre cele două ţărmuri ale Mediteranei; |
| --- | --- |

15.

solicită instituţiilor UE şi celor din ţările mediteraneene partenere să se asigure că principiile lor strategie, politice şi economice ţin seama de obiectivele strategiei de la Lisabona şi strategiei de la Göteborg în domeniul dezvoltării durabile şi de obiectivele strategiei mediteraneene pentru dezvoltare durabilă, având, de asemenea, în vedere necesitatea reducerii inegalităţilor şi a discrepanţelor dintre cele două ţărmuri ale Mediteranei;

| 16. | solicită Consiliului şi Comisiei, precum şi guvernelor ţărilor partenere să acorde o importanţă majoră problemelor de mediu şi, în special, să facă faţă consecinţelor concentraţiei urbane şi activităţilor industriale şi comerciale care se desfăşoară pe cele două coaste ale Mediteranei; |
| --- | --- |

16.

solicită Consiliului şi Comisiei, precum şi guvernelor ţărilor partenere să acorde o importanţă majoră problemelor de mediu şi, în special, să facă faţă consecinţelor concentraţiei urbane şi activităţilor industriale şi comerciale care se desfăşoară pe cele două coaste ale Mediteranei;

| 17. | solicită Comisiei şi statelor membre să promoveze respectarea drepturilor sociale şi sindicale în punerea în aplicare a ajutorului său financiar şi tehnic în ţările partenere; solicită Comisiei să pună în aplicare un program regional în vederea construirii unui spaţiu social şi euro-mediteranean, bazat pe dialogul social între toţi partenerii care au ca obiectiv prioritar ocuparea forţei de muncă; se declară în favoarea elaborării unor coduri de conduită pentru locuri de muncă decente şi o responsabilitate socială a întreprinderilor euromediteraneene; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei şi statelor membre să promoveze respectarea drepturilor sociale şi sindicale în punerea în aplicare a ajutorului său financiar şi tehnic în ţările partenere; solicită Comisiei să pună în aplicare un program regional în vederea construirii unui spaţiu social şi euro-mediteranean, bazat pe dialogul social între toţi partenerii care au ca obiectiv prioritar ocuparea forţei de muncă; se declară în favoarea elaborării unor coduri de conduită pentru locuri de muncă decente şi o responsabilitate socială a întreprinderilor euromediteraneene;

| 18. | solicită ca strategia europeană din regiune să dezvolte investiţii majore în domeniul politicilor şi resurselor financiare la nivel regional şi intraregional al parteneriatului care constituie valoarea adăugată a acestei strategii; invită Comisia, astfel cum s-a decis în cadrul bugetului UE adoptat pentru anul 2007, să menţină, în elaborarea documentelor de strategie din domeniu şi a programelor asociate, ansamblul resurselor disponibile pentru acţiunile regionale şi multilaterale la nivelul atins în perioada 2000-2006, ţinând seama de faptul că, conform Comisiei, acest nivel a atins 20 % din suma totală; |
| --- | --- |

18.

solicită ca strategia europeană din regiune să dezvolte investiţii majore în domeniul politicilor şi resurselor financiare la nivel regional şi intraregional al parteneriatului care constituie valoarea adăugată a acestei strategii; invită Comisia, astfel cum s-a decis în cadrul bugetului UE adoptat pentru anul 2007, să menţină, în elaborarea documentelor de strategie din domeniu şi a programelor asociate, ansamblul resurselor disponibile pentru acţiunile regionale şi multilaterale la nivelul atins în perioada 2000-2006, ţinând seama de faptul că, conform Comisiei, acest nivel a atins 20 % din suma totală;

| 19. | insistă asupra necesităţii unei politici europene comune în domeniul imigraţiei şi azilului şi a consolidării gestionării fluxurilor migratorii, în mod integral şi echilibrat, în avantajul populaţiilor din regiunea mediteraneană; insistă, într-un spirit de parteneriat şi pe baza programului de lucru pe cinci ani de la Barcelona, asupra importanţei de a deschide efectiv canalele de imigraţie legală, luptând, în acelaşi timp, împotriva imigraţiei clandestine şi de a proteja drepturile fundamentale ale imigranţilor şi ale solicitanţilor de azil; invită la lupta împotriva exploatării şi traficului de fiinţe umane; invită statele membre ale procesului de la Barcelona, şi, în special, statele membre ale UE, să ratifice cât mai curând posibil Convenţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind drepturile lucrătorilor migranţi; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra necesităţii unei politici europene comune în domeniul imigraţiei şi azilului şi a consolidării gestionării fluxurilor migratorii, în mod integral şi echilibrat, în avantajul populaţiilor din regiunea mediteraneană; insistă, într-un spirit de parteneriat şi pe baza programului de lucru pe cinci ani de la Barcelona, asupra importanţei de a deschide efectiv canalele de imigraţie legală, luptând, în acelaşi timp, împotriva imigraţiei clandestine şi de a proteja drepturile fundamentale ale imigranţilor şi ale solicitanţilor de azil; invită la lupta împotriva exploatării şi traficului de fiinţe umane; invită statele membre ale procesului de la Barcelona, şi, în special, statele membre ale UE, să ratifice cât mai curând posibil Convenţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind drepturile lucrătorilor migranţi;

| 20. | solicită o mărire a pachetului financiar alocat Agenţia Europeană pentru gestionarea cooperării operaţionale la frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) şi proiectelor legate de o politică de imigraţie în Mediterană, precum şi consolidarea capacităţilor sale de a impune respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

20.

solicită o mărire a pachetului financiar alocat Agenţia Europeană pentru gestionarea cooperării operaţionale la frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) şi proiectelor legate de o politică de imigraţie în Mediterană, precum şi consolidarea capacităţilor sale de a impune respectarea drepturilor omului;

| 21. | reaminteşte că, în conformitate cu jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului, statele europene nu pot, în niciun caz, să trimită o persoană într-un stat în care riscă să fie supusă unor acte de tortură sau unor tratamente dure, degradante sau inumane, inclusiv pedepsei cu moartea, fără să fi obţinut în prealabil asigurări pe cale diplomatică din partea ţării de origine; |
| --- | --- |

21.

reaminteşte că, în conformitate cu jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului, statele europene nu pot, în niciun caz, să trimită o persoană într-un stat în care riscă să fie supusă unor acte de tortură sau unor tratamente dure, degradante sau inumane, inclusiv pedepsei cu moartea, fără să fi obţinut în prealabil asigurări pe cale diplomatică din partea ţării de origine;

| 22. | invită statele membre ale UE şi partenerii lor mediteraneeni să efectueze studiile necesare transformării facilităţii euro-mediteraneene de investiţie şi de parteneriat într-o Bancă euro-mediteraneană de dezvoltare, ţinând seama de importanţa pe care o are această bancă pentru încurajarea sectorului privat şi dezvoltarea investiţiilor din această regiune; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre ale UE şi partenerii lor mediteraneeni să efectueze studiile necesare transformării facilităţii euro-mediteraneene de investiţie şi de parteneriat într-o Bancă euro-mediteraneană de dezvoltare, ţinând seama de importanţa pe care o are această bancă pentru încurajarea sectorului privat şi dezvoltarea investiţiilor din această regiune;

| 23. | invită Consiliul şi Comisia să iniţieze o propunere de verificare a posibilităţii unei cooperări, în special în domeniul financiar şi economic, între toate statele partenere şi ţările membre în Consiliul de cooperare al Golfului; |
| --- | --- |

23.

invită Consiliul şi Comisia să iniţieze o propunere de verificare a posibilităţii unei cooperări, în special în domeniul financiar şi economic, între toate statele partenere şi ţările membre în Consiliul de cooperare al Golfului;

| 24. | invită Consiliul, Comisia şi statele partenere să conlucreze, în continuare, în vederea unei integrări treptate a pieţelor energetice euro-mediteraneene, pentru îndeplinirea programelor energetice de interes comun şi pentru dezvoltarea surselor de energie durabile, în acord cu planurile şi programele naţionale şi comunităţile locale; |
| --- | --- |

24.

invită Consiliul, Comisia şi statele partenere să conlucreze, în continuare, în vederea unei integrări treptate a pieţelor energetice euro-mediteraneene, pentru îndeplinirea programelor energetice de interes comun şi pentru dezvoltarea surselor de energie durabile, în acord cu planurile şi programele naţionale şi comunităţile locale;

| 25. | subliniază necesitatea de a consolida cooperarea pentru securitatea aprovizionării cu energie în regiunea euro-mediteraneană, prin măsuri care vizează diversificarea resurselor energetice interne, în special la nivel local şi regional, promovarea eficienţei energetice, în special la nivelul descentralizat al metodelor de conservare, dezvoltarea noilor tehnologii fără risc pentru populaţie şi pentru mediu, activităţi în domeniul cercetării şi dezvoltării, precum şi prin consolidarea oportunităţilor financiare pentru proiectele energetice durabile; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a consolida cooperarea pentru securitatea aprovizionării cu energie în regiunea euro-mediteraneană, prin măsuri care vizează diversificarea resurselor energetice interne, în special la nivel local şi regional, promovarea eficienţei energetice, în special la nivelul descentralizat al metodelor de conservare, dezvoltarea noilor tehnologii fără risc pentru populaţie şi pentru mediu, activităţi în domeniul cercetării şi dezvoltării, precum şi prin consolidarea oportunităţilor financiare pentru proiectele energetice durabile;

| 26. | reafirmă necesitatea de a impulsiona procesul de parteneriat, în special prin relansarea APEM, ca un cadru democratic al acţiunii parlamentare; această adunare trebuie să dispună de mijloacele şi structurile administrative necesare pentru a i se garanta vizibilitatea şi pentru a asigura buna funcţionare; salută reuniunea primei Adunări a tinerilor de la Mediterană; |
| --- | --- |

26.

reafirmă necesitatea de a impulsiona procesul de parteneriat, în special prin relansarea APEM, ca un cadru democratic al acţiunii parlamentare; această adunare trebuie să dispună de mijloacele şi structurile administrative necesare pentru a i se garanta vizibilitatea şi pentru a asigura buna funcţionare; salută reuniunea primei Adunări a tinerilor de la Mediterană;

| 27. | solicită Consiliului să rezerve APEM un rol activ printre invitaţii la reuniunile şi conferinţele ministeriale Euromed; |
| --- | --- |

27.

solicită Consiliului să rezerve APEM un rol activ printre invitaţii la reuniunile şi conferinţele ministeriale Euromed;

| 28. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Biroului APEM, parlamentelor şi guvernelor tuturor statelor membre şi ţărilor din cadrul parteneriatului euro-mediteranean. |
| --- | --- |

28.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Biroului APEM, parlamentelor şi guvernelor tuturor statelor membre şi ţărilor din cadrul parteneriatului euro-mediteranean.

P6_TA(2007)0076

Construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind construcţia zonei euro-mediteraneene de liber schimb (2006/2173(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declaraţia de la Barcelona din 28 noiembrie 1995, prin care s-a instituit un parteneriat între Uniunea Europeană şi ţările din sudul şi estul Mediteranei (TSEM), precum şi programul de lucru adoptat în cadrul conferinţei în cauză, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Barcelona din 28 noiembrie 1995, prin care s-a instituit un parteneriat între Uniunea Europeană şi ţările din sudul şi estul Mediteranei (TSEM), precum şi programul de lucru adoptat în cadrul conferinţei în cauză,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 27 octombrie 2005 privind Procesul de la Barcelona revizuit (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 27 octombrie 2005 privind Procesul de la Barcelona revizuit (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European din 12 aprilie 2005 intitulată „A zecea aniversare a Parteneriatului euro-mediteranean: un program de lucru menit a răspunde provocărilor din următorii cinci ani” (COM(2005)0139) şi anexele la acesta (SEC(2005)0482 şi SEC(2005)0483), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European din 12 aprilie 2005 intitulată „A zecea aniversare a Parteneriatului euro-mediteranean: un program de lucru menit a răspunde provocărilor din următorii cinci ani” (COM(2005)0139) şi anexele la acesta (SEC(2005)0482 şi SEC(2005)0483),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European din 11 martie 2003 intitulată „Europa extinsă - vecinătate: un nou cadru pentru relaţiile cu vecinii noştri de la est şi de la sud” (COM(2003)0104), documentul său de strategie din 12 mai 2004 privind politica europeană de vecinătate (PEV) (COM(2004)0373), Comunicarea sa către Consiliu din 9 decembrie 2004, privind propunerile sale de planuri de acţiune în cadrul PEV (COM(2004)0795), planurile de acţiune pentru Israel, Iordania, Maroc, Autoritatea Palestiniană, Tunisia şi Liban, precum şi Regulamentul (CE) nr. 1638/ 2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispoziţiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate şi de parteneriat (IEVP) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European din 11 martie 2003 intitulată „Europa extinsă - vecinătate: un nou cadru pentru relaţiile cu vecinii noştri de la est şi de la sud” (COM(2003)0104), documentul său de strategie din 12 mai 2004 privind politica europeană de vecinătate (PEV) (COM(2004)0373), Comunicarea sa către Consiliu din 9 decembrie 2004, privind propunerile sale de planuri de acţiune în cadrul PEV (COM(2004)0795), planurile de acţiune pentru Israel, Iordania, Maroc, Autoritatea Palestiniană, Tunisia şi Liban, precum şi Regulamentul (CE) nr. 1638/ 2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispoziţiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate şi de parteneriat (IEVP) (2),

| — | având în vedere concluziile conferinţelor ministeriale euro-mediteraneene şi ale conferinţelor ministeriale sectoriale care au avut loc de la lansarea Procesului de la Barcelona şi, în special, concluziile celei de-a VII-a Conferinţe euro-mediteraneene a miniştrilor de afaceri externe organizată la Luxembourg la 30-31 mai 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile conferinţelor ministeriale euro-mediteraneene şi ale conferinţelor ministeriale sectoriale care au avut loc de la lansarea Procesului de la Barcelona şi, în special, concluziile celei de-a VII-a Conferinţe euro-mediteraneene a miniştrilor de afaceri externe organizată la Luxembourg la 30-31 mai 2005,

| — | având în vedere Acordurile de asociere euro-mediteraneene între Comunităţile Europene şi statele sale membre, pe de o parte, şi Tunisia (3), Israel (4), Maroc (5), Iordania (6), Egipt (7), Liban (8) şi Algeria (9), pe de altă parte, precum şi Acordul euro-mediteranean de asociere interimar privind schimburile comerciale şi cooperarea dintre Comunitatea Europeană şi Organizaţia pentru Eliberarea Palestinei (acţionând în numele Autorităţii Palestiniene) (10); având în vedere Decizia nr. 1/95 a Consiliului de asociere CETurcia din 22 decembrie 1995 privind punerea în aplicare a fazei finale a Uniunii Vamale (96/142/CE) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordurile de asociere euro-mediteraneene între Comunităţile Europene şi statele sale membre, pe de o parte, şi Tunisia (3), Israel (4), Maroc (5), Iordania (6), Egipt (7), Liban (8) şi Algeria (9), pe de altă parte, precum şi Acordul euro-mediteranean de asociere interimar privind schimburile comerciale şi cooperarea dintre Comunitatea Europeană şi Organizaţia pentru Eliberarea Palestinei (acţionând în numele Autorităţii Palestiniene) (10); având în vedere Decizia nr. 1/95 a Consiliului de asociere CETurcia din 22 decembrie 1995 privind punerea în aplicare a fazei finale a Uniunii Vamale (96/142/CE) (11),

| — | având în vedere acordul de liber schimb, cunoscut drept Acordul Agadir, semnat de Iordania, Egipt, Tunisia şi Maroc la 25 februarie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de liber schimb, cunoscut drept Acordul Agadir, semnat de Iordania, Egipt, Tunisia şi Maroc la 25 februarie 2004,

| — | având în vedere parteneriatul strategic pentru regiunea mediteraneană şi Orientul Mijlociu adoptat de Consiliul European în iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere parteneriatul strategic pentru regiunea mediteraneană şi Orientul Mijlociu adoptat de Consiliul European în iunie 2004,

| — | având în vedere documentul de strategie regională 2002-2006 şi programul indicativ regional 2005- 2006 ale parteneriatului euro-mediteranean MEDA, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de strategie regională 2002-2006 şi programul indicativ regional 2005- 2006 ale parteneriatului euro-mediteranean MEDA,

| — | având în vedere evaluarea impactul asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb euro-mediteraneene, întocmită de Institutul pentru Politica de Dezvoltare şi Management din cadrul Universităţii din Manchester, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea impactul asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb euro-mediteraneene, întocmită de Institutul pentru Politica de Dezvoltare şi Management din cadrul Universităţii din Manchester,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 17 noiembrie 1995 privind relaţiile economice şi comerciale dintre UE şi ţările din bazinul mediteranean (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 17 noiembrie 1995 privind relaţiile economice şi comerciale dintre UE şi ţările din bazinul mediteranean (12),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 30 martie 2000 privind politica mediteraneană (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 30 martie 2000 privind politica mediteraneană (13),

| — | având în vedere concluziile şi recomandările (inclusiv programul cincinal de lucru elaborat de Comisie) ale Reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 27-28 noiembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile şi recomandările (inclusiv programul cincinal de lucru elaborat de Comisie) ale Reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 27-28 noiembrie 2005,

| — | având în vedere Rezoluţia din 11 mai 2006 a Comisiei pentru afaceri economice şi financiare, probleme sociale şi educaţie din cadrul Adunării Parlamentare Euro-mediteraneene (APEM) privind condiţiile pentru transformarea Facilităţii pentru investiţii şi parteneriat euro-mediteraneene (FIPEM) în Banca Euro-Mediteraneană de Investiţii şi Dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia din 11 mai 2006 a Comisiei pentru afaceri economice şi financiare, probleme sociale şi educaţie din cadrul Adunării Parlamentare Euro-mediteraneene (APEM) privind condiţiile pentru transformarea Facilităţii pentru investiţii şi parteneriat euro-mediteraneene (FIPEM) în Banca Euro-Mediteraneană de Investiţii şi Dezvoltare,

| — | având în vedere activitatea APEM, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea APEM,

| — | având în vedere poziţia sa din 14 decembrie 2004 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind măsurile financiare şi tehnice complementare (MEDA) pentru reforma structurilor economice şi sociale în cadrul parteneriatului euro-mediteranean (versiune codificată) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia sa din 14 decembrie 2004 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind măsurile financiare şi tehnice complementare (MEDA) pentru reforma structurilor economice şi sociale în cadrul parteneriatului euro-mediteranean (versiune codificată) (14),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulament său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulament său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerţ internaţional, precum şi avizele Comisiei pentru afaceri externe şi ale Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0468/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerţ internaţional, precum şi avizele Comisiei pentru afaceri externe şi ale Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală (A6-0468/2006),

| A. | întrucât Conferinţa de la Barcelona din 27 şi 28 noiembrie 1995 a lansat un proiect extrem de ambiţios, unic în felul său, şi anume: crearea unor legături politice, economice, sociale şi culturale noi şi mai strânse între ţărmurile nordice şi cele sudice ale Mediteranei; întrucât acest proiect a făcut posibile progrese mari în regiune, dar este încă departe de a fi finalizat; |
| --- | --- |

A.

întrucât Conferinţa de la Barcelona din 27 şi 28 noiembrie 1995 a lansat un proiect extrem de ambiţios, unic în felul său, şi anume: crearea unor legături politice, economice, sociale şi culturale noi şi mai strânse între ţărmurile nordice şi cele sudice ale Mediteranei; întrucât acest proiect a făcut posibile progrese mari în regiune, dar este încă departe de a fi finalizat;

| B. | întrucât condiţiile politice (acordurile de la Oslo) care au facilitat lansarea Procesului de la Barcelona sau modificat radical între timp şi întrucât perspectiva unui acord de pace în Orientul Mijlociu este mai nesigură ca niciodată; |
| --- | --- |

B.

întrucât condiţiile politice (acordurile de la Oslo) care au facilitat lansarea Procesului de la Barcelona sau modificat radical între timp şi întrucât perspectiva unui acord de pace în Orientul Mijlociu este mai nesigură ca niciodată;

| C. | întrucât este în interesul UE şi al statelor membre ca regiunea mediteraneană să se dezvolte într-un mediu economic şi social integrat, reciproc avantajos; |
| --- | --- |

C.

întrucât este în interesul UE şi al statelor membre ca regiunea mediteraneană să se dezvolte într-un mediu economic şi social integrat, reciproc avantajos;

| D. | întrucât creşterea demografică semnificativă din TSEM necesită introducerea unor politici şi măsuri atât economice, cât şi sociale ce nu mai suferă amânare; |
| --- | --- |

D.

întrucât creşterea demografică semnificativă din TSEM necesită introducerea unor politici şi măsuri atât economice, cât şi sociale ce nu mai suferă amânare;

| E. | întrucât este în interesul comun al TSEM şi al UE să reducă ratele şomajului în regiune şi să acorde populaţiilor respective, şi, în special tinerilor şi populaţiei rurale, perspective decente de trai, dat fiind faptul că, doar pentru a menţine ratele şomajului la nivelele lor actuale, ar trebui create 35 de milioane de noi locuri de muncă între 2000 şi 2015; |
| --- | --- |

E.

întrucât este în interesul comun al TSEM şi al UE să reducă ratele şomajului în regiune şi să acorde populaţiilor respective, şi, în special tinerilor şi populaţiei rurale, perspective decente de trai, dat fiind faptul că, doar pentru a menţine ratele şomajului la nivelele lor actuale, ar trebui create 35 de milioane de noi locuri de muncă între 2000 şi 2015;

| F. | întrucât economiile TSEM sunt extrem de dependente de comerţul extern şi întrucât importurile şi exporturile totale reprezintă aproape două treimi din PIB-ul acestora; întrucât un procent substanţial din aceste fluxuri comerciale au ca destinaţie UE, deşi ele reprezintă doar 4% din comerţul extern al UE; întrucât structurile de export ale TSEM sunt foarte puţin diversificate, aceste ţări rămânând specializate în sectoare care au o contribuţie minoră în termeni de creştere economică; |
| --- | --- |

F.

întrucât economiile TSEM sunt extrem de dependente de comerţul extern şi întrucât importurile şi exporturile totale reprezintă aproape două treimi din PIB-ul acestora; întrucât un procent substanţial din aceste fluxuri comerciale au ca destinaţie UE, deşi ele reprezintă doar 4% din comerţul extern al UE; întrucât structurile de export ale TSEM sunt foarte puţin diversificate, aceste ţări rămânând specializate în sectoare care au o contribuţie minoră în termeni de creştere economică;

| G. | întrucât, în raport cu alte zone economice, în special cu ţările din Asia de Sud-Est, TSEM au pierdut poziţii importante în termeni de competitivitate relativă, de dezvoltare industrială şi de perspective de dezvoltare socială, iar participarea lor la comerţul mondial s-a redus semnificativ după 1980 în pofida unei creşteri economice relativ susţinute; întrucât o astfel de evoluţie trebuie să constituie un subiect de preocupare pentru UE şi pentru politica sa de vecinătate, mai ales din perspectiva consecinţelor asupra stabilităţii sociale şi politice la frontierele sale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în raport cu alte zone economice, în special cu ţările din Asia de Sud-Est, TSEM au pierdut poziţii importante în termeni de competitivitate relativă, de dezvoltare industrială şi de perspective de dezvoltare socială, iar participarea lor la comerţul mondial s-a redus semnificativ după 1980 în pofida unei creşteri economice relativ susţinute; întrucât o astfel de evoluţie trebuie să constituie un subiect de preocupare pentru UE şi pentru politica sa de vecinătate, mai ales din perspectiva consecinţelor asupra stabilităţii sociale şi politice la frontierele sale;

| H. | întrucât, în ceea ce priveşte comerţul, structura schimburilor comerciale dintre UE şi TSEM a suferit schimbări minore de la începerea Procesului de la Barcelona şi întrucât semnarea acordurilor de asociere nu a produs încă toate rezultatele scontate; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ceea ce priveşte comerţul, structura schimburilor comerciale dintre UE şi TSEM a suferit schimbări minore de la începerea Procesului de la Barcelona şi întrucât semnarea acordurilor de asociere nu a produs încă toate rezultatele scontate;

| I. | întrucât este necesară o zonă de liber schimb care să vizeze eradicarea sărăciei, ocuparea totală a forţei de muncă, consolidarea democraţiei şi promovarea dezvoltării durabile; întrucât această zonă de liber schimb ar trebui să se bazeze pe norme echilibrate şi cu destinaţie precisă, esenţiale pentru a impulsiona integrarea TSEM în comerţul internaţional, pentru a le asigura diversificarea economică astfel încât să răspundă provocărilor globalizării şi pentru a asigura o împărţire echitabilă a beneficiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesară o zonă de liber schimb care să vizeze eradicarea sărăciei, ocuparea totală a forţei de muncă, consolidarea democraţiei şi promovarea dezvoltării durabile; întrucât această zonă de liber schimb ar trebui să se bazeze pe norme echilibrate şi cu destinaţie precisă, esenţiale pentru a impulsiona integrarea TSEM în comerţul internaţional, pentru a le asigura diversificarea economică astfel încât să răspundă provocărilor globalizării şi pentru a asigura o împărţire echitabilă a beneficiilor;

| J. | întrucât o cooperare economică sporită în regiunea mediteraneană oferă perspective pozitive şi pentru economiile statelor membre din sudul Europei şi, prin urmare, pentru o mai bună integrare a acestora în piaţa unică a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât o cooperare economică sporită în regiunea mediteraneană oferă perspective pozitive şi pentru economiile statelor membre din sudul Europei şi, prin urmare, pentru o mai bună integrare a acestora în piaţa unică a UE;

| K. | întrucât cele două ţărmuri ale Mediteranei continuă să prezinte o imagine surprinzător de asimetrică din punct de vedere economic, social şi demografic şi întrucât există diferenţe fundamentale între TSEM în ceea ce priveşte dezvoltarea; |
| --- | --- |

K.

întrucât cele două ţărmuri ale Mediteranei continuă să prezinte o imagine surprinzător de asimetrică din punct de vedere economic, social şi demografic şi întrucât există diferenţe fundamentale între TSEM în ceea ce priveşte dezvoltarea;

| L. | întrucât fragmentarea politică şi economică persistentă a TSEM şi lipsa unui proces autentic de integrare ar putea avea efecte extrem de dăunătoare asupra programului de la Barcelona şi, în special, asupracreării zonei de liber schimb, prin agravarea efectelor concentrării schimburilor şi, astfel, prin dependenţa anumitor TSEM de piaţa comunitară; |
| --- | --- |

L.

întrucât fragmentarea politică şi economică persistentă a TSEM şi lipsa unui proces autentic de integrare ar putea avea efecte extrem de dăunătoare asupra programului de la Barcelona şi, în special, asupracreării zonei de liber schimb, prin agravarea efectelor concentrării schimburilor şi, astfel, prin dependenţa anumitor TSEM de piaţa comunitară;

| M. | întrucât crearea unei zone de liber schimb poate avea efecte în general pozitive pe termen lung, dar şi efecte negative pe termen scurt şi mediu asupra ţărilor mediteraneene ale UE şi asupra TSEM; |
| --- | --- |

M.

întrucât crearea unei zone de liber schimb poate avea efecte în general pozitive pe termen lung, dar şi efecte negative pe termen scurt şi mediu asupra ţărilor mediteraneene ale UE şi asupra TSEM;

| N. | întrucât este în interesul comun să se introducă măsuri complementare eficiente pentru a reduce şi compensa, pentru toate regiunile şi ţările afectate, efectele negative ale liberalizării în curs; |
| --- | --- |

N.

întrucât este în interesul comun să se introducă măsuri complementare eficiente pentru a reduce şi compensa, pentru toate regiunile şi ţările afectate, efectele negative ale liberalizării în curs;

| O. | întrucât, datorită evoluţiei din ce în ce mai rapide a societăţilor noastre marcate de tehnologia informaţiei, TSEM ar trebui să îşi accelereze eforturile, atât cantitativ, cât şi calitativ, în domeniul cercetării ştiinţifice şi tehnologice, în vederea reducerii prăpastiei tehnologice care le separă de ţările mai dezvoltate din zonă, ceea ce ar permite în ultimă instanţă o creştere economică mai susţinută şi mai durabilă; |
| --- | --- |

O.

întrucât, datorită evoluţiei din ce în ce mai rapide a societăţilor noastre marcate de tehnologia informaţiei, TSEM ar trebui să îşi accelereze eforturile, atât cantitativ, cât şi calitativ, în domeniul cercetării ştiinţifice şi tehnologice, în vederea reducerii prăpastiei tehnologice care le separă de ţările mai dezvoltate din zonă, ceea ce ar permite în ultimă instanţă o creştere economică mai susţinută şi mai durabilă;

| P. | întrucât TSEM au făcut progrese remarcabile în ceea ce priveşte învăţământul primar, reducând semnificativ nivelul analfabetismului, care rămâne însă ridicat în unele ţări din regiune; întrucât accesul la învăţământul superior şi universitar este limitat la un procent scăzut al populaţiei, iar sistemul educaţional încă nu are mijloacele de a forma profesionişti sau cadre tehnice înalt-calificate astfel încât să existe un echilibru real între oferta şi cererea de pe piaţa muncii; |
| --- | --- |

P.

întrucât TSEM au făcut progrese remarcabile în ceea ce priveşte învăţământul primar, reducând semnificativ nivelul analfabetismului, care rămâne însă ridicat în unele ţări din regiune; întrucât accesul la învăţământul superior şi universitar este limitat la un procent scăzut al populaţiei, iar sistemul educaţional încă nu are mijloacele de a forma profesionişti sau cadre tehnice înalt-calificate astfel încât să existe un echilibru real între oferta şi cererea de pe piaţa muncii;

| Q. | întrucât, în paralel cu procesul care urmăreşte înfiinţarea unei zone de liber schimb între UE şi TSEM, este indispensabil pentru ca acestea din urmă să îndepărteze obstacolele politice şi economice existente care încetinesc procesul de integrare în toată regiunea, pentru a realiza o colaborare mai fructuoasă între ele, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în paralel cu procesul care urmăreşte înfiinţarea unei zone de liber schimb între UE şi TSEM, este indispensabil pentru ca acestea din urmă să îndepărteze obstacolele politice şi economice existente care încetinesc procesul de integrare în toată regiunea, pentru a realiza o colaborare mai fructuoasă între ele,

Revigorarea Procesului de la Barcelona

| 1. | regretă faptul că cele trei obiective principale de la Barcelona (stabilirea unui spaţiu comun de pace şi stabilitate; crearea unei zone de prosperitate comună prin intermediul unui parteneriat economic şi crearea unei zone de liber schimb; cooperarea în domeniul social, cultural şi uman pentru promovarea dialogului între culturi în regiune) sunt încă departe de a fi realizate; |
| --- | --- |

1.

regretă faptul că cele trei obiective principale de la Barcelona (stabilirea unui spaţiu comun de pace şi stabilitate; crearea unei zone de prosperitate comună prin intermediul unui parteneriat economic şi crearea unei zone de liber schimb; cooperarea în domeniul social, cultural şi uman pentru promovarea dialogului între culturi în regiune) sunt încă departe de a fi realizate;

| 2. | arată că aceşti trei piloni trebuie neapărat să progreseze împreună pentru a se asigura succesul procesului de integrare euro-mediteraneană şi pentru a se reduce diferenţa de dezvoltare dintre cele două maluri ale Mediteranei; |
| --- | --- |

2.

arată că aceşti trei piloni trebuie neapărat să progreseze împreună pentru a se asigura succesul procesului de integrare euro-mediteraneană şi pentru a se reduce diferenţa de dezvoltare dintre cele două maluri ale Mediteranei;

| 3. | subliniază faptul că aspectul privind consolidarea Procesului de la Barcelona contribuie la difuzarea valorilor europene şi a modelului economic şi social european; reaminteşte anterioritatea şi nivelul de instituţionalizare ale acestui proces faţă de alte iniţiative regionale mai recente; accentuează importanţa acestei iniţiative ca factor de stabilitate şi de promovare a dialogului; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că aspectul privind consolidarea Procesului de la Barcelona contribuie la difuzarea valorilor europene şi a modelului economic şi social european; reaminteşte anterioritatea şi nivelul de instituţionalizare ale acestui proces faţă de alte iniţiative regionale mai recente; accentuează importanţa acestei iniţiative ca factor de stabilitate şi de promovare a dialogului;

| 4. | subliniază că succesul Procesului de la Barcelona şi, în special, al zonei de liber schimb necesită un efort susţinut şi convergent din partea tuturor părţilor, precum şi o mai mare implicare a societăţii civile şi a populaţiei din cele două părţi ale Mediteranei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că succesul Procesului de la Barcelona şi, în special, al zonei de liber schimb necesită un efort susţinut şi convergent din partea tuturor părţilor, precum şi o mai mare implicare a societăţii civile şi a populaţiei din cele două părţi ale Mediteranei;

| 5. | subliniază necesitatea unei definiri mai clare a obiectivelor PEV, care, fără să neglijeze ţările din Europa de Est, nu trebuie nici să slăbească Procesul de la Barcelona, nici să favorizeze abordări bilaterale în defavoarea unei abordări regionale multilaterale; consideră că o utilizare mai eficientă a IEVP pentru proiecte regionale ar face posibilă îmbunătăţirea situaţiei, în vederea promovării unei zone economice regionale cu adevărat integrate; consideră că, deşi pledează pentru o cooperare consolidată cu partenerii cei mai avansaţi, şi acordând consideraţia cuvenită caracteristicilor politice, culturale, religioase şi sociale specifice ale acestora, TSEM trebuie să fie considerate în continuare drept o entitate separată; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea unei definiri mai clare a obiectivelor PEV, care, fără să neglijeze ţările din Europa de Est, nu trebuie nici să slăbească Procesul de la Barcelona, nici să favorizeze abordări bilaterale în defavoarea unei abordări regionale multilaterale; consideră că o utilizare mai eficientă a IEVP pentru proiecte regionale ar face posibilă îmbunătăţirea situaţiei, în vederea promovării unei zone economice regionale cu adevărat integrate; consideră că, deşi pledează pentru o cooperare consolidată cu partenerii cei mai avansaţi, şi acordând consideraţia cuvenită caracteristicilor politice, culturale, religioase şi sociale specifice ale acestora, TSEM trebuie să fie considerate în continuare drept o entitate separată;

| 6. | consideră că, prin continuarea demonstrării unei abordări pozitive, având în vedere întârzierile acumulate şi problemele întâlnite, data de 2010 pentru crearea zonei de liber schimb va trebui să fie probabil revizuită, pentru a ţine cont de multiplele schimbări structurale survenite din 1995 în economia mondială, precum şi de necesitatea unei abordări mai prudente a liberului schimb între parteneri inegali, solicită Comisiei, statelor membre ale UE şi TSEM să relanseze Procesul de la Barcelona, acordând prioritate creării unei adevărate zone socio-economice euro-mediteraneene, care să încorporeze într-o mai mare măsură aspecte sociale şi de mediu în latura economică a parteneriatului; |
| --- | --- |

6.

consideră că, prin continuarea demonstrării unei abordări pozitive, având în vedere întârzierile acumulate şi problemele întâlnite, data de 2010 pentru crearea zonei de liber schimb va trebui să fie probabil revizuită, pentru a ţine cont de multiplele schimbări structurale survenite din 1995 în economia mondială, precum şi de necesitatea unei abordări mai prudente a liberului schimb între parteneri inegali, solicită Comisiei, statelor membre ale UE şi TSEM să relanseze Procesul de la Barcelona, acordând prioritate creării unei adevărate zone socio-economice euro-mediteraneene, care să încorporeze într-o mai mare măsură aspecte sociale şi de mediu în latura economică a parteneriatului;

| 7. | solicită TSEM să nu piardă ocazia unei creşteri durabile, care le-ar putea permite să răspundă mai bine nevoilor crescânde ale cetăţenilor lor şi imperativului de a face faţă mai eficient provocărilor globalizării; |
| --- | --- |

7.

solicită TSEM să nu piardă ocazia unei creşteri durabile, care le-ar putea permite să răspundă mai bine nevoilor crescânde ale cetăţenilor lor şi imperativului de a face faţă mai eficient provocărilor globalizării;

| 8. | regretă că asistenţa tehnică şi financiară acordată de UE, deşi deloc neglijabilă, nu s-a ridicat la nivelul obiectivelor şi ambiţiilor de la Barcelona, în special în ceea ce priveşte capitolele socio-culturale ale Declaraţiei de la Barcelona şi sprijinul pentru economiile locale; |
| --- | --- |

8.

regretă că asistenţa tehnică şi financiară acordată de UE, deşi deloc neglijabilă, nu s-a ridicat la nivelul obiectivelor şi ambiţiilor de la Barcelona, în special în ceea ce priveşte capitolele socio-culturale ale Declaraţiei de la Barcelona şi sprijinul pentru economiile locale;

| 9. | consideră că zona de liber schimb va putea oferi o şansă reală de creştere pentru TSEM doar dacă va fi planificată pe baze concertate şi graduale, în contextul unui parteneriat raţional şi previzibil care să reflecte realităţile socio-economice ale TSEM şi să promoveze dezvoltarea economică şi o mai profundă integrare regională; subliniază importanţa unei participări mai intense a ţărilor partenere şi caracterul stimulativ al parteneriatului; reaminteşte că asumarea obiectivelor parteneriatului se aplică ambelor ţărmuri ale Mediteranei; accentuează necesitatea de a recunoaşte TSEM dreptul de a controla ritmul deschiderii lor comerciale şi al strategiilor lor naţionale de dezvoltare economică si socială; |
| --- | --- |

9.

consideră că zona de liber schimb va putea oferi o şansă reală de creştere pentru TSEM doar dacă va fi planificată pe baze concertate şi graduale, în contextul unui parteneriat raţional şi previzibil care să reflecte realităţile socio-economice ale TSEM şi să promoveze dezvoltarea economică şi o mai profundă integrare regională; subliniază importanţa unei participări mai intense a ţărilor partenere şi caracterul stimulativ al parteneriatului; reaminteşte că asumarea obiectivelor parteneriatului se aplică ambelor ţărmuri ale Mediteranei; accentuează necesitatea de a recunoaşte TSEM dreptul de a controla ritmul deschiderii lor comerciale şi al strategiilor lor naţionale de dezvoltare economică si socială;

| 10. | consideră că stabilirea unor legături instituţionale mai strânse între UE şi TSEM constituie un factor important în asigurarea succesului Procesului de la Barcelona; pledează pentru o intensificare substanţială a întâlnirilor formale şi informale între autorităţile Comunităţii, statele membre, TSEM şi autorităţile locale competente; speră că TSEM vor participa ca observatori la activitatea agenţiilor şi programelor europene specializate cu care au interese comune; |
| --- | --- |

10.

consideră că stabilirea unor legături instituţionale mai strânse între UE şi TSEM constituie un factor important în asigurarea succesului Procesului de la Barcelona; pledează pentru o intensificare substanţială a întâlnirilor formale şi informale între autorităţile Comunităţii, statele membre, TSEM şi autorităţile locale competente; speră că TSEM vor participa ca observatori la activitatea agenţiilor şi programelor europene specializate cu care au interese comune;

| 11. | subliniază importanţa pe care o are integrarea regională a TSEM şi consolidarea schimburilor comerciale sud-sud; salută semnarea Acordului de liber schimb de la Agadir din 25 februarie 2004 între Maroc, Tunisia, Egipt şi Iordania; consideră acest demers indispensabil pentru crearea unei veritabile zone de liber schimb, invitând şi celelalte ţări din regiune să i se asocieze; consideră, de asemenea, esenţial ca procesul de integrare economică să fie aprofundat şi ca obstacolele ce împiedică schimburile comerciale între aceste ţări să fie rapid eliminate, în scopul de a exploata pe deplin posibilităţile de dezvoltare a comerţului sud-sud; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanţa pe care o are integrarea regională a TSEM şi consolidarea schimburilor comerciale sud-sud; salută semnarea Acordului de liber schimb de la Agadir din 25 februarie 2004 între Maroc, Tunisia, Egipt şi Iordania; consideră acest demers indispensabil pentru crearea unei veritabile zone de liber schimb, invitând şi celelalte ţări din regiune să i se asocieze; consideră, de asemenea, esenţial ca procesul de integrare economică să fie aprofundat şi ca obstacolele ce împiedică schimburile comerciale între aceste ţări să fie rapid eliminate, în scopul de a exploata pe deplin posibilităţile de dezvoltare a comerţului sud-sud;

| 12. | solicită UE să majoreze resursele disponibile pentru asistenţa tehnică şi financiară adresată TSEM, în concordanţă cu ambiţioasele obiective de la Barcelona şi proporţional cu progresul real realizat în mod vizibil în TSEM în ceea ce priveşte respectarea drepturilor omului, protecţia lucrătorilor, protecţia mediului, integrarea regională şi creşterea calităţii serviciilor publice locale şi a serviciilor educaţionale şi culturale; |
| --- | --- |

12.

solicită UE să majoreze resursele disponibile pentru asistenţa tehnică şi financiară adresată TSEM, în concordanţă cu ambiţioasele obiective de la Barcelona şi proporţional cu progresul real realizat în mod vizibil în TSEM în ceea ce priveşte respectarea drepturilor omului, protecţia lucrătorilor, protecţia mediului, integrarea regională şi creşterea calităţii serviciilor publice locale şi a serviciilor educaţionale şi culturale;

| 13. | arată că înfiinţarea unei zone economice şi comerciale de liber schimb în regiunea mediteraneană nu poate fi disociată de eforturile politice care urmăresc asigurarea păcii, democratizarea, respectarea drepturilor omului, egalitatea între sexe şi promovarea dialogului intercultural şi interreligios, şi nici de un efort susţinut permiţând dialogului politic şi încrederii între parteneri să contribuie cu adevărat la stabilirea democraţiei în regiune; |
| --- | --- |

13.

arată că înfiinţarea unei zone economice şi comerciale de liber schimb în regiunea mediteraneană nu poate fi disociată de eforturile politice care urmăresc asigurarea păcii, democratizarea, respectarea drepturilor omului, egalitatea între sexe şi promovarea dialogului intercultural şi interreligios, şi nici de un efort susţinut permiţând dialogului politic şi încrederii între parteneri să contribuie cu adevărat la stabilirea democraţiei în regiune;

Politică comercială şi vamală

| 14. | subliniază faptul că taxele vamale reprezintă încă o parte substanţială a veniturilor fiscale ale TSEM; consideră, prin urmare, că este necesar ca, în programarea oricărei reduceri ulterioare ce urmează a fi realizate, să se ia în calcul progresul economic înregistrat de TSEM şi timpul necesar pentru realizarea unor reforme fiscale echitabile, destinate să contrabalanseze reducerea veniturilor tarifare; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că taxele vamale reprezintă încă o parte substanţială a veniturilor fiscale ale TSEM; consideră, prin urmare, că este necesar ca, în programarea oricărei reduceri ulterioare ce urmează a fi realizate, să se ia în calcul progresul economic înregistrat de TSEM şi timpul necesar pentru realizarea unor reforme fiscale echitabile, destinate să contrabalanseze reducerea veniturilor tarifare;

| 15. | consideră că, în paralel, vor trebui combătute eficient obstacolele comerciale netarifare, subliniind în această privinţă importanţa acordării unei asistenţe tehnice suficiente; |
| --- | --- |

15.

consideră că, în paralel, vor trebui combătute eficient obstacolele comerciale netarifare, subliniind în această privinţă importanţa acordării unei asistenţe tehnice suficiente;

| 16. | solicită Comisiei să ia în considerare o posibilă erodare a preferinţelor tarifare de care beneficiază TSEM cauzată de semnarea unor acorduri de liber schimb între Comunitate şi unele ţări terţe şi de îmbunătăţirea sistemului de preferinţe generalizate (SPG) pentru ţările în curs de dezvoltare şi acordarea sistemului cumulului de origine anumitor ţări din Asia, concurenţi foarte competitivi pentru industria TSEM; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să ia în considerare o posibilă erodare a preferinţelor tarifare de care beneficiază TSEM cauzată de semnarea unor acorduri de liber schimb între Comunitate şi unele ţări terţe şi de îmbunătăţirea sistemului de preferinţe generalizate (SPG) pentru ţările în curs de dezvoltare şi acordarea sistemului cumulului de origine anumitor ţări din Asia, concurenţi foarte competitivi pentru industria TSEM;

| 17. | solicită Comisiei să stabilească o procedură de compensare, în contextul Procesului de la Barcelona şi cu respectarea standardelor OMC, în vederea reducerii impactului negativ pe care această erodare tarifară ar putea-o avea asupra TSEM şi, pe viitor, asupra creării zonei de liber schimb; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să stabilească o procedură de compensare, în contextul Procesului de la Barcelona şi cu respectarea standardelor OMC, în vederea reducerii impactului negativ pe care această erodare tarifară ar putea-o avea asupra TSEM şi, pe viitor, asupra creării zonei de liber schimb;

| 18. | salută progresul înregistrat în „facilitarea comerţului”, în special în domeniul vamal, prin armonizarea şi simplificarea procedurilor vamale, automatizarea şi accelerarea procedurilor, consolidarea transparenţei, utilizarea de sisteme electronice de informare şi plată şi eliminarea anumitor bariere netarifare care au în prezent tendinţa de a înlocui barierele tarifare tradiţionale, în special în domeniul standardizării şi certificării; |
| --- | --- |

18.

salută progresul înregistrat în „facilitarea comerţului”, în special în domeniul vamal, prin armonizarea şi simplificarea procedurilor vamale, automatizarea şi accelerarea procedurilor, consolidarea transparenţei, utilizarea de sisteme electronice de informare şi plată şi eliminarea anumitor bariere netarifare care au în prezent tendinţa de a înlocui barierele tarifare tradiţionale, în special în domeniul standardizării şi certificării;

| 19. | reafirmă că, dată fiind intensificarea concurenţei internaţionale, este esenţial să se consolideze voinţa politică de a formula o agendă economică şi socială mai substanţială, care să amelioreze competitivitatea economiei bazate pe cunoaştere, să stimuleze creşterea, formarea, inovarea şi cercetarea, să creeze noi locuri de muncă şi să stimuleze prosperitatea în vederea co-dezvoltării; |
| --- | --- |

19.

reafirmă că, dată fiind intensificarea concurenţei internaţionale, este esenţial să se consolideze voinţa politică de a formula o agendă economică şi socială mai substanţială, care să amelioreze competitivitatea economiei bazate pe cunoaştere, să stimuleze creşterea, formarea, inovarea şi cercetarea, să creeze noi locuri de muncă şi să stimuleze prosperitatea în vederea co-dezvoltării;

| 20. | solicită TSEM să pună bazele unei scheme de cooperare consolidată şi înfrăţire, cu scopul de a contribui la reforma mediului administrativ şi de afaceri în concordanţă cu principiul bunei guvernări; |
| --- | --- |

20.

solicită TSEM să pună bazele unei scheme de cooperare consolidată şi înfrăţire, cu scopul de a contribui la reforma mediului administrativ şi de afaceri în concordanţă cu principiul bunei guvernări;

| 21. | subliniază necesitatea de a intensifica şi a face mai severe controalele vamale, în scopul combaterii fenomenelor de contrabandă, contrafacere şi piratare a mărfurilor, practici care, pe lângă pierderea de venituri pe care o implică, prezintă riscuri importante pentru sănătatea publică a locuitorilor regiunii; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea de a intensifica şi a face mai severe controalele vamale, în scopul combaterii fenomenelor de contrabandă, contrafacere şi piratare a mărfurilor, practici care, pe lângă pierderea de venituri pe care o implică, prezintă riscuri importante pentru sănătatea publică a locuitorilor regiunii;

Studiu de impact asupra dezvoltării durabile a zonei euro-mediteraneene de liber schimb

| 22. | salută publicarea celei de-a doua faze a studiului de impact asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb, realizată de Universitatea din Manchester; se arată extrem de preocupat de concluziile respectivului studiu în ceea ce priveşte efectele sociale şi de mediu negative aşteptate ale unei zone de liber schimb, pe termen scurt şi pe termen mediu; îndeamnă Comisia să integreze recomandările din prezentul raport în viitoarele discuţii privind punerea în aplicare a zonei de liber schimb, dar şi să reorienteze negocierile către coeziunea socială şi dezvoltarea durabilă pentru care pledează acest studiu; |
| --- | --- |

22.

salută publicarea celei de-a doua faze a studiului de impact asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb, realizată de Universitatea din Manchester; se arată extrem de preocupat de concluziile respectivului studiu în ceea ce priveşte efectele sociale şi de mediu negative aşteptate ale unei zone de liber schimb, pe termen scurt şi pe termen mediu; îndeamnă Comisia să integreze recomandările din prezentul raport în viitoarele discuţii privind punerea în aplicare a zonei de liber schimb, dar şi să reorienteze negocierile către coeziunea socială şi dezvoltarea durabilă pentru care pledează acest studiu;

| 23. | subliniază în continuare importanţa punerii la punct a unui sistem de coordonare a parteneriatului pentru evaluarea măsurilor luate pentru promovarea obiectivelor urmărite; sistem de coordonare care ar putea consta în crearea unui instrument de analiză şi evaluare pentru regiunea mediteraneană; |
| --- | --- |

23.

subliniază în continuare importanţa punerii la punct a unui sistem de coordonare a parteneriatului pentru evaluarea măsurilor luate pentru promovarea obiectivelor urmărite; sistem de coordonare care ar putea consta în crearea unui instrument de analiză şi evaluare pentru regiunea mediteraneană;

| 24. | îndeamnă toţi participanţii la Parteneriatul euro-mediteranean să discute rezultatele studiului de impact asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb, menţionat anterior, la nivel ministerial şi să precizeze consecinţele asupra negocierilor în curs privind zona de liber schimb; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă toţi participanţii la Parteneriatul euro-mediteranean să discute rezultatele studiului de impact asupra dezvoltării durabile a zonei de liber schimb, menţionat anterior, la nivel ministerial şi să precizeze consecinţele asupra negocierilor în curs privind zona de liber schimb;

Asistenţa financiară şi tehnică

MEDA şi IEPV

| 25. | regretă faptul că UE nu a fost în măsură să pună la dispoziţie o finanţare proporţională cu obiectivele Procesului de la Barcelona, aceasta fiind una din cauzele întârzierilor acumulate în crearea zonei de liber schimb; |
| --- | --- |

25.

regretă faptul că UE nu a fost în măsură să pună la dispoziţie o finanţare proporţională cu obiectivele Procesului de la Barcelona, aceasta fiind una din cauzele întârzierilor acumulate în crearea zonei de liber schimb;

| 26. | ia act de buna performanţă a programului MEDA II în perioada 2004-2006 în comparaţie cu MEDA I, în special în ceea ce priveşte capacitatea sporită de absorbţie dovedită de ţările beneficiare şi flexibilitatea în programarea şi realizarea proiectelor MEDA începând din 2000; |
| --- | --- |

26.

ia act de buna performanţă a programului MEDA II în perioada 2004-2006 în comparaţie cu MEDA I, în special în ceea ce priveşte capacitatea sporită de absorbţie dovedită de ţările beneficiare şi flexibilitatea în programarea şi realizarea proiectelor MEDA începând din 2000;

| 27. | salută cu interes crearea IEPV, un nou instrument menit să acopere aspectele financiare ale PEV, precum şi propunerea Comisiei de a creşte finanţarea la 14 930 000 000 EUR pentru a răspunde într-un mod mai satisfăcător nevoilor ţărilor eligibile, cu condiţia ca acesta să devină un instrument real de convergenţă şi să includă ajutoare pentru compensarea pierderii de venituri vamale a ţărilor mediteraneene partenere, precum şi pentru alte costuri asociate cu liberalizarea pieţelor; |
| --- | --- |

27.

salută cu interes crearea IEPV, un nou instrument menit să acopere aspectele financiare ale PEV, precum şi propunerea Comisiei de a creşte finanţarea la 14 930 000 000 EUR pentru a răspunde într-un mod mai satisfăcător nevoilor ţărilor eligibile, cu condiţia ca acesta să devină un instrument real de convergenţă şi să includă ajutoare pentru compensarea pierderii de venituri vamale a ţărilor mediteraneene partenere, precum şi pentru alte costuri asociate cu liberalizarea pieţelor;

| 28. | consideră că suma de 11 181 000 000 EUR adoptată de Consiliu la 17 octombrie 2006 este insuficientă; solicită ca, la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar, în 2008-2009, să fie puse la dispoziţie sume mai substanţiale pentru ca procesul de integrare să îşi poată atinge obiectivele; |
| --- | --- |

28.

consideră că suma de 11 181 000 000 EUR adoptată de Consiliu la 17 octombrie 2006 este insuficientă; solicită ca, la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar, în 2008-2009, să fie puse la dispoziţie sume mai substanţiale pentru ca procesul de integrare să îşi poată atinge obiectivele;

| 29. | speră că acest instrument financiar va deveni mai eficient prin punerea unui mai mare accent pe o programare mai relevantă şi mai bine direcţionată şi pe participarea partenerilor şi societăţii civile („asumarea de către aceştia”) în toate fazele ciclului de management a proiectelor; solicită guvernelor TSEM să întreprindă toate acţiunile necesare pentru îmbunătăţirea utilizării fondurilor UE, în special a celor pentru cercetare, formare profesională, consolidarea infrastructurilor locale şi a serviciilor publice, reorganizarea sistemului de producţie industrială şi agricolă; solicită Comisiei şi statelor membre să încerce să menţină un echilibru între vecinii noştri din est şi cei din sud şi să acorde prioritate finanţării de proiecte regionale (în special sud-sud); |
| --- | --- |

29.

speră că acest instrument financiar va deveni mai eficient prin punerea unui mai mare accent pe o programare mai relevantă şi mai bine direcţionată şi pe participarea partenerilor şi societăţii civile („asumarea de către aceştia”) în toate fazele ciclului de management a proiectelor; solicită guvernelor TSEM să întreprindă toate acţiunile necesare pentru îmbunătăţirea utilizării fondurilor UE, în special a celor pentru cercetare, formare profesională, consolidarea infrastructurilor locale şi a serviciilor publice, reorganizarea sistemului de producţie industrială şi agricolă; solicită Comisiei şi statelor membre să încerce să menţină un echilibru între vecinii noştri din est şi cei din sud şi să acorde prioritate finanţării de proiecte regionale (în special sud-sud);

| 30. | reafirmă cu tărie faptul că, pentru crearea zonei de liber schimb şi în general pentru succesul Procesului de la Barcelona, PEV nu trebuie să dezamăgească aşteptările legitime ale TSEM, în special în ceea ce priveşte distribuţia geografică a sprijinului financiar european şi aranjamentele pentru acordarea acestuia; |
| --- | --- |

30.

reafirmă cu tărie faptul că, pentru crearea zonei de liber schimb şi în general pentru succesul Procesului de la Barcelona, PEV nu trebuie să dezamăgească aşteptările legitime ale TSEM, în special în ceea ce priveşte distribuţia geografică a sprijinului financiar european şi aranjamentele pentru acordarea acestuia;

FEMIP

| 31. | salută bunele rezultate obţinute de FEMIP de la iniţierea sa şi consideră că intensificarea acesteia este esenţială pentru succesul Procesului de la Barcelona; doreşte să vadă FEMIP transformată într-o adevărată bancă euro-mediteraneană de investiţii şi dezvoltare; |
| --- | --- |

31.

salută bunele rezultate obţinute de FEMIP de la iniţierea sa şi consideră că intensificarea acesteia este esenţială pentru succesul Procesului de la Barcelona; doreşte să vadă FEMIP transformată într-o adevărată bancă euro-mediteraneană de investiţii şi dezvoltare;

| 32. | ia act de faptul că activităţile programului MEDA şi ale FEMIP sunt în mare măsură complementare; solicită Comisiei şi Băncii Europene de Investiţii să pună bazele unei proceduri de cooperare şi coordonare consolidate, pentru a spori eficienţa acţiunii UE, atât la nivel strategic, cât şi în gestionarea unor proiecte specifice; |
| --- | --- |

32.

ia act de faptul că activităţile programului MEDA şi ale FEMIP sunt în mare măsură complementare; solicită Comisiei şi Băncii Europene de Investiţii să pună bazele unei proceduri de cooperare şi coordonare consolidate, pentru a spori eficienţa acţiunii UE, atât la nivel strategic, cât şi în gestionarea unor proiecte specifice;

| 33. | consideră că, până se va ajunge la un consens între statele membre ale UE, proiectul privind Banca Euro-Mediteraneană de Investiţii şi Dezvoltare ar putea fi lansat, cu implicarea, în faza iniţială, a ţărilor interesate, fie europene sau sud-mediteraneene; |
| --- | --- |

33.

consideră că, până se va ajunge la un consens între statele membre ale UE, proiectul privind Banca Euro-Mediteraneană de Investiţii şi Dezvoltare ar putea fi lansat, cu implicarea, în faza iniţială, a ţărilor interesate, fie europene sau sud-mediteraneene;

Investiţii străine directe (ISD)

| 34. | ia act de faptul că lipsa atractivităţii financiare constituie un obstacol major în calea ISD în TSEM, cu efecte negative asupra creşterii economice a regiunii; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că lipsa atractivităţii financiare constituie un obstacol major în calea ISD în TSEM, cu efecte negative asupra creşterii economice a regiunii;

| 35. | reaminteşte că investiţiile au un impact (15) extrem de important în ceea ce priveşte subcontractarea, propagarea know-how-ului şi satisfacerea nevoilor de formare profesională într-o regiune care este pe ansamblu sub-industrializată, precum şi în ceea ce priveşte crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

35.

reaminteşte că investiţiile au un impact (15) extrem de important în ceea ce priveşte subcontractarea, propagarea know-how-ului şi satisfacerea nevoilor de formare profesională într-o regiune care este pe ansamblu sub-industrializată, precum şi în ceea ce priveşte crearea de noi locuri de muncă;

| 36. | consideră necesar ca aceste ţări să se angajeze într-o politică comercială care să poată încuraja utilizarea investiţiilor autohtone private, în special prin modernizarea sistemelor financiare şi bancare şi prin facilitarea accesului la credit pentru cât mai mulţi oameni posibil; |
| --- | --- |

36.

consideră necesar ca aceste ţări să se angajeze într-o politică comercială care să poată încuraja utilizarea investiţiilor autohtone private, în special prin modernizarea sistemelor financiare şi bancare şi prin facilitarea accesului la credit pentru cât mai mulţi oameni posibil;

| 37. | subliniază importanţa dialogului între societăţile comerciale de pe ambele ţărmuri ale Mediteranei pentru impulsionarea comerţului şi a investiţiilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanţa dialogului între societăţile comerciale de pe ambele ţărmuri ale Mediteranei pentru impulsionarea comerţului şi a investiţiilor;

Reguli de origine şi cumulul de origine

| 38. | salută extinderea la toate TSEM a sistemului pan-european al cumulului de origine; consideră că acest lucru poate oferi TSEM acces la o zonă economică mai largă, care acoperă regiunea euro-mediteraneană, precum şi ţările Asociaţiei Europene de Liber Schimb şi ţările din Europa Centrală şi de Est; solicită deplina respectare a cererii Autorităţii Palestiniene ca bunurile produse în Teritoriile Ocupate să fie identificabile în cadrul regulilor de origine; |
| --- | --- |

38.

salută extinderea la toate TSEM a sistemului pan-european al cumulului de origine; consideră că acest lucru poate oferi TSEM acces la o zonă economică mai largă, care acoperă regiunea euro-mediteraneană, precum şi ţările Asociaţiei Europene de Liber Schimb şi ţările din Europa Centrală şi de Est; solicită deplina respectare a cererii Autorităţii Palestiniene ca bunurile produse în Teritoriile Ocupate să fie identificabile în cadrul regulilor de origine;

| 39. | solicită, prin urmare, TSEM să adopte cât mai curând posibil protocoale pan-euro-mediteraneene privind regulile de origine în contextul acordurilor lor respective cu UE sau cu alţi parteneri pan-euromediteraneeni, cu scopul de a profita la maxim de efectul cumulativ pan-european, prin aplicarea lui la întreaga regiune; |
| --- | --- |

39.

solicită, prin urmare, TSEM să adopte cât mai curând posibil protocoale pan-euro-mediteraneene privind regulile de origine în contextul acordurilor lor respective cu UE sau cu alţi parteneri pan-euromediteraneeni, cu scopul de a profita la maxim de efectul cumulativ pan-european, prin aplicarea lui la întreaga regiune;

| 40. | solicită TSEM să aplice rapid programe de formare, informare şi sensibilizare privind regulile de origine şi să garanteze, cu asistenţa Comisiei, instruirea adecvată a operatorilor economici şi a funcţionarilor vamali; |
| --- | --- |

40.

solicită TSEM să aplice rapid programe de formare, informare şi sensibilizare privind regulile de origine şi să garanteze, cu asistenţa Comisiei, instruirea adecvată a operatorilor economici şi a funcţionarilor vamali;

| 41. | solicită Comisiei, în concordanţă cu criteriile formulate în Comunicarea sa intitulată „Regulile de origine în aranjamentele comerciale preferenţiale — Orientări pentru viitor” (COM(2005)0100) şi în lumina celor două studii comandate de DG Comerţ şi DG Dezvoltare de la publicarea Cărţii verzi 2005, să ia în considerare cu atenţie reforma (simplificarea şi flexibilitatea crescută) a acestor reguli, precum şi nevoia de a exercita un control mai eficient asupra aplicării lor pentru a se evita abuzul de preferinţe; speră, în special, că noile reglementări vor garanta conformitatea cu aceste reguli şi respectarea angajamentelor făcute faţă de zona euro-mediteraneană; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei, în concordanţă cu criteriile formulate în Comunicarea sa intitulată „Regulile de origine în aranjamentele comerciale preferenţiale — Orientări pentru viitor” (COM(2005)0100) şi în lumina celor două studii comandate de DG Comerţ şi DG Dezvoltare de la publicarea Cărţii verzi 2005, să ia în considerare cu atenţie reforma (simplificarea şi flexibilitatea crescută) a acestor reguli, precum şi nevoia de a exercita un control mai eficient asupra aplicării lor pentru a se evita abuzul de preferinţe; speră, în special, că noile reglementări vor garanta conformitatea cu aceste reguli şi respectarea angajamentelor făcute faţă de zona euro-mediteraneană;

Agricultura

| 42. | subliniază că deschiderea pieţelor agricole trebuie să fie definită în comun şi pusă în practică într-un mod progresiv şi asimetric, trebuie să includă posibilitatea de a acorda un număr selectiv de derogări şi eşalonări ţinându-se seama atât de perspectivele sectoriale comune ale UE şi TSEM, cât şi de diferenţele şi caracteristicile individuale ale sectoarelor agricole din diferite ţări; subliniază, de asemenea, importanţa economică şi socială a acestui sector pentru TSEM şi necesitatea de a evita sărăcirea populaţiilor rurale, factor de exod şi de concentrare în polii urbani deja suprapopulaţi, în special în oraşele de pe coastă; |
| --- | --- |

42.

subliniază că deschiderea pieţelor agricole trebuie să fie definită în comun şi pusă în practică într-un mod progresiv şi asimetric, trebuie să includă posibilitatea de a acorda un număr selectiv de derogări şi eşalonări ţinându-se seama atât de perspectivele sectoriale comune ale UE şi TSEM, cât şi de diferenţele şi caracteristicile individuale ale sectoarelor agricole din diferite ţări; subliniază, de asemenea, importanţa economică şi socială a acestui sector pentru TSEM şi necesitatea de a evita sărăcirea populaţiilor rurale, factor de exod şi de concentrare în polii urbani deja suprapopulaţi, în special în oraşele de pe coastă;

| 43. | solicită Comisiei şi guvernelor TSEM să acorde prioritate oricărei iniţiative care urmăreşte modernizarea şi dezvoltarea durabilă a sectorului mediteranean primar, în scopul îmbunătăţirii condiţiilor de trai şi al creării de noi locuri de muncă în zona rurală, în agricultură şi nu numai; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei şi guvernelor TSEM să acorde prioritate oricărei iniţiative care urmăreşte modernizarea şi dezvoltarea durabilă a sectorului mediteranean primar, în scopul îmbunătăţirii condiţiilor de trai şi al creării de noi locuri de muncă în zona rurală, în agricultură şi nu numai;

| 44. | solicită introducerea unui sistem integrat de asistenţă tehnică şi formare profesională în domeniul resurselor umane; subliniază că măsurile agricole ale UE în regiune trebuie să ajute la definirea unei politici viabile privind resursele de apă, să apere mediul şi biodiversitatea, să protejeze solul şi fertilitatea, să garanteze suveranitatea alimentară şi să valorifice produsele regionale tipice; îşi reiterează sprijinul pentru politicile aplicate de TSEM în scopul diversificării producţiilor agricole; |
| --- | --- |

44.

solicită introducerea unui sistem integrat de asistenţă tehnică şi formare profesională în domeniul resurselor umane; subliniază că măsurile agricole ale UE în regiune trebuie să ajute la definirea unei politici viabile privind resursele de apă, să apere mediul şi biodiversitatea, să protejeze solul şi fertilitatea, să garanteze suveranitatea alimentară şi să valorifice produsele regionale tipice; îşi reiterează sprijinul pentru politicile aplicate de TSEM în scopul diversificării producţiilor agricole;

| 45. | consideră că promovarea unei agriculturi, în principal la scară mică, adaptată la condiţiile locale, care reprezintă o ameliorare a situaţiei mediului şi, prin urmare, a situaţiei economice şi a sănătăţii populaţiei rurale nu poate fi realizată prin simpla liberalizare a accesului la piaţa produselor agricole; |
| --- | --- |

45.

consideră că promovarea unei agriculturi, în principal la scară mică, adaptată la condiţiile locale, care reprezintă o ameliorare a situaţiei mediului şi, prin urmare, a situaţiei economice şi a sănătăţii populaţiei rurale nu poate fi realizată prin simpla liberalizare a accesului la piaţa produselor agricole;

| 46. | consideră, în consecinţă, că o deschidere a pieţelor între UE şi TSEM trebuie să fie treptată, orientată spre calitate şi bine măsurată şi să ia în considerare structurile exploataţiilor agricole, politicile agricole şi reformele urmărite de fiecare parte a Mediteranei; accentuează în plus faptul că negocierile privind accesul la pieţe nu pot fi în nici un caz purtate global, ci mai degrabă de la caz la caz şi de la produs la produs şi trebuie să ţină cont de nevoia de protecţie în cazul produselor „sensibile”, care ar trebui excluse de la o liberalizare completă pentru a împiedica producătorii locali să sufere daune ireparabile; |
| --- | --- |

46.

consideră, în consecinţă, că o deschidere a pieţelor între UE şi TSEM trebuie să fie treptată, orientată spre calitate şi bine măsurată şi să ia în considerare structurile exploataţiilor agricole, politicile agricole şi reformele urmărite de fiecare parte a Mediteranei; accentuează în plus faptul că negocierile privind accesul la pieţe nu pot fi în nici un caz purtate global, ci mai degrabă de la caz la caz şi de la produs la produs şi trebuie să ţină cont de nevoia de protecţie în cazul produselor „sensibile”, care ar trebui excluse de la o liberalizare completă pentru a împiedica producătorii locali să sufere daune ireparabile;

| 47. | subliniază că numeroase ţări mediteraneene şi-au exprimat dorinţa de a-şi menţine preferinţele comerciale faţă de piaţa comunitară; consideră că menţinerea acestui sistem preferenţial şi asimetric este incompatibilă cu o liberalizare generalizată a sectorului agricol; subliniază, în plus, că este în interesul reciproc al întregului bazin mediteranean să păstreze anumite instrumente de gestionare a ofertei de pe pieţele lor respective; |
| --- | --- |

47.

subliniază că numeroase ţări mediteraneene şi-au exprimat dorinţa de a-şi menţine preferinţele comerciale faţă de piaţa comunitară; consideră că menţinerea acestui sistem preferenţial şi asimetric este incompatibilă cu o liberalizare generalizată a sectorului agricol; subliniază, în plus, că este în interesul reciproc al întregului bazin mediteranean să păstreze anumite instrumente de gestionare a ofertei de pe pieţele lor respective;

| 48. | solicită tuturor actorilor socio-profesionali din sectorul agricol euro-mediteranean să încurajeze cooperarea în sectoarele complementare, prin promovarea complementarităţii produselor între ţărmurile nordice şi sudice ale Mediteranei şi între TSEM; subliniază, ca exemplu, cazul industriei vitivinicole sau al sectorului fructelor şi legumelor, în care producţia de pe ambele maluri ale Mediteranei poate contribui la dezvoltarea unei oferte comerciale mai complete şi mai atractive pentru consumatori; |
| --- | --- |

48.

solicită tuturor actorilor socio-profesionali din sectorul agricol euro-mediteranean să încurajeze cooperarea în sectoarele complementare, prin promovarea complementarităţii produselor între ţărmurile nordice şi sudice ale Mediteranei şi între TSEM; subliniază, ca exemplu, cazul industriei vitivinicole sau al sectorului fructelor şi legumelor, în care producţia de pe ambele maluri ale Mediteranei poate contribui la dezvoltarea unei oferte comerciale mai complete şi mai atractive pentru consumatori;

| 49. | subliniază, în aceeaşi ordine de idei, valoarea dezvoltării în colaborare a unei politici comune euromediteraneene de etichetare pe baza denumirilor de origine controlată - o politică ce trebuie să fie suficient de compatibilă cu normele actuale ale UE bazate pe denumiri de origine controlată şi certificare organică, precum şi importanţa asigurării trasabilităţii şi a transparenţei metodelor de producţie; |
| --- | --- |

49.

subliniază, în aceeaşi ordine de idei, valoarea dezvoltării în colaborare a unei politici comune euromediteraneene de etichetare pe baza denumirilor de origine controlată - o politică ce trebuie să fie suficient de compatibilă cu normele actuale ale UE bazate pe denumiri de origine controlată şi certificare organică, precum şi importanţa asigurării trasabilităţii şi a transparenţei metodelor de producţie;

| 50. | este convins că liberalizarea pieţelor din TSEM va avantaja în primul rând marile exploataţii agricole mecanizate, care beneficiază deja pe deplin de sistemul fondului de compensare; solicită actorilor instituţionali din cadrul parteneriatului euro-mediteranean să uşureze accesul la credite pentru micii producători şi să dezvolte un sistem pentru ponderarea ajutorului către micii agricultori, care constituie majoritatea copleşitoare a populaţiei agricole din aceste ţări şi care vor fi primii care vor avea de suferit de pe urma concurenţei cu UE; pe termen lung, solicită înlocuirea vechiului sistem de compensare şi ajutoare cu un nou sistem de sprijin pentru agricultura durabilă şi investiţiile în mica industrie de prelucrare a alimentelor, în scopul de a spori competitivitatea economiilor rurale prin diversificare, comercializare locală şi producerea de calităţi specifice; |
| --- | --- |

50.

este convins că liberalizarea pieţelor din TSEM va avantaja în primul rând marile exploataţii agricole mecanizate, care beneficiază deja pe deplin de sistemul fondului de compensare; solicită actorilor instituţionali din cadrul parteneriatului euro-mediteranean să uşureze accesul la credite pentru micii producători şi să dezvolte un sistem pentru ponderarea ajutorului către micii agricultori, care constituie majoritatea copleşitoare a populaţiei agricole din aceste ţări şi care vor fi primii care vor avea de suferit de pe urma concurenţei cu UE; pe termen lung, solicită înlocuirea vechiului sistem de compensare şi ajutoare cu un nou sistem de sprijin pentru agricultura durabilă şi investiţiile în mica industrie de prelucrare a alimentelor, în scopul de a spori competitivitatea economiilor rurale prin diversificare, comercializare locală şi producerea de calităţi specifice;

| 51. | solicită să se ia în considerare punerea în aplicare a unei politici agricole care să integreze în mod real ambele ţărmuri ale Mediteranei, acordându-se prioritate securităţii alimentare sporite în TSEM faţă de consideraţiile comerciale, precum şi coordonării gestionării resurselor piscicole şi de apă; |
| --- | --- |

51.

solicită să se ia în considerare punerea în aplicare a unei politici agricole care să integreze în mod real ambele ţărmuri ale Mediteranei, acordându-se prioritate securităţii alimentare sporite în TSEM faţă de consideraţiile comerciale, precum şi coordonării gestionării resurselor piscicole şi de apă;

Reglementări şi standarde tehnice, dreptul de proprietate intelectuală, concurenţa

| 52. | consideră că un context de reglementare armonizat UE/TSEM ar face posibilă extinderea şi consolidarea comerţului pe o bază clară, nu în ultimul rând prin promovarea unei mai mari transparenţe şi a unei concurenţe loiale; consideră că armonizarea standardelor, sau cel puţin un cadru coerent în această privinţă, poate, de asemenea, să încurajeze dezvoltarea comerţului sud-sud; |
| --- | --- |

52.

consideră că un context de reglementare armonizat UE/TSEM ar face posibilă extinderea şi consolidarea comerţului pe o bază clară, nu în ultimul rând prin promovarea unei mai mari transparenţe şi a unei concurenţe loiale; consideră că armonizarea standardelor, sau cel puţin un cadru coerent în această privinţă, poate, de asemenea, să încurajeze dezvoltarea comerţului sud-sud;

| 53. | accentuează importanţa introducerii de stimulente economice adecvate şi de asistenţă tehnică pentru IMM-urile care au dificultăţi în internalizarea costurilor rezultate din armonizarea standardelor propuse de acordurile de asociere; |
| --- | --- |

53.

accentuează importanţa introducerii de stimulente economice adecvate şi de asistenţă tehnică pentru IMM-urile care au dificultăţi în internalizarea costurilor rezultate din armonizarea standardelor propuse de acordurile de asociere;

| 54. | solicită TSEM să elaboreze şi să aplice o legislaţie privind dreptul de proprietate intelectuală care să fie în conformitate cu standardele internaţionale, să încurajeze inovarea şi creativitatea şi să fie suficient de flexibilă pentru a răspunde cerinţelor şi caracteristicilor specifice ale ţărilor în cauză; solicită Comisiei, în legătură cu legislaţia privind proprietatea intelectuală, să nu solicite TSEM să depăşească angajamentele prevăzute în Acordurile existente privind aspectele legate de comerţ ale drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

54.

solicită TSEM să elaboreze şi să aplice o legislaţie privind dreptul de proprietate intelectuală care să fie în conformitate cu standardele internaţionale, să încurajeze inovarea şi creativitatea şi să fie suficient de flexibilă pentru a răspunde cerinţelor şi caracteristicilor specifice ale ţărilor în cauză; solicită Comisiei, în legătură cu legislaţia privind proprietatea intelectuală, să nu solicite TSEM să depăşească angajamentele prevăzute în Acordurile existente privind aspectele legate de comerţ ale drepturilor de proprietate intelectuală;

Servicii

| 55. | consideră că orice liberalizare a serviciilor în legătură cu crearea zonei de liber schimb poate avea loc doar pe o bază convenită împreună cu TSEM şi acordând acestora dreptul de a introduce treptat şi de a controla deschiderea unor sectoare sensibile, vulnerabile, ale economiilor proprii; |
| --- | --- |

55.

consideră că orice liberalizare a serviciilor în legătură cu crearea zonei de liber schimb poate avea loc doar pe o bază convenită împreună cu TSEM şi acordând acestora dreptul de a introduce treptat şi de a controla deschiderea unor sectoare sensibile, vulnerabile, ale economiilor proprii;

| 56. | consideră sectorul serviciilor drept esenţial pentru succesul zonei de liber schimb; observă că sectorul serviciilor este crucial pentru economiile TSEM, reprezentând aproximativ 50 % din PIB-ul Egiptului, Marocului şi Siriei, 60 % din PIB-ul Tunisiei şi mai mult de 70 % din PIB-ul Iordaniei şi Libanului; |
| --- | --- |

56.

consideră sectorul serviciilor drept esenţial pentru succesul zonei de liber schimb; observă că sectorul serviciilor este crucial pentru economiile TSEM, reprezentând aproximativ 50 % din PIB-ul Egiptului, Marocului şi Siriei, 60 % din PIB-ul Tunisiei şi mai mult de 70 % din PIB-ul Iordaniei şi Libanului;

| 57. | subliniază, totodată, faptul că liberalizarea treptată a serviciilor, sector de o importanţă deosebită şi pentru economia TSEM, se va dovedi benefică pentru dezvoltarea lor economică, aducând astfel o contribuţie la îmbunătăţirea infrastructurilor, la transferul de tehnologii şi de cunoştinţe, precum şi la revalorizarea serviciilor furnizate de acestea în folosul cetăţenilor lor; consideră, prin urmare, că negocierile din sectorul serviciilor va trebui să se desfăşoare în paralel cu cele din domeniul comerţului de mărfuri; |
| --- | --- |

57.

subliniază, totodată, faptul că liberalizarea treptată a serviciilor, sector de o importanţă deosebită şi pentru economia TSEM, se va dovedi benefică pentru dezvoltarea lor economică, aducând astfel o contribuţie la îmbunătăţirea infrastructurilor, la transferul de tehnologii şi de cunoştinţe, precum şi la revalorizarea serviciilor furnizate de acestea în folosul cetăţenilor lor; consideră, prin urmare, că negocierile din sectorul serviciilor va trebui să se desfăşoare în paralel cu cele din domeniul comerţului de mărfuri;

| 58. | ia act de deschiderea oficială a negocierilor între UE şi unele TSEM asupra liberalizării comerţului în domeniul serviciilor şi investiţiilor în cadrul celei de-a 5-a Conferinţe Ministeriale EuroMed în domeniul comerţului din martie 2006; |
| --- | --- |

58.

ia act de deschiderea oficială a negocierilor între UE şi unele TSEM asupra liberalizării comerţului în domeniul serviciilor şi investiţiilor în cadrul celei de-a 5-a Conferinţe Ministeriale EuroMed în domeniul comerţului din martie 2006;

| 59. | solicită Comisiei să continue negocierile angajate la Marrakech şi să le încheie cu anumite TSEM în domeniul serviciilor, acoperind totalitatea modurilor şi sectoarelor, în conformitate cu ceea ce au convenit în cadrul Acordului General privind Comerţul cu Servicii (GATS) al OMC, precum şi să răspundă ofertelor pozitive prin luarea în considerare a dispoziţiilor UE cu privire la posibilităţile sporite de liberă circulaţie a lucrătorilor din domeniul serviciilor (Modul IV al GATS); |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să continue negocierile angajate la Marrakech şi să le încheie cu anumite TSEM în domeniul serviciilor, acoperind totalitatea modurilor şi sectoarelor, în conformitate cu ceea ce au convenit în cadrul Acordului General privind Comerţul cu Servicii (GATS) al OMC, precum şi să răspundă ofertelor pozitive prin luarea în considerare a dispoziţiilor UE cu privire la posibilităţile sporite de liberă circulaţie a lucrătorilor din domeniul serviciilor (Modul IV al GATS);

| 60. | consideră că trebuie făcută o distincţie între servicii comerciale şi servicii publice; subliniază necesitatea de a menţine serviciile publice în afara cadrului de negociere, în special cele legate de nevoile de bază ale oamenilor şi cele care permit accesul la beneficiile publice esenţiale, cum ar fi sănătatea, educaţia, apa potabilă şi energia, precum şi cele care joacă un rol principal în identitatea culturală, cum ar fi serviciile audio-vizuale; |
| --- | --- |

60.

consideră că trebuie făcută o distincţie între servicii comerciale şi servicii publice; subliniază necesitatea de a menţine serviciile publice în afara cadrului de negociere, în special cele legate de nevoile de bază ale oamenilor şi cele care permit accesul la beneficiile publice esenţiale, cum ar fi sănătatea, educaţia, apa potabilă şi energia, precum şi cele care joacă un rol principal în identitatea culturală, cum ar fi serviciile audio-vizuale;

Transporturi

| 61. | consideră că dezvoltarea unei reţele de transporturi euro-mediteraneene bazate pe interconexiuni moderne şi pregătirea unei strategii comune pentru o mai bună cooperare, coordonare şi dezvoltare constituie o condiţie preliminară pentru succesul zonei de liber schimb; consideră vital ca TSEM să se bucure de o mai bună interoperabilitate cu reţelele de transport trans-europene şi să fie implicate în hotărârea şi realizarea unor proiecte prioritare viitoare; solicită în acest context să se acorde atenţie posibilităţii de modernizare a rutelor maritime de transport, ca o chestiune prioritară, şi scăderii costurilor asociate cu serviciile de transport maritim de mărfuri; |
| --- | --- |

61.

consideră că dezvoltarea unei reţele de transporturi euro-mediteraneene bazate pe interconexiuni moderne şi pregătirea unei strategii comune pentru o mai bună cooperare, coordonare şi dezvoltare constituie o condiţie preliminară pentru succesul zonei de liber schimb; consideră vital ca TSEM să se bucure de o mai bună interoperabilitate cu reţelele de transport trans-europene şi să fie implicate în hotărârea şi realizarea unor proiecte prioritare viitoare; solicită în acest context să se acorde atenţie posibilităţii de modernizare a rutelor maritime de transport, ca o chestiune prioritară, şi scăderii costurilor asociate cu serviciile de transport maritim de mărfuri;

| 62. | solicită Comisiei şi TSEM să pună la dispoziţie resurse financiare suficiente pentru modernizarea infrastructurii, cu referire în special la sectorul logistic, şi să realizeze reformele necesare pentru a face acest sector mai competitiv şi mai dinamic, luând în considerare în mod adecvat situaţia geografică specifică a zonei, care reprezintă punctul natural de tranzit pentru comerţul cu bunuri între Europa şi Asia (inclusiv, în special, China şi India); |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei şi TSEM să pună la dispoziţie resurse financiare suficiente pentru modernizarea infrastructurii, cu referire în special la sectorul logistic, şi să realizeze reformele necesare pentru a face acest sector mai competitiv şi mai dinamic, luând în considerare în mod adecvat situaţia geografică specifică a zonei, care reprezintă punctul natural de tranzit pentru comerţul cu bunuri între Europa şi Asia (inclusiv, în special, China şi India);

| 63. | solicită TSEM ca, în colaborare cu Comisia, să eficientizeze sectorul drumuri şi porturi pentru a reduce costurile extrem de mari ale logisticii şi transportului, care fac mai puţin competitive exporturile industriale şi agricole ale regiunii; solicită, de asemenea, să se acorde atenţie şi sectorului transporturi aeriene, cu referire în special la serviciile de transport aerian de mărfuri; |
| --- | --- |

63.

solicită TSEM ca, în colaborare cu Comisia, să eficientizeze sectorul drumuri şi porturi pentru a reduce costurile extrem de mari ale logisticii şi transportului, care fac mai puţin competitive exporturile industriale şi agricole ale regiunii; solicită, de asemenea, să se acorde atenţie şi sectorului transporturi aeriene, cu referire în special la serviciile de transport aerian de mărfuri;

| 64. | ia act cu interes de faptul că Consiliul va adopta în curând o comunicare privind extinderea principalelor rute trans-europene în ţările mediteraneene, ţinând seama de necesitatea unor acţiuni pentru reorientarea fluxurilor de transporturi în beneficiul acestei regiuni; |
| --- | --- |

64.

ia act cu interes de faptul că Consiliul va adopta în curând o comunicare privind extinderea principalelor rute trans-europene în ţările mediteraneene, ţinând seama de necesitatea unor acţiuni pentru reorientarea fluxurilor de transporturi în beneficiul acestei regiuni;

Energie

| 65. | observă că majoritatea ţărilor participante la Procesul de la Barcelona sunt dependente într-o măsură din ce în ce mai mare de resurse externe de energie, în special petrol şi gaz, iar cererea crescândă va exercita o presiune suplimentară asupra canalelor de alimentare existente; în acest context, va fi importantă stabilirea unei cooperări eficiente între ţările mediteraneene în domeniul aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

65.

observă că majoritatea ţărilor participante la Procesul de la Barcelona sunt dependente într-o măsură din ce în ce mai mare de resurse externe de energie, în special petrol şi gaz, iar cererea crescândă va exercita o presiune suplimentară asupra canalelor de alimentare existente; în acest context, va fi importantă stabilirea unei cooperări eficiente între ţările mediteraneene în domeniul aprovizionării cu energie;

| 66. | solicită ca realizarea unei adevărate pieţe energetice euro-mediteraneene să reprezinte o preocupare centrală; în lumina creşterii recente a preţurilor la petrol şi gaz, consideră drept vital pentru UE şi pentru TSEM care nu deţin resurse energetice să facă un efort coordonat pentru a revigora dialogul cu ţările producătoare de energie, evitând în acelaşi timp, pe cât posibil, încheierea de acorduri bilaterale care ar fi în detrimentul intereselor UE şi ale TSEM; ia act cu interes de dorinţa Comisiei, exprimată cu ocazia Conferinţei asupra politicii energetice externe din 20 şi 21 noiembrie 2006, de a acorda un rol important Africii de Nord şi Orientului Mijlociu în politica sa energetică externă şi cere ca aceste declaraţii să fie însoţite de acţiuni concrete; |
| --- | --- |

66.

solicită ca realizarea unei adevărate pieţe energetice euro-mediteraneene să reprezinte o preocupare centrală; în lumina creşterii recente a preţurilor la petrol şi gaz, consideră drept vital pentru UE şi pentru TSEM care nu deţin resurse energetice să facă un efort coordonat pentru a revigora dialogul cu ţările producătoare de energie, evitând în acelaşi timp, pe cât posibil, încheierea de acorduri bilaterale care ar fi în detrimentul intereselor UE şi ale TSEM; ia act cu interes de dorinţa Comisiei, exprimată cu ocazia Conferinţei asupra politicii energetice externe din 20 şi 21 noiembrie 2006, de a acorda un rol important Africii de Nord şi Orientului Mijlociu în politica sa energetică externă şi cere ca aceste declaraţii să fie însoţite de acţiuni concrete;

| 67. | salută intrarea în vigoare a cooperării energetice în regiunea mediteraneană sub auspiciile Platformei Energetice Euro-Mediteraneene de la Roma (PEEMR); consideră că această platformă poate furniza un punct comun de plecare pentru consolidarea cooperării UE/TSEM, prin facilitarea punerii în practică a unor iniţiative regionale importante, precum şi o bază pentru orice alte activităţi de interes comun care ar putea fi iniţiate; |
| --- | --- |

67.

salută intrarea în vigoare a cooperării energetice în regiunea mediteraneană sub auspiciile Platformei Energetice Euro-Mediteraneene de la Roma (PEEMR); consideră că această platformă poate furniza un punct comun de plecare pentru consolidarea cooperării UE/TSEM, prin facilitarea punerii în practică a unor iniţiative regionale importante, precum şi o bază pentru orice alte activităţi de interes comun care ar putea fi iniţiate;

| 68. | salută lansarea de proiecte sub-regionale majore, precum integrarea progresivă a pieţei electricităţii a ţărilor din Magreb în cea a UE, integrarea pieţelor gazului în regiunea Mashreq şi construirea conductelor de gaz Medgaz şi Arab; |
| --- | --- |

68.

salută lansarea de proiecte sub-regionale majore, precum integrarea progresivă a pieţei electricităţii a ţărilor din Magreb în cea a UE, integrarea pieţelor gazului în regiunea Mashreq şi construirea conductelor de gaz Medgaz şi Arab;

| 69. | solicită Comisiei, statelor membre ale UE şi TSEM să exploreze noi forme de cooperare bilaterală şi multilaterală în sectorul energetic, în special în ceea ce priveşte introducerea de măsuri pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice; solicită, de asemenea, TSEM să introducă politici pentru încurajarea dezvoltării energiilor regenerabile şi a protecţiei mediului (activităţi de rafinare a petrolului şi riscurile asociate cu transportul de hidrocarburi pe Marea Mediterană); |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei, statelor membre ale UE şi TSEM să exploreze noi forme de cooperare bilaterală şi multilaterală în sectorul energetic, în special în ceea ce priveşte introducerea de măsuri pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice; solicită, de asemenea, TSEM să introducă politici pentru încurajarea dezvoltării energiilor regenerabile şi a protecţiei mediului (activităţi de rafinare a petrolului şi riscurile asociate cu transportul de hidrocarburi pe Marea Mediterană);

| 70. | consideră vital pentru UE şi pentru TSEM care nu deţin resurse energetice să se angajeze într-un dialog strategic cu privire la posibilitatea de a încuraja producţia la scară largă de energii regenerabile şi să acorde TSEM dreptul de a participa la programele UE privind cercetarea şi dezvoltarea în domeniul energiei regenerabile; |
| --- | --- |

70.

consideră vital pentru UE şi pentru TSEM care nu deţin resurse energetice să se angajeze într-un dialog strategic cu privire la posibilitatea de a încuraja producţia la scară largă de energii regenerabile şi să acorde TSEM dreptul de a participa la programele UE privind cercetarea şi dezvoltarea în domeniul energiei regenerabile;

| 71. | subliniază rolul pe care îl pot juca biocombustibilii de primă generaţie ca formă alternativă de energie, precum şi competitivitatea lor crescută pe pieţele de energie; |
| --- | --- |

71.

subliniază rolul pe care îl pot juca biocombustibilii de primă generaţie ca formă alternativă de energie, precum şi competitivitatea lor crescută pe pieţele de energie;

Mediul şi dezvoltarea durabilă

| 72. | salută iniţiativa „Orizont 2020” lansată la reuniunea la nivel înalt de la Barcelona din 2005, menită a reduce nivelul de poluare din regiune, prin identificarea şi abordarea celor mai importante surse de poluare de acum şi până în 2020; subliniază că această iniţiativă poate completa şi relansa Strategia de dezvoltare durabilă Euro-Mediteraneană, aprobată în 1995;solicită Comisiei şi TSEM să se concentreze asupra obiectivului principal de mediu, şi anume stoparea poluării Mării Mediterane (în special prin reducerea emisiilor industriale şi a deşeurilor urbane), dând naştere, în acelaşi timp, unei forme mai bune de cooperare politică şi financiară, care să implice o participare mai activă a autorităţilor regionale şi locale şi a reprezentanţilor societăţii civile şi ai sectorului privat; solicită, de asemenea, Comisiei să efectueze evaluări periodice ale progreselor realizate în acest domeniu; |
| --- | --- |

72.

salută iniţiativa „Orizont 2020” lansată la reuniunea la nivel înalt de la Barcelona din 2005, menită a reduce nivelul de poluare din regiune, prin identificarea şi abordarea celor mai importante surse de poluare de acum şi până în 2020; subliniază că această iniţiativă poate completa şi relansa Strategia de dezvoltare durabilă Euro-Mediteraneană, aprobată în 1995;solicită Comisiei şi TSEM să se concentreze asupra obiectivului principal de mediu, şi anume stoparea poluării Mării Mediterane (în special prin reducerea emisiilor industriale şi a deşeurilor urbane), dând naştere, în acelaşi timp, unei forme mai bune de cooperare politică şi financiară, care să implice o participare mai activă a autorităţilor regionale şi locale şi a reprezentanţilor societăţii civile şi ai sectorului privat; solicită, de asemenea, Comisiei să efectueze evaluări periodice ale progreselor realizate în acest domeniu;

| 73. | solicită Comisiei şi TSEM să se concentreze asupra obiectivului principal de mediu, şi anume stoparea poluării Mării Mediterane (în special prin reducerea emisiilor industriale şi a deşeurilor urbane), dând naştere, în acelaşi timp, unei forme mai bune de cooperare politică şi financiară, care să implice o participare mai activă a autorităţilor regionale şi locale şi a reprezentanţilor societăţii civile şi ai sectorului privat; solicită, de asemenea, Comisiei să efectueze evaluări periodice ale progreselor realizate în acest domeniu; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei şi TSEM să se concentreze asupra obiectivului principal de mediu, şi anume stoparea poluării Mării Mediterane (în special prin reducerea emisiilor industriale şi a deşeurilor urbane), dând naştere, în acelaşi timp, unei forme mai bune de cooperare politică şi financiară, care să implice o participare mai activă a autorităţilor regionale şi locale şi a reprezentanţilor societăţii civile şi ai sectorului privat; solicită, de asemenea, Comisiei să efectueze evaluări periodice ale progreselor realizate în acest domeniu;

| 74. | solicită Comisiei să se concentreze asupra aplicării depline de către toate statele mediteraneene a Protocolului de la Barcelona privind protecţia împotriva poluării de origine terestră, în special prin finanţarea intensă a Programului mediteranean pentru asistenţă tehnică de mediu (PMATM); |
| --- | --- |

74.

solicită Comisiei să se concentreze asupra aplicării depline de către toate statele mediteraneene a Protocolului de la Barcelona privind protecţia împotriva poluării de origine terestră, în special prin finanţarea intensă a Programului mediteranean pentru asistenţă tehnică de mediu (PMATM);

| 75. | consideră că această iniţiativă merită să fie făcută publică pe cât posibil şi ar trebui să primească sprijinul total şi unanim al Parlamentului European, date fiind importantele sale implicaţii nu doar pentru dezvoltarea durabilă a regiunii (turism, pescuit, agricultură, acces la apă), ci şi pentru standardul de trai al regiunilor adiacente; |
| --- | --- |

75.

consideră că această iniţiativă merită să fie făcută publică pe cât posibil şi ar trebui să primească sprijinul total şi unanim al Parlamentului European, date fiind importantele sale implicaţii nu doar pentru dezvoltarea durabilă a regiunii (turism, pescuit, agricultură, acces la apă), ci şi pentru standardul de trai al regiunilor adiacente;

Industrie

| 76. | observă cu preocupare că TSEM au dezvoltat industrii specializate în tehnologii de slabă calitate şi produse cu valoare adăugată mică, ceea ce le face mai vulnerabile în faţa concurenţei externe; este de părere că o competitivitate crescută a industriei TSEM este necesară pentru succesul zonei de liber schimb şi solicită TSEM să adopte măsuri directe pentru a ajuta societăţile comerciale să devină mai competitive în raport cu producătorii europeni şi asiatici; |
| --- | --- |

76.

observă cu preocupare că TSEM au dezvoltat industrii specializate în tehnologii de slabă calitate şi produse cu valoare adăugată mică, ceea ce le face mai vulnerabile în faţa concurenţei externe; este de părere că o competitivitate crescută a industriei TSEM este necesară pentru succesul zonei de liber schimb şi solicită TSEM să adopte măsuri directe pentru a ajuta societăţile comerciale să devină mai competitive în raport cu producătorii europeni şi asiatici;

| 77. | solicită ca programul liberalizării sectorului industrial să fie ajustat în funcţie de evoluţia condiţiilor economice şi sociale (inclusiv nivelul şomajului) din fiecare TSEM şi de impactul său asupra mediului; |
| --- | --- |

77.

solicită ca programul liberalizării sectorului industrial să fie ajustat în funcţie de evoluţia condiţiilor economice şi sociale (inclusiv nivelul şomajului) din fiecare TSEM şi de impactul său asupra mediului;

| 78. | solicită TSEM să stabilească politici regionale în domeniul industrial care să ofere mai bune perspective ale unor economii de scară, precum şi o mai bună strategie de dezvoltare, care să ia în considerare rolul microîntreprinderilor şi al întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) în regiune; solicită Comisiei şi TSEM să promoveze microîntreprinderile şi IMM-urile prin dezvoltarea de servicii financiare eficiente şi furnizarea de asistenţă tehnică şi administrativă, pentru a le permite acestora să-şi crească nivelul de competitivitate; |
| --- | --- |

78.

solicită TSEM să stabilească politici regionale în domeniul industrial care să ofere mai bune perspective ale unor economii de scară, precum şi o mai bună strategie de dezvoltare, care să ia în considerare rolul microîntreprinderilor şi al întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) în regiune; solicită Comisiei şi TSEM să promoveze microîntreprinderile şi IMM-urile prin dezvoltarea de servicii financiare eficiente şi furnizarea de asistenţă tehnică şi administrativă, pentru a le permite acestora să-şi crească nivelul de competitivitate;

| 79. | solicită, de asemenea, Comisiei şi TSEM să se angajeze în acţiuni comune destinate: (a) să simplifice procedurile administrative, (b) să asigure o reprezentare reale a asociaţiilor profesionale, de afaceri şi sindicale, (c) să faciliteze acces la informaţii comerciale, (d) să ofere asistenţă tehnică şi servicii de sprijin firmelor şi (e) să furnizeze formare profesională continuă; |
| --- | --- |

79.

solicită, de asemenea, Comisiei şi TSEM să se angajeze în acţiuni comune destinate: (a) să simplifice procedurile administrative, (b) să asigure o reprezentare reale a asociaţiilor profesionale, de afaceri şi sindicale, (c) să faciliteze acces la informaţii comerciale, (d) să ofere asistenţă tehnică şi servicii de sprijin firmelor şi (e) să furnizeze formare profesională continuă;

Sectorul textil

| 80. | îşi reafirmă preocuparea în legătură cu consecinţele încetării la 1 ianuarie 2005 a Acordului privind produsele textile şi confecţiile şi eliminării cotelor de performanţă în sectorul textilelor şi confecţiilor în TSEM şi UE; arată că acest sector joacă un rol crucial în economiile multor TSEM şi ale unor ţări europene; subliniază că realizarea unui program menit să sporească competitivitatea acestui sector, cu sprijinul Comisiei, ar servi unui scop util; |
| --- | --- |

80.

îşi reafirmă preocuparea în legătură cu consecinţele încetării la 1 ianuarie 2005 a Acordului privind produsele textile şi confecţiile şi eliminării cotelor de performanţă în sectorul textilelor şi confecţiilor în TSEM şi UE; arată că acest sector joacă un rol crucial în economiile multor TSEM şi ale unor ţări europene; subliniază că realizarea unui program menit să sporească competitivitatea acestui sector, cu sprijinul Comisiei, ar servi unui scop util;

| 81. | consideră că dificultăţile majore cu care se confruntă sectorul textil pot avea în mod inevitabil consecinţe negative pentru economia ţărilor UE şi TSEM şi, indirect, pentru înfiinţarea zonei de liber schimb; consideră că, la formularea noii strategii comerciale şi de investiţii a UE faţă de China şi, în general, a politicii comerciale a UE faţă de Asia, eventualul impact al acestora asupra TSEM şi ţărilor UE trebuie luat în considerare; |
| --- | --- |

81.

consideră că dificultăţile majore cu care se confruntă sectorul textil pot avea în mod inevitabil consecinţe negative pentru economia ţărilor UE şi TSEM şi, indirect, pentru înfiinţarea zonei de liber schimb; consideră că, la formularea noii strategii comerciale şi de investiţii a UE faţă de China şi, în general, a politicii comerciale a UE faţă de Asia, eventualul impact al acestora asupra TSEM şi ţărilor UE trebuie luat în considerare;

| 82. | solicită Comisiei să iniţieze, în strânsă cooperare cu statele membre şi cu sectorul privat, programe ad-hoc de asistenţă pentru a îmbunătăţi competitivitatea industriilor textile ale acestor ţări şi a consolida legăturile lor tradiţionale cu producătorii comunitari; |
| --- | --- |

82.

solicită Comisiei să iniţieze, în strânsă cooperare cu statele membre şi cu sectorul privat, programe ad-hoc de asistenţă pentru a îmbunătăţi competitivitatea industriilor textile ale acestor ţări şi a consolida legăturile lor tradiţionale cu producătorii comunitari;

| 83. | consideră că dificultăţile actuale pot fi depăşite prin reorganizarea sectorului, astfel încât acesta să poată profita de proximitatea fizică faţă de pieţele europene, prin concentrarea asupra producţiei de calitate medie şi înaltă cu termene de livrare (şi înnoire a stocurilor) mai scurte, la preţuri competitive; |
| --- | --- |

83.

consideră că dificultăţile actuale pot fi depăşite prin reorganizarea sectorului, astfel încât acesta să poată profita de proximitatea fizică faţă de pieţele europene, prin concentrarea asupra producţiei de calitate medie şi înaltă cu termene de livrare (şi înnoire a stocurilor) mai scurte, la preţuri competitive;

| 84. | sprijină înfiinţarea unei zone de producţie euro-mediteraneene ca unic mijloc care poate permite nu doar regiunii mediteraneene de sud, ci şi celei de nord să facă faţă provocării blocurilor regionale competitoare şi să se asigure că producţia industrială şi ocuparea forţei de muncă pot fi menţinute; consideră că este necesar să se aloce fonduri europene speciale pentru sprijinirea programelor de cercetare, inovare sau cooperare ce au această finalitate; |
| --- | --- |

84.

sprijină înfiinţarea unei zone de producţie euro-mediteraneene ca unic mijloc care poate permite nu doar regiunii mediteraneene de sud, ci şi celei de nord să facă faţă provocării blocurilor regionale competitoare şi să se asigure că producţia industrială şi ocuparea forţei de muncă pot fi menţinute; consideră că este necesar să se aloce fonduri europene speciale pentru sprijinirea programelor de cercetare, inovare sau cooperare ce au această finalitate;

| 85. | susţine parteneriatul euro-mediteranean care promovează cooperarea şi competitivitatea în acest sector printr-o politică activă de sprijinire hotărâtă a formării, cercetării şi dezvoltării, inovării tehnologice, diseminării de bune practici şi schimburilor de informaţii de pe piaţă; recomandă introducerea unei reţele euro-mediteraneene de şcoli, instituţii de formare profesională şi centre tehnice specializate în industria textilelor/confecţiilor, pentru promovarea parteneriatului tehnic şi a programelor comune de instruire şi cercetare; |
| --- | --- |

85.

susţine parteneriatul euro-mediteranean care promovează cooperarea şi competitivitatea în acest sector printr-o politică activă de sprijinire hotărâtă a formării, cercetării şi dezvoltării, inovării tehnologice, diseminării de bune practici şi schimburilor de informaţii de pe piaţă; recomandă introducerea unei reţele euro-mediteraneene de şcoli, instituţii de formare profesională şi centre tehnice specializate în industria textilelor/confecţiilor, pentru promovarea parteneriatului tehnic şi a programelor comune de instruire şi cercetare;

| 86. | observă că accesul dificil la finanţare şi natura inadecvată a anumitor instrumente financiare constituie încă obstacole considerabile ce trebuie depăşite de IMM-uri în acest sector; solicită Comisiei să propună mijloace de remediere a acestor deficienţe, precum şi măsuri de stimulare menite să reţină o parte a lanţului de producţie în ţările din zona euro-mediteraneană; |
| --- | --- |

86.

observă că accesul dificil la finanţare şi natura inadecvată a anumitor instrumente financiare constituie încă obstacole considerabile ce trebuie depăşite de IMM-uri în acest sector; solicită Comisiei să propună mijloace de remediere a acestor deficienţe, precum şi măsuri de stimulare menite să reţină o parte a lanţului de producţie în ţările din zona euro-mediteraneană;

Ştiinţă şi tehnologie

| 87. | este preocupat de progresul lent realizat de cele mai multe dintre TSEM în ceea ce priveşte educaţia şi cercetarea ştiinţifică; în ciuda unei creşteri ce nu poate fi negată a proporţiei de copii şcolarizaţi, constată o lipsă persistentă de interacţiune între piaţa muncii şi sistemul educaţional, cu implicaţii grave asupra productivităţii, calificărilor profesionale şi, în general, asupra perspectivelor de dezvoltare a regiunii; |
| --- | --- |

87.

este preocupat de progresul lent realizat de cele mai multe dintre TSEM în ceea ce priveşte educaţia şi cercetarea ştiinţifică; în ciuda unei creşteri ce nu poate fi negată a proporţiei de copii şcolarizaţi, constată o lipsă persistentă de interacţiune între piaţa muncii şi sistemul educaţional, cu implicaţii grave asupra productivităţii, calificărilor profesionale şi, în general, asupra perspectivelor de dezvoltare a regiunii;

| 88. | solicită Comisiei şi TSEM să introducă măsuri destinate să îmbunătăţească sistemul educaţional în general, să acorde o mai mare atenţie rolului tinerilor, să încurajeze schimburile mai frecvente între universităţi şi să faciliteze pătrunderea femeilor pe piaţa muncii prin intermediul unor programe educaţionale speciale; subliniază că o participare mai mare a femeilor pe piaţa muncii reprezintă un factor cheie pentru dezvoltarea economică; salută iniţiativele luate de Fundaţia Euro-Mediteraneană pentru dialog intercultural „Anna Lindh” în legătură cu şcolile Euromed, echipele Euromed de tineri cercetători, şcolile universitare de vară şi programele de schimburi academice, care permit un dialog şi o cooperare extinse între membrii parteneriatului euro-mediteranean; |
| --- | --- |

88.

solicită Comisiei şi TSEM să introducă măsuri destinate să îmbunătăţească sistemul educaţional în general, să acorde o mai mare atenţie rolului tinerilor, să încurajeze schimburile mai frecvente între universităţi şi să faciliteze pătrunderea femeilor pe piaţa muncii prin intermediul unor programe educaţionale speciale; subliniază că o participare mai mare a femeilor pe piaţa muncii reprezintă un factor cheie pentru dezvoltarea economică; salută iniţiativele luate de Fundaţia Euro-Mediteraneană pentru dialog intercultural „Anna Lindh” în legătură cu şcolile Euromed, echipele Euromed de tineri cercetători, şcolile universitare de vară şi programele de schimburi academice, care permit un dialog şi o cooperare extinse între membrii parteneriatului euro-mediteranean;

| 89. | îndeamnă TSEM să acorde o mai mare prioritate modelului de dezvoltare bazat pe o economie a cunoaşterii şi să mărească substanţial procentul din PIB alocat pentru cercetarea ştiinţifică; solicită Comisiei să furnizeze sprijin financiar şi tehnic; |
| --- | --- |

89.

îndeamnă TSEM să acorde o mai mare prioritate modelului de dezvoltare bazat pe o economie a cunoaşterii şi să mărească substanţial procentul din PIB alocat pentru cercetarea ştiinţifică; solicită Comisiei să furnizeze sprijin financiar şi tehnic;

| 90. | solicită Comisiei să sprijine reţeaua interuniversitară Euromesco, să se asigure că parteneriatele între universităţi, centre de cercetare, laboratoare şi şcoli medicale sunt stabilite pe o bază instituţională, precum şi să promoveze mobilitatea cercetătorilor, profesorilor şi studenţilor postuniversitari din aceste instituţii şi consolidarea programelor comune de cercetare; |
| --- | --- |

90.

solicită Comisiei să sprijine reţeaua interuniversitară Euromesco, să se asigure că parteneriatele între universităţi, centre de cercetare, laboratoare şi şcoli medicale sunt stabilite pe o bază instituţională, precum şi să promoveze mobilitatea cercetătorilor, profesorilor şi studenţilor postuniversitari din aceste instituţii şi consolidarea programelor comune de cercetare;

| 91. | solicită Comisiei să evalueze aranjamentele existente de finanţare şi programare, cu scopul de a încuraja proiectele comune UE/TSEM şi de a sprijini aceste ţări să participe într-o mai mare măsură la programecadru comunitare de cercetare; |
| --- | --- |

91.

solicită Comisiei să evalueze aranjamentele existente de finanţare şi programare, cu scopul de a încuraja proiectele comune UE/TSEM şi de a sprijini aceste ţări să participe într-o mai mare măsură la programecadru comunitare de cercetare;

| 92. | subliniază importanţa formării profesionale, care joacă un rol crucial în dezvoltarea societăţilor comerciale; consideră că importanţa formării profesionale ar trebui să fie reflectată prin introducerea de programe axate pe problemele şi nevoile întâmpinate şi identificate de societăţile comerciale; |
| --- | --- |

92.

subliniază importanţa formării profesionale, care joacă un rol crucial în dezvoltarea societăţilor comerciale; consideră că importanţa formării profesionale ar trebui să fie reflectată prin introducerea de programe axate pe problemele şi nevoile întâmpinate şi identificate de societăţile comerciale;

Comerţ şi dezvoltare

| 93. | subliniază că politica comercială a UE nu trebuie să fie contrară obiectivelor politicilor sale de dezvoltare şi de reducere a sărăciei, ci să le completeze; subliniază că mai mult de 30 % din populaţia TSEM trăieşte cu mai puţin de 2 $ SUA pe zi; solicită UE să investească într-un plan de acţiune specific pentru combaterea sărăciei absolute şi relative în regiunea mediteraneană, adică o versiune mediteraneană a „Obiectivelor Mileniului” şi pentru realizarea dezvoltării prin comerţ, versiunea mediteraneană a „Sprijinului pentru comerţ”, în paralel cu programele de reducere a sărăciei; |
| --- | --- |

93.

subliniază că politica comercială a UE nu trebuie să fie contrară obiectivelor politicilor sale de dezvoltare şi de reducere a sărăciei, ci să le completeze; subliniază că mai mult de 30 % din populaţia TSEM trăieşte cu mai puţin de 2 $ SUA pe zi; solicită UE să investească într-un plan de acţiune specific pentru combaterea sărăciei absolute şi relative în regiunea mediteraneană, adică o versiune mediteraneană a „Obiectivelor Mileniului” şi pentru realizarea dezvoltării prin comerţ, versiunea mediteraneană a „Sprijinului pentru comerţ”, în paralel cu programele de reducere a sărăciei;

| 94. | subliniază faptul că microcreditul, în special pentru micii proprietari de terenuri din sectorul agricol, reprezintă un mijloc esenţial de combatere a sărăciei şi de realizare a dezvoltării sociale şi economice durabile, în conformitate cu Obiectivele Mileniului, fiind de asemenea, o puternică sursă de emancipare, în special pentru femei; consideră că această nouă abordare microeconomică ar trebui recunoscută în cadrul zonei de liber schimb şi, în general, în PEV şi Procesul de la Barcelona; solicită Consiliului şi Comisiei să ofere mai mult sprijin iniţiativelor ce urmăresc promovarea microfinanţării în TSEM, să consolideze în mod semnificativ programele existente şi să dezvolte şi să promoveze noi sisteme de facilitare a accesului la credite pentru cât mai multe persoane; |
| --- | --- |

94.

subliniază faptul că microcreditul, în special pentru micii proprietari de terenuri din sectorul agricol, reprezintă un mijloc esenţial de combatere a sărăciei şi de realizare a dezvoltării sociale şi economice durabile, în conformitate cu Obiectivele Mileniului, fiind de asemenea, o puternică sursă de emancipare, în special pentru femei; consideră că această nouă abordare microeconomică ar trebui recunoscută în cadrul zonei de liber schimb şi, în general, în PEV şi Procesul de la Barcelona; solicită Consiliului şi Comisiei să ofere mai mult sprijin iniţiativelor ce urmăresc promovarea microfinanţării în TSEM, să consolideze în mod semnificativ programele existente şi să dezvolte şi să promoveze noi sisteme de facilitare a accesului la credite pentru cât mai multe persoane;

| 95. | subliniază importanţa unor standarde fundamentale de ocupare a forţei de muncă şi a unor locuri de muncă decente pentru dezvoltarea zonei de liber schimb; observă că, pentru a contribui la dezvoltare şi la reducerea sărăciei, schimburile comerciale trebuie să contribuie, de asemenea, la realizarea progresului social şi a unor condiţii de muncă decente; observă că normele ce reglementează comerţul nu trebuie să aibă prioritate faţă de legislaţia socială şi Convenţia cadru a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM); observă că acţiunile pentru combaterea tuturor formelor de exploatare la locul de muncă şi respectarea libertăţilor sindicale sunt esenţiale dacă se doreşte organizarea comerţului pe baze echitabile şi în folosul tuturor; îndeamnă Comisia să acţioneze în acest scop în strânsă colaborare cu OIM, în special în vederea introducerii planurilor de acţiune PEV; |
| --- | --- |

95.

subliniază importanţa unor standarde fundamentale de ocupare a forţei de muncă şi a unor locuri de muncă decente pentru dezvoltarea zonei de liber schimb; observă că, pentru a contribui la dezvoltare şi la reducerea sărăciei, schimburile comerciale trebuie să contribuie, de asemenea, la realizarea progresului social şi a unor condiţii de muncă decente; observă că normele ce reglementează comerţul nu trebuie să aibă prioritate faţă de legislaţia socială şi Convenţia cadru a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM); observă că acţiunile pentru combaterea tuturor formelor de exploatare la locul de muncă şi respectarea libertăţilor sindicale sunt esenţiale dacă se doreşte organizarea comerţului pe baze echitabile şi în folosul tuturor; îndeamnă Comisia să acţioneze în acest scop în strânsă colaborare cu OIM, în special în vederea introducerii planurilor de acţiune PEV;

| 96. | solicită Comisiei să ţină seama de criterii necomerciale pe parcursul negocierilor viitoare, astfel încât comerţul să nu se extindă în detrimentul condiţiilor de muncă ale localnicilor; doreşte să vadă că zona de liber schimb formulează o agendă a activităţilor lucrative acceptabile concepută special pentru TSEM şi să vadă că UE se angajează să furnizeze asistenţa necesară pentru asigurarea realizării acestei agende; |
| --- | --- |

96.

solicită Comisiei să ţină seama de criterii necomerciale pe parcursul negocierilor viitoare, astfel încât comerţul să nu se extindă în detrimentul condiţiilor de muncă ale localnicilor; doreşte să vadă că zona de liber schimb formulează o agendă a activităţilor lucrative acceptabile concepută special pentru TSEM şi să vadă că UE se angajează să furnizeze asistenţa necesară pentru asigurarea realizării acestei agende;

| 97. | subliniază necesitatea de a promova coduri de conduită negociate cu societăţile multinaţionale, care ar trebui sa încorporeze obiective de furnizare a unor locuri de muncă decente; recomandă ca întreprinderile care au sediul social în Europa şi filiale în TSEM să verifice periodic respectarea acestor coduri de conduită în filiale lor; solicită ca orice întreprindere nou asociată să accepte codurile de conduită şi să facă public acest lucru; |
| --- | --- |

97.

subliniază necesitatea de a promova coduri de conduită negociate cu societăţile multinaţionale, care ar trebui sa încorporeze obiective de furnizare a unor locuri de muncă decente; recomandă ca întreprinderile care au sediul social în Europa şi filiale în TSEM să verifice periodic respectarea acestor coduri de conduită în filiale lor; solicită ca orice întreprindere nou asociată să accepte codurile de conduită şi să facă public acest lucru;

Consideraţii finale

| 98. | atrage atenţia asupra deciziei Reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 2005 de a crea o zonă de cooperare reciprocă cu privire la migraţie, integrare socială, justiţie şi securitate; consideră că înfiinţarea unei astfel de zone este un corolar esenţial al înfiinţării unei adevărate zone euro-mediteraneene de liber schimb; |
| --- | --- |

98.

atrage atenţia asupra deciziei Reuniunii la nivel înalt de la Barcelona din 2005 de a crea o zonă de cooperare reciprocă cu privire la migraţie, integrare socială, justiţie şi securitate; consideră că înfiinţarea unei astfel de zone este un corolar esenţial al înfiinţării unei adevărate zone euro-mediteraneene de liber schimb;

| 99. | este de părere că, deşi nu sunt încă întrunite condiţiile, zona de liber schimb ar trebui completată cu deschiderea treptată şi condiţionată a liberei circulaţii a lucrătorilor, ţinând seama de situaţia pieţei europene a munci şi de opiniile actuale ale comunităţii internaţionale cu privire la legăturile între migraţie şi dezvoltare; insistă asupra importanţei unei reduceri necesare a costului transferurilor de bani efectuate de migranţi, în scopul de a maximiza utilizarea lor în economia locală; consideră urgentă crearea de modalităţi juridice şi administrative care ar putea facilita acordarea vizelor, în special pentru actorii parteneriatului euro-mediteranean, pentru studenţi, cadre universitare şi actorii socioeconomici; |
| --- | --- |

99.

este de părere că, deşi nu sunt încă întrunite condiţiile, zona de liber schimb ar trebui completată cu deschiderea treptată şi condiţionată a liberei circulaţii a lucrătorilor, ţinând seama de situaţia pieţei europene a munci şi de opiniile actuale ale comunităţii internaţionale cu privire la legăturile între migraţie şi dezvoltare; insistă asupra importanţei unei reduceri necesare a costului transferurilor de bani efectuate de migranţi, în scopul de a maximiza utilizarea lor în economia locală; consideră urgentă crearea de modalităţi juridice şi administrative care ar putea facilita acordarea vizelor, în special pentru actorii parteneriatului euro-mediteranean, pentru studenţi, cadre universitare şi actorii socioeconomici;

| 100. | continuă să fie preocupat de absenţa unei definiţii clare a politicii mediteraneene a UE şi a unei viziuni strategice pe termen lung asupra dezvoltării şi stabilităţii regiunii; subliniază necesitatea ca procesul de integrare euro-mediteraneană să devină din nou o prioritate politică pe agenda UE; |
| --- | --- |

100.

continuă să fie preocupat de absenţa unei definiţii clare a politicii mediteraneene a UE şi a unei viziuni strategice pe termen lung asupra dezvoltării şi stabilităţii regiunii; subliniază necesitatea ca procesul de integrare euro-mediteraneană să devină din nou o prioritate politică pe agenda UE;

| 101. | deplânge distrugerea sistematică a sistemului economic şi infrastructurii Libanului în cursul recentului conflict cu Israelul, ceea ce va cauza întârzieri în dezvoltarea ţării şi în realizarea zonei de liber schimb; ia act de rezultatele conferinţei pe tema reconstrucţiei Libanului, din 25 ianuarie 2007 şi sprijină eforturile în direcţia organizării asistenţei internaţionale în această ţară pe termen lung; invită UE, în contextul actualului proces de pace, să menţină un sprijin financiar suficient pentru a ajuta populaţia libaneză să facă faţă provocărilor pe care le presupune reconstrucţia economică şi socială a ţării, ca urmare a conflictului din iulie 2006; îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la situaţia teritoriilor palestiniene şi solicită, prin urmare, Consiliului şi Comisiei să ofere populaţiei palestiniene, în cooperare cu comunitatea internaţională, ajutor umanitar esenţial; ia act de faptul că Israelul a transferat o parte din impozitele şi veniturile vamale palestiniene pe care le deţinea şi solicită guvernului israelian să efectueze, de urgenţă, plata restului sumelor îngheţate în prezent; îndeamnă Comisia să insiste asupra respectării clauzelor privitoare la Procesul de la Barcelona, în special clauza privind drepturile omului inclusă în acordurile de asociere şi în diferitele planuri de acţiune, pentru a realiza o adevărată zonă de libertate şi securitate în regiune; |
| --- | --- |

101.

deplânge distrugerea sistematică a sistemului economic şi infrastructurii Libanului în cursul recentului conflict cu Israelul, ceea ce va cauza întârzieri în dezvoltarea ţării şi în realizarea zonei de liber schimb; ia act de rezultatele conferinţei pe tema reconstrucţiei Libanului, din 25 ianuarie 2007 şi sprijină eforturile în direcţia organizării asistenţei internaţionale în această ţară pe termen lung; invită UE, în contextul actualului proces de pace, să menţină un sprijin financiar suficient pentru a ajuta populaţia libaneză să facă faţă provocărilor pe care le presupune reconstrucţia economică şi socială a ţării, ca urmare a conflictului din iulie 2006; îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la situaţia teritoriilor palestiniene şi solicită, prin urmare, Consiliului şi Comisiei să ofere populaţiei palestiniene, în cooperare cu comunitatea internaţională, ajutor umanitar esenţial; ia act de faptul că Israelul a transferat o parte din impozitele şi veniturile vamale palestiniene pe care le deţinea şi solicită guvernului israelian să efectueze, de urgenţă, plata restului sumelor îngheţate în prezent; îndeamnă Comisia să insiste asupra respectării clauzelor privitoare la Procesul de la Barcelona, în special clauza privind drepturile omului inclusă în acordurile de asociere şi în diferitele planuri de acţiune, pentru a realiza o adevărată zonă de libertate şi securitate în regiune;

| 102. | consideră că, ţinând seama, în special, de etapele recente parcurse în cadrul PEV, precum şi de noua prezenţă a Chinei în Africa, obiectivul politicii externe a UE în regiunea mediteraneană este de a sprijini şi încuraja reformele politice, democratice şi socioeconomice din ţările partenere, pentru a crea împreună o zonă de prosperitate comună; |
| --- | --- |

102.

consideră că, ţinând seama, în special, de etapele recente parcurse în cadrul PEV, precum şi de noua prezenţă a Chinei în Africa, obiectivul politicii externe a UE în regiunea mediteraneană este de a sprijini şi încuraja reformele politice, democratice şi socioeconomice din ţările partenere, pentru a crea împreună o zonă de prosperitate comună;

| 103. | subliniază rolul jucat, în cadrul parteneriatului, de Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneană ca organ democratic ce reuneşte parlamentari de pe ambele ţărmuri ale Mediteranei pentru sprijinirea celor trei piloni ai Procesului de la Barcelona; în final, solicită o mai strânsă cooperare între APEM, Comisie şi Consiliul Uniunii Europene în domeniul economic; |
| --- | --- |

103.

subliniază rolul jucat, în cadrul parteneriatului, de Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneană ca organ democratic ce reuneşte parlamentari de pe ambele ţărmuri ale Mediteranei pentru sprijinirea celor trei piloni ai Procesului de la Barcelona; în final, solicită o mai strânsă cooperare între APEM, Comisie şi Consiliul Uniunii Europene în domeniul economic;

*

- *

| 104. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, şefilor de stat şi guvern şi parlamentelor statelor membre şi ale TSEM, precum şi APEM. |
| --- | --- |

104.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, şefilor de stat şi guvern şi parlamentelor statelor membre şi ale TSEM, precum şi APEM.

---

(1)  JO C 272 E, 9.11.2006, p. 570.

(2)  JO L 310, 9.11.2006, p.1.

(3)  JO L 97, 30.3.1998, p. 2.

(4)  JO L 147, 21.6.2000, p. 3.

(5)  JO L 70, 18.3.2000, p. 2.

(6)  JO L 129, 15.5.2002, p. 3.

(7)  JO L 304, 30.9.2004, p. 39.

(8)  JO L 143, 30.5.2006, p. 2.

(9)  JO L 265, 10.10.2005, p. 2.

(10)  JO L 187, 16.7.1997, p. 3.

(11)  JO L 35, 13.2.1996, p. 1.

(12)  JO C 323, 4.12.1995, p. 5.

(13)  JO C 378, 29.12.2000, p. 71.

(14)  JO C 226E, 15.9.2005, p. 42.

(15)  În special cele cunoscute sub numele de investiţii „greenfield”.

P6_TA(2007)0077

Bosnia-Herţegovina

Recomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina (2006/2290(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Doris Pack, în numele Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni privind Bosnia-Herţegovina (B6-0615/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Doris Pack, în numele Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni privind Bosnia-Herţegovina (B6-0615/2006),

| — | având în vedere acordul din 5 octombrie 2005 între reprezentaţii statului şi entităţile constitutive ale Bosniei-Herţegovinei, care susţine principiile fundamentale expuse de către Comisia Europeană în vederea restructurării forţelor de poliţie, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul din 5 octombrie 2005 între reprezentaţii statului şi entităţile constitutive ale Bosniei-Herţegovinei, care susţine principiile fundamentale expuse de către Comisia Europeană în vederea restructurării forţelor de poliţie,

| — | având în vedere decizia ulterioară a Consiliului, din 22 noiembrie 2005, de a deschide negocierile cu Bosnia-Herţegovina cu privire la un acord de stabilizare şi asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia ulterioară a Consiliului, din 22 noiembrie 2005, de a deschide negocierile cu Bosnia-Herţegovina cu privire la un acord de stabilizare şi asociere,

| — | având în vedere acordul încheiat la 18 martie 2006 între liderii celor mai multe dintre principalele partide politice din Bosnia-Herţegovina cu privire la o serie de amendamente constituţionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul încheiat la 18 martie 2006 între liderii celor mai multe dintre principalele partide politice din Bosnia-Herţegovina cu privire la o serie de amendamente constituţionale,

| — | având în vedere decizia comitetului director al Consiliului de implementare a păcii (PIC) din 23 iunie 2006, prin care Oficiul Înaltului Reprezentant (OHR) ar trebui să înceapă imediat preparativele în vederea închiderii sale la 30 iunie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia comitetului director al Consiliului de implementare a păcii (PIC) din 23 iunie 2006, prin care Oficiul Înaltului Reprezentant (OHR) ar trebui să înceapă imediat preparativele în vederea închiderii sale la 30 iunie 2007,

| — | având în vedere faptul că PIC va revizui şi, dacă este cazul, va confirma închiderea OHR la începutul anului 2007, ţinând cont de situaţia globală din ţară şi din regiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că PIC va revizui şi, dacă este cazul, va confirma închiderea OHR la începutul anului 2007, ţinând cont de situaţia globală din ţară şi din regiune,

| — | având în vedere recentele alegeri prezidenţiale şi parlamentare din Bosnia-Herţegovina, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele alegeri prezidenţiale şi parlamentare din Bosnia-Herţegovina,

| — | având în vedere raportul de activitate din 2006 al Comisiei privind Bosnia-Herţegovina (SEC(2006)1384), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de activitate din 2006 al Comisiei privind Bosnia-Herţegovina (SEC(2006)1384),

| — | având în vedere concluziile referitoare la Balcanii de Vest ale Consiliului Afaceri Generale din 11 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile referitoare la Balcanii de Vest ale Consiliului Afaceri Generale din 11 decembrie 2006,

| — | având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 90 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 90 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0030/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0030/2007),

| A. | întrucât Bosnia-Herţegovina a trecut de perioada de tranziţie, de la punerea în aplicare a Acordului de pace de la Dayton, din 1995, care a pus capăt celui mai sângeros război desfăşurat pe teritoriul european de la încheierea celui de-al doilea război mondial, într-o ţară odinioară pacifistă şi multietnică, iar aceasta se află în prezent pe calea integrării europene, ceea ce implică necesitatea unor schimbări constituţionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bosnia-Herţegovina a trecut de perioada de tranziţie, de la punerea în aplicare a Acordului de pace de la Dayton, din 1995, care a pus capăt celui mai sângeros război desfăşurat pe teritoriul european de la încheierea celui de-al doilea război mondial, într-o ţară odinioară pacifistă şi multietnică, iar aceasta se află în prezent pe calea integrării europene, ceea ce implică necesitatea unor schimbări constituţionale;

| B. | întrucât reprezentanţii statului şi ai celor două entităţi au convenit ca reforma propusă a forţelor de poliţie să preconizeze transferul la nivel de stat al tuturor competenţelor legislative şi bugetare, eliminarea tuturor interferenţelor politice în funcţionarea forţelor de poliţie şi delimitarea unor unităţi teritoriale, în funcţie de criterii pur tehnice şi funcţionale; |
| --- | --- |

B.

întrucât reprezentanţii statului şi ai celor două entităţi au convenit ca reforma propusă a forţelor de poliţie să preconizeze transferul la nivel de stat al tuturor competenţelor legislative şi bugetare, eliminarea tuturor interferenţelor politice în funcţionarea forţelor de poliţie şi delimitarea unor unităţi teritoriale, în funcţie de criterii pur tehnice şi funcţionale;

| C. | întrucât acordul respectiv prevedea înfiinţarea unei Direcţii pentru restructurarea poliţiei, cu reprezentanţi de la toate nivelurile guvernului (stat, entităţi şi cantoane), a cărei sarcină era aceea de a înainta o propunere pentru punerea în aplicare a reformei, precum şi unele propuneri pentru demarcarea noilor unităţi teritoriale ale poliţiei;; |
| --- | --- |

C.

întrucât acordul respectiv prevedea înfiinţarea unei Direcţii pentru restructurarea poliţiei, cu reprezentanţi de la toate nivelurile guvernului (stat, entităţi şi cantoane), a cărei sarcină era aceea de a înainta o propunere pentru punerea în aplicare a reformei, precum şi unele propuneri pentru demarcarea noilor unităţi teritoriale ale poliţiei;;

| D. | întrucât
  ,
  la 22 decembrie 2006, direcţia respectivă a prezentat Consiliului de Miniştri al Bosniei-Herţegovina un proiect de aplicare a unei reforme structurale a poliţiei; |
| --- | --- |

D.

întrucât
  ,
  la 22 decembrie 2006, direcţia respectivă a prezentat Consiliului de Miniştri al Bosniei-Herţegovina un proiect de aplicare a unei reforme structurale a poliţiei;

| E. | întrucât aceste propuneri creează cadrul pentru îndeplinirea condiţiilor prealabile stabilite de Comisie pentru încheierea unui acord de stabilizare şi asociere cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste propuneri creează cadrul pentru îndeplinirea condiţiilor prealabile stabilite de Comisie pentru încheierea unui acord de stabilizare şi asociere cu Uniunea Europeană;

| F. | întrucât, în timpul recentei campanii electorale, conducerea Republicii Srpska a făcut în mod repetat declaraţii care puneau sub semnul îndoielii acordul privind reforma propusă a poliţiei, pe care iniţial o susţinuse; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în timpul recentei campanii electorale, conducerea Republicii Srpska a făcut în mod repetat declaraţii care puneau sub semnul îndoielii acordul privind reforma propusă a poliţiei, pe care iniţial o susţinuse;

| G. | întrucât mandatul reprezentanţilor Republicii Srpska a fost confirmat acum prin vot popular, iar partidele lor au o reprezentare puternică atât la nivel de entităţi, cât şi la nivel de stat; |
| --- | --- |

G.

întrucât mandatul reprezentanţilor Republicii Srpska a fost confirmat acum prin vot popular, iar partidele lor au o reprezentare puternică atât la nivel de entităţi, cât şi la nivel de stat;

| H. | întrucât pachetul de amendamente constituţionale susţinut de către reprezentanţii celor mai multe dintre principalele partide din Bosnia-Herţegovina conţine o serie de propuneri care consolidează puterea la nivel de stat şi abordează anumite disfuncţionalităţi ale puterii legislative şi ale celei executive din Bosnia-Herţegovina; |
| --- | --- |

H.

întrucât pachetul de amendamente constituţionale susţinut de către reprezentanţii celor mai multe dintre principalele partide din Bosnia-Herţegovina conţine o serie de propuneri care consolidează puterea la nivel de stat şi abordează anumite disfuncţionalităţi ale puterii legislative şi ale celei executive din Bosnia-Herţegovina;

| I. | întrucât aceste propuneri nu îmbunătăţesc mecanismul de veto al entităţilor, deşi acest mecanism poate împiedica serios munca din Parlamentul Bosniei-Herţegovina; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste propuneri nu îmbunătăţesc mecanismul de veto al entităţilor, deşi acest mecanism poate împiedica serios munca din Parlamentul Bosniei-Herţegovina;

| J. | întrucât diferitele componente ale societăţii din Bosnia-Herţegovina ar trebui iniţieze în viitorul apropiat o reflecţie aprofundată asupra modalităţii de a depăşi divizarea etnică rigidă a ţării, pentru a-i reforma structurile, a o flexibiliza şi a o face compatibilă cu democraţiile europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât diferitele componente ale societăţii din Bosnia-Herţegovina ar trebui iniţieze în viitorul apropiat o reflecţie aprofundată asupra modalităţii de a depăşi divizarea etnică rigidă a ţării, pentru a-i reforma structurile, a o flexibiliza şi a o face compatibilă cu democraţiile europene;

| K. | întrucât pachetul de amendamente menţionat mai sus a fost susţinut de majoritate în Parlamentul Bosniei-Herţegovinei, însă mai avea nevoie de doar două voturi pentru a atinge pragul cerut pentru adoptarea amendamentelor constituţionale; |
| --- | --- |

K.

întrucât pachetul de amendamente menţionat mai sus a fost susţinut de majoritate în Parlamentul Bosniei-Herţegovinei, însă mai avea nevoie de doar două voturi pentru a atinge pragul cerut pentru adoptarea amendamentelor constituţionale;

| L. | întrucât închiderea prematură a OHR, bazată pe dorinţa legitimă de întărire a sentimentului de asumare a procesului politic şi de accelerare a i procesului de reconciliere dintre cele trei principale populaţii din Bosnia-Herţegovina, ar avea un impact asupra stabilităţii ţării şi a ritmului şi rezultatului reformelor administrative şi constituţionale; |
| --- | --- |

L.

întrucât închiderea prematură a OHR, bazată pe dorinţa legitimă de întărire a sentimentului de asumare a procesului politic şi de accelerare a i procesului de reconciliere dintre cele trei principale populaţii din Bosnia-Herţegovina, ar avea un impact asupra stabilităţii ţării şi a ritmului şi rezultatului reformelor administrative şi constituţionale;

| M. | întrucât rezistenţa diviziunilor etnice puternice în interiorul Bosniei-Herţegovinei demonstrează că este nevoie de un sistem educaţional mai integrat, nesegregaţionist şi modern în această ţară, |
| --- | --- |

M.

întrucât rezistenţa diviziunilor etnice puternice în interiorul Bosniei-Herţegovinei demonstrează că este nevoie de un sistem educaţional mai integrat, nesegregaţionist şi modern în această ţară,

| N. | întrucât ar trebui luată în considerare, în acest context, experienţa instituţiilor de învăţământ multietnice din Bosnia-Herţegovina, subvenţionate de Biserica Catolică, care au aplicat cu succes modelul nesegregaţionist; |
| --- | --- |

N.

întrucât ar trebui luată în considerare, în acest context, experienţa instituţiilor de învăţământ multietnice din Bosnia-Herţegovina, subvenţionate de Biserica Catolică, care au aplicat cu succes modelul nesegregaţionist;

| 1. | constată cu îngrijorare că partidele care au câştigat alegerile parlamentare şi prezidenţiale, care au fost anterior partide moderate, au recurs în timpul campaniei la un limbaj agresiv şi care creează disensiuni; recomandă insistent partidelor, în special celor care au câştigat alegerile — făcând abstracţie de unele acţiuni şi declaraţii recente negative — să acţioneze prompt pentru a pune bazele unei Bosnia-Herţegovina mai puternice, care se pregăteşte pentru a îndeplini criteriile necesare încheierii şi implementării Acordului de asociere şi stabilizare, precum şi pentru a-şi depune în timp util candidatura pentru a deveni membru UE; |
| --- | --- |

1.

constată cu îngrijorare că partidele care au câştigat alegerile parlamentare şi prezidenţiale, care au fost anterior partide moderate, au recurs în timpul campaniei la un limbaj agresiv şi care creează disensiuni; recomandă insistent partidelor, în special celor care au câştigat alegerile — făcând abstracţie de unele acţiuni şi declaraţii recente negative — să acţioneze prompt pentru a pune bazele unei Bosnia-Herţegovina mai puternice, care se pregăteşte pentru a îndeplini criteriile necesare încheierii şi implementării Acordului de asociere şi stabilizare, precum şi pentru a-şi depune în timp util candidatura pentru a deveni membru UE;

| 2. | salută instituirea unui guvern la nivel de stat şi reaminteşte liderilor politici din Bosnia-Herţegovina reformele urgente şi importante pe care trebuie să le întreprindă, în special în ceea ce priveşte Constituţia statului, sistemul judiciar, administraţia publică, mediul de afaceri, învăţământul, domeniile fitosanitar şi veterinar şi mediul;; |
| --- | --- |

2.

salută instituirea unui guvern la nivel de stat şi reaminteşte liderilor politici din Bosnia-Herţegovina reformele urgente şi importante pe care trebuie să le întreprindă, în special în ceea ce priveşte Constituţia statului, sistemul judiciar, administraţia publică, mediul de afaceri, învăţământul, domeniile fitosanitar şi veterinar şi mediul;;

| 3. | consideră că proiectul recent de aplicare a reformei structurale a poliţiei din Bosnia-Herţegovina prevede o distribuire clară şi echilibrată a responsabilităţilor la nivel statal şi la nivel local, cu condiţia ca statul să adopte un cadru juridic unic pentru administraţia din cadrul poliţiei, să aloce resurse bugetare şi să verifice utilizarea lor, să ofere servicii de asistenţă, să coordoneze activităţile dintre diferitele organe sau nivele şi să asigure o conducere strategică, fără a încălca autonomia necesară a unităţilor de poliţie locale; |
| --- | --- |

3.

consideră că proiectul recent de aplicare a reformei structurale a poliţiei din Bosnia-Herţegovina prevede o distribuire clară şi echilibrată a responsabilităţilor la nivel statal şi la nivel local, cu condiţia ca statul să adopte un cadru juridic unic pentru administraţia din cadrul poliţiei, să aloce resurse bugetare şi să verifice utilizarea lor, să ofere servicii de asistenţă, să coordoneze activităţile dintre diferitele organe sau nivele şi să asigure o conducere strategică, fără a încălca autonomia necesară a unităţilor de poliţie locale;

| 4. | salută, de asemenea, metodele preconizate în acest proiect pentru asigurarea transparenţei selecţionării şi numirii şefilor şi agenţilor de poliţie, precum şi pentru monitorizarea activităţii forţelor de poliţie atât la nivel statal, cât şi la nivel local; |
| --- | --- |

4.

salută, de asemenea, metodele preconizate în acest proiect pentru asigurarea transparenţei selecţionării şi numirii şefilor şi agenţilor de poliţie, precum şi pentru monitorizarea activităţii forţelor de poliţie atât la nivel statal, cât şi la nivel local;

| 5. | consideră că dispoziţiile legale privind crearea unei structuri a poliţiei care să corespundă structurii etnice a populaţiei din Bosnia-Herţegovina ar trebui completate de un mecanism eficient de monitorizare; |
| --- | --- |

5.

consideră că dispoziţiile legale privind crearea unei structuri a poliţiei care să corespundă structurii etnice a populaţiei din Bosnia-Herţegovina ar trebui completate de un mecanism eficient de monitorizare;

| 6. | constată cu satisfacţie că criteriile de delimitare a sectoarelor poliţiei locale se bazează pe principiile eficienţei operaţionale şi viabilităţii, precum şi pe factori demografici, sociali, economici şi de securitate, şi nu doar pe frontierele administrative; |
| --- | --- |

6.

constată cu satisfacţie că criteriile de delimitare a sectoarelor poliţiei locale se bazează pe principiile eficienţei operaţionale şi viabilităţii, precum şi pe factori demografici, sociali, economici şi de securitate, şi nu doar pe frontierele administrative;

| 7. | îndeamnă Consiliul să exercite presiuni asupra autorităţilor competente din Bosnia-Herţegovina pentru a lua toate măsurile necesare punerii în aplicare a propunerilor din proiectul susmenţionat şi să reamintească tuturor partidelor că reforma poliţiei este o condiţie-cheie pentru încheierea acordului de stabilizare şi asociere; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Consiliul să exercite presiuni asupra autorităţilor competente din Bosnia-Herţegovina pentru a lua toate măsurile necesare punerii în aplicare a propunerilor din proiectul susmenţionat şi să reamintească tuturor partidelor că reforma poliţiei este o condiţie-cheie pentru încheierea acordului de stabilizare şi asociere;

| 8. | salută faptul că forţele de poliţie bosniace au colaborat, în general, cu Tribunalul Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie (TPIFY), printre altele permiţând accesul la arhivele militare; condamnă, cu toate acestea, faptul că nu au fost arestaţi toţi criminalii de război aflaţi încă în libertate pe teritoriul ţării, precum şi dispariţia a numeroase documente utile investigaţiilor; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că forţele de poliţie bosniace au colaborat, în general, cu Tribunalul Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie (TPIFY), printre altele permiţând accesul la arhivele militare; condamnă, cu toate acestea, faptul că nu au fost arestaţi toţi criminalii de război aflaţi încă în libertate pe teritoriul ţării, precum şi dispariţia a numeroase documente utile investigaţiilor;

| 9. | recomandă liderilor politici din Bosnia-Herţegovina să depună în continuare eforturi pentru a coopera deplin cu TPIFY şi să continue demontarea reţelelor care sprijină criminalii de război urmăriţi; |
| --- | --- |

9.

recomandă liderilor politici din Bosnia-Herţegovina să depună în continuare eforturi pentru a coopera deplin cu TPIFY şi să continue demontarea reţelelor care sprijină criminalii de război urmăriţi;

| 10. | salută decizia autorităţilor Republicii Srpska de a crea un organ special care să asigure o mai bună cooperare cu TPIFY, în vederea transpunerii în practică a Planului de acţiune ad-hoc; aşteaptă, în această privinţă, rezultate concrete şi rapide în ceea ce priveşte arestarea principalilor criminali aflaţi încă în libertate; |
| --- | --- |

10.

salută decizia autorităţilor Republicii Srpska de a crea un organ special care să asigure o mai bună cooperare cu TPIFY, în vederea transpunerii în practică a Planului de acţiune ad-hoc; aşteaptă, în această privinţă, rezultate concrete şi rapide în ceea ce priveşte arestarea principalilor criminali aflaţi încă în libertate;

| 11. | recomandă insistent Bosniei-Herţegovina să continue eforturile de ameliorare a politicilor economice şi fiscale şi, mai ales, să consolideze cooperarea fiscală, contribuind astfel la stabilitatea în domeniu; |
| --- | --- |

11.

recomandă insistent Bosniei-Herţegovina să continue eforturile de ameliorare a politicilor economice şi fiscale şi, mai ales, să consolideze cooperarea fiscală, contribuind astfel la stabilitatea în domeniu;

| 12. | invită conducătorii Bosniei-Herţegovina să soluţioneze toate conflictele subzistente de frontieră cu ţările vecine şi, în mod special, să respecte şi să ratifice un acord privind frontierele terestre şi riverane; |
| --- | --- |

12.

invită conducătorii Bosniei-Herţegovina să soluţioneze toate conflictele subzistente de frontieră cu ţările vecine şi, în mod special, să respecte şi să ratifice un acord privind frontierele terestre şi riverane;

| 13. | invită conducătorii Bosniei-Herţegovina să-şi continue eforturile de aplicare în întregime a reformelor convenite în domeniul radiodifuziunii publice; |
| --- | --- |

13.

invită conducătorii Bosniei-Herţegovina să-şi continue eforturile de aplicare în întregime a reformelor convenite în domeniul radiodifuziunii publice;

| 14. | recomandă autorităţilor din Bosnia-Herţegovina să implementeze cât mai curând priorităţile identificate în cadrul parteneriatului european; reafirmă faptul că politica globală a UE privind Bosnia-Herţegovina şi întreaga regiune a Balcanilor de Vest se bazează explicit pe perspectiva integrării europene, aşa cum s-a stabilit în Agenda de la Salonic din iunie 2003; |
| --- | --- |

14.

recomandă autorităţilor din Bosnia-Herţegovina să implementeze cât mai curând priorităţile identificate în cadrul parteneriatului european; reafirmă faptul că politica globală a UE privind Bosnia-Herţegovina şi întreaga regiune a Balcanilor de Vest se bazează explicit pe perspectiva integrării europene, aşa cum s-a stabilit în Agenda de la Salonic din iunie 2003;

| 15. | consideră că dezbaterea constituţională ar trebui relansată imediat, pe baza realizărilor obţinute până acum, dar implicând:






  — | § o revizuire aprofundată a mecanismului de veto al entităţilor, care ar trebui să se aplice numai în cazul chestiunilor ce ţin de responsabilitatea comună a statului şi a entităţilor, |
| --- | --- | --- |

15.

consideră că dezbaterea constituţională ar trebui relansată imediat, pe baza realizărilor obţinute până acum, dar implicând:

—

§ o revizuire aprofundată a mecanismului de veto al entităţilor, care ar trebui să se aplice numai în cazul chestiunilor ce ţin de responsabilitatea comună a statului şi a entităţilor,

| — | § o interpretare clară, exhaustivă şi, în acelaşi timp, severă a conceptului de „interese naţionale vitale”, cu scopul de a preveni orice întrebuinţare greşită, pe motive etnice, a instrumentului de veto asociat, în scopuri pur obstrucţioniste, |
| --- | --- |

—

§ o interpretare clară, exhaustivă şi, în acelaşi timp, severă a conceptului de „interese naţionale vitale”, cu scopul de a preveni orice întrebuinţare greşită, pe motive etnice, a instrumentului de veto asociat, în scopuri pur obstrucţioniste,

| — | § o reorganizare mai curajoasă a structurilor administrative ale Bosniei-Herţegovina, cu scopul de a simplifica şi de a accelera procesul decizional; |
| --- | --- |

—

§ o reorganizare mai curajoasă a structurilor administrative ale Bosniei-Herţegovina, cu scopul de a simplifica şi de a accelera procesul decizional;

| 16. | consideră că această dezbatere ar trebui să aibă loc în public, cu participarea societăţii civile şi a unor experţi naţionali şi internaţionali; opinia publică trebuie să fie implicată în acest proces, în aşa fel încât rezultatul final să aparţină tuturor şi să fie recunoscut ca fiind legitim de către toată lumea; |
| --- | --- |

16.

consideră că această dezbatere ar trebui să aibă loc în public, cu participarea societăţii civile şi a unor experţi naţionali şi internaţionali; opinia publică trebuie să fie implicată în acest proces, în aşa fel încât rezultatul final să aparţină tuturor şi să fie recunoscut ca fiind legitim de către toată lumea;

| 17. | invită Parlamentul Bosniei-Herţegovina să aibă în vedere înfiinţarea unei comisii care să aibă sarcina specifică de a elabora propuneri cuprinzătoare pentru reforma constituţională; |
| --- | --- |

17.

invită Parlamentul Bosniei-Herţegovina să aibă în vedere înfiinţarea unei comisii care să aibă sarcina specifică de a elabora propuneri cuprinzătoare pentru reforma constituţională;

| 18. | consideră că Uniunea Europeană, sub egida Reprezentantului Special al UE, ar trebui să joace un rol principal în relansarea dezbaterii constituţionale, în special facilitând dialogul între părţi, sprijinind iniţiativele care au ca scop promovarea dezbaterii publice şi oferind asistenţă tehnică în materie de expertiză parlamentarilor din Bosnia-Herţegovina direct implicaţi în dezbatere; |
| --- | --- |

18.

consideră că Uniunea Europeană, sub egida Reprezentantului Special al UE, ar trebui să joace un rol principal în relansarea dezbaterii constituţionale, în special facilitând dialogul între părţi, sprijinind iniţiativele care au ca scop promovarea dezbaterii publice şi oferind asistenţă tehnică în materie de expertiză parlamentarilor din Bosnia-Herţegovina direct implicaţi în dezbatere;

| 19. | este preocupat de persistenţa barierelor etnice în Bosnia-Herţegovina, care împiedică dezvoltarea unei identităţi naţionale; consideră că aranjamentele constituţionale din Acordul Dayton fac şi mai dificilă înlăturarea acestor bariere; reaminteşte că experienţa UE a demonstrat că o identitate comună este pe deplin compatibilă cu respectul faţă de tradiţiile culturale şi religioase ale popoarelor componente; |
| --- | --- |

19.

este preocupat de persistenţa barierelor etnice în Bosnia-Herţegovina, care împiedică dezvoltarea unei identităţi naţionale; consideră că aranjamentele constituţionale din Acordul Dayton fac şi mai dificilă înlăturarea acestor bariere; reaminteşte că experienţa UE a demonstrat că o identitate comună este pe deplin compatibilă cu respectul faţă de tradiţiile culturale şi religioase ale popoarelor componente;

| 20. | salută, prin urmare, declaraţia recentă a prim-ministrului Republicii Srspka, prin care guvernul acestei entităţi se angajează să prevină orice tulburări care s-ar putea produce în legătură cu stabilirea statutului regiunii Kosovo; |
| --- | --- |

20.

salută, prin urmare, declaraţia recentă a prim-ministrului Republicii Srspka, prin care guvernul acestei entităţi se angajează să prevină orice tulburări care s-ar putea produce în legătură cu stabilirea statutului regiunii Kosovo;

| 21. | consideră că, în contextul asistenţei UE - care, după faza de reconstrucţie, s-a concentrat asupra promovării adoptării standardelor şi legislaţiei UE -, ar trebui acordată o atenţie sporită problemelor moştenite din istoria recentă — cum ar fi cea a persoanelor dispărute în timpul sângerosului conflict — şi promovării unui sistem educaţional global, nediscriminatoriu în Bosnia-Herţegovina, bazat pe toleranţă şi respectul faţă de diversitate; |
| --- | --- |

21.

consideră că, în contextul asistenţei UE - care, după faza de reconstrucţie, s-a concentrat asupra promovării adoptării standardelor şi legislaţiei UE -, ar trebui acordată o atenţie sporită problemelor moştenite din istoria recentă — cum ar fi cea a persoanelor dispărute în timpul sângerosului conflict — şi promovării unui sistem educaţional global, nediscriminatoriu în Bosnia-Herţegovina, bazat pe toleranţă şi respectul faţă de diversitate;

| 22. | reaminteşte că aceasta înseamnă, în practică, sfârşitul segregării diferitelor grupuri etnice în cadrul şcolii, iniţierea unei dezbateri asupra creării unei programe şcolare comune pentru învăţământul obligatoriu, acordarea unei atenţii speciale felului în care este predată istoria şi o mai bună formare continuă pentru profesori; |
| --- | --- |

22.

reaminteşte că aceasta înseamnă, în practică, sfârşitul segregării diferitelor grupuri etnice în cadrul şcolii, iniţierea unei dezbateri asupra creării unei programe şcolare comune pentru învăţământul obligatoriu, acordarea unei atenţii speciale felului în care este predată istoria şi o mai bună formare continuă pentru profesori;

| 23. | solicită Comisiei alocarea unor fonduri suficiente, în cadrul noului Instrument de preaderare, pentru cele două obiective menţionate mai sus, în special prin acordarea de sprijin Comisiei internaţionale pentru persoane dispărute şi îndeamnă Consiliul, prin intermediul Reprezentantului Special al UE, să promoveze iniţiativele din acest domeniu; consideră că actualul sistem poate reprezenta o ameninţare gravă la adresa securităţii ţării; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei alocarea unor fonduri suficiente, în cadrul noului Instrument de preaderare, pentru cele două obiective menţionate mai sus, în special prin acordarea de sprijin Comisiei internaţionale pentru persoane dispărute şi îndeamnă Consiliul, prin intermediul Reprezentantului Special al UE, să promoveze iniţiativele din acest domeniu; consideră că actualul sistem poate reprezenta o ameninţare gravă la adresa securităţii ţării;

| 24. | consideră că ar fi în interesul cetăţenilor din Bosnia-Herţegovina — şi ar veni în întâmpinarea dorinţei lor de a evita conflictele viitoare — să se instituie o comisie naţională pentru adevăr şi reconciliere, care să examineze şi să raporteze abuzurile petrecute în trecut, şi să indice calea de urmat pentru a face faţă acestei moşteniri dureroase şi pentru a împiedica repetarea acelor acte inumane; |
| --- | --- |

24.

consideră că ar fi în interesul cetăţenilor din Bosnia-Herţegovina — şi ar veni în întâmpinarea dorinţei lor de a evita conflictele viitoare — să se instituie o comisie naţională pentru adevăr şi reconciliere, care să examineze şi să raporteze abuzurile petrecute în trecut, şi să indice calea de urmat pentru a face faţă acestei moşteniri dureroase şi pentru a împiedica repetarea acelor acte inumane;

| 25. | subliniază că educaţia este principalul mijloc de reconciliere; consideră că generaţia tânără din Bosnia-Herţegovina ar trebui înţeleagă trecutul şi să înveţe din acesta, la fel cum au făcut şi tinerii din Europa după al doilea război mondial, că viitorul înseamnă depăşirea diviziunilor, promovarea înţelegerii reciproce şi asimilarea valorilor solidarităţii, democraţiei, drepturilor omului şi egalităţii între toţi cetăţenii; |
| --- | --- |

25.

subliniază că educaţia este principalul mijloc de reconciliere; consideră că generaţia tânără din Bosnia-Herţegovina ar trebui înţeleagă trecutul şi să înveţe din acesta, la fel cum au făcut şi tinerii din Europa după al doilea război mondial, că viitorul înseamnă depăşirea diviziunilor, promovarea înţelegerii reciproce şi asimilarea valorilor solidarităţii, democraţiei, drepturilor omului şi egalităţii între toţi cetăţenii;

| 26. | consideră, în acest context, că organizarea unor cursuri de mediere interetnică în şcoli, pentru copii de aceeaşi vârstă şi a claselor mixte constituie o cale de a depăşi segregarea la nivel oficial şi la nivel informal în sistemul de învăţământ din Federaţia din Bosnia şi Herţegovina; |
| --- | --- |

26.

consideră, în acest context, că organizarea unor cursuri de mediere interetnică în şcoli, pentru copii de aceeaşi vârstă şi a claselor mixte constituie o cale de a depăşi segregarea la nivel oficial şi la nivel informal în sistemul de învăţământ din Federaţia din Bosnia şi Herţegovina;

| 27. | avertizează, astfel, împotriva oricărei încercări de înfiinţare, pe teritoriul Bosniei-Herţegovina, a unor teritorii monoetnice; reaminteşte politicienilor din Bosnia-Herţegovina că nu se va tolera de către comunitatea internaţională ca vreo măsură sau vreo politică să submineze, în mod direct sau indirect, caracterul multietnic, integritatea teritorială, stabilitatea şi unitatea Bosniei-Herţegovina şi a entităţilor sale; îl invită pe Înaltul Reprezentant pentru Bosnia-Herţegovina să rămână deosebit de vigilent în această privinţă şi să promoveze activ reintegrarea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate de pe tot teritoriul Bosniei-Herţegovina şi în special, în republica Srpska, care prezintă un record dezamăgitor cu privire la repatrierea refugiaţilor şi persoanele deplasate; |
| --- | --- |

27.

avertizează, astfel, împotriva oricărei încercări de înfiinţare, pe teritoriul Bosniei-Herţegovina, a unor teritorii monoetnice; reaminteşte politicienilor din Bosnia-Herţegovina că nu se va tolera de către comunitatea internaţională ca vreo măsură sau vreo politică să submineze, în mod direct sau indirect, caracterul multietnic, integritatea teritorială, stabilitatea şi unitatea Bosniei-Herţegovina şi a entităţilor sale; îl invită pe Înaltul Reprezentant pentru Bosnia-Herţegovina să rămână deosebit de vigilent în această privinţă şi să promoveze activ reintegrarea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate de pe tot teritoriul Bosniei-Herţegovina şi în special, în republica Srpska, care prezintă un record dezamăgitor cu privire la repatrierea refugiaţilor şi persoanele deplasate;

| 28. | salută începerea primei runde de negocieri între UE şi Bosnia-Herţegovina privind facilitarea acordării vizelor şi speră că negocierile se vor încheia înainte de iunie 2007, astfel încât acordul să poată intra în vigoare în 2008; subliniază faptul că obiectivul suprem trebuie să fie facilitarea călătoriilor în UE pentru toţi cetăţenii din ţările Balcanilor de Vest şi invită Comisia să susţină acest proces, în special prin măsuri al căror scop este consolidarea cooperării în domeniul poliţienesc şi al controlului frontierelor; |
| --- | --- |

28.

salută începerea primei runde de negocieri între UE şi Bosnia-Herţegovina privind facilitarea acordării vizelor şi speră că negocierile se vor încheia înainte de iunie 2007, astfel încât acordul să poată intra în vigoare în 2008; subliniază faptul că obiectivul suprem trebuie să fie facilitarea călătoriilor în UE pentru toţi cetăţenii din ţările Balcanilor de Vest şi invită Comisia să susţină acest proces, în special prin măsuri al căror scop este consolidarea cooperării în domeniul poliţienesc şi al controlului frontierelor;

| 29. | salută rolul jucat de Forţa Uniunii Europene în Bosnia şi Herţegovina (EUFOR) în asigurarea unui mediu sigur şi liniştit în Bosnia-Herţegovina; consideră că reducerea efectivelor militare, recent hotărâtă de Consiliu, reprezintă un indiciu clar al unei mai mari stabilităţi în regiune; |
| --- | --- |

29.

salută rolul jucat de Forţa Uniunii Europene în Bosnia şi Herţegovina (EUFOR) în asigurarea unui mediu sigur şi liniştit în Bosnia-Herţegovina; consideră că reducerea efectivelor militare, recent hotărâtă de Consiliu, reprezintă un indiciu clar al unei mai mari stabilităţi în regiune;

| 30. | salută munca efectuată de către Misiunea de poliţie a UE în Bosnia şi Herţegovina în sprijinul dezvoltării unei forţe de poliţie moderne şi eficiente în Bosnia-Herţegovina; consideră că viitorul acestei misiuni ar trebui privit, de asemenea, în lumina progresului înregistrat în reforma poliţiei; |
| --- | --- |

30.

salută munca efectuată de către Misiunea de poliţie a UE în Bosnia şi Herţegovina în sprijinul dezvoltării unei forţe de poliţie moderne şi eficiente în Bosnia-Herţegovina; consideră că viitorul acestei misiuni ar trebui privit, de asemenea, în lumina progresului înregistrat în reforma poliţiei;

| 31. | salută faptul că Bosnia-Herţegovina a semnat numeroase acte internaţionale şi a adoptat legi menite să garanteze şi să promoveze drepturile femeii; îndeamnă guvernul Bosniei-Herţegovina să continue eforturile de punere în aplicare a principiilor stabilite în aceste instrumente internaţionale şi naţionale; |
| --- | --- |

31.

salută faptul că Bosnia-Herţegovina a semnat numeroase acte internaţionale şi a adoptat legi menite să garanteze şi să promoveze drepturile femeii; îndeamnă guvernul Bosniei-Herţegovina să continue eforturile de punere în aplicare a principiilor stabilite în aceste instrumente internaţionale şi naţionale;

| 32. | în lumina incertitudinilor care încă mai înconjoară viitorul Bosniei-Herţegovina, sprijină decizia PIC de a reveni asupra deciziei sale din 23 iunie 2006 şi de a păstra toate prerogativele OHR, până în iunie 2008; consideră că această prelungire ar fi folositoare pentru a delega mai multe responsabilităţi autorităţilor locale; salută adoptarea de către Consiliu a unei acţiuni comune pentru Reprezentantul Special al UE în Bosnia-Herţegovina, prin care se prelungesc termenii acestui mandat în vederea acordării unui rol clar Reprezentantului Special în ceea ce priveşte progresul reformelor constituţionale din Bosnia-Herţegovina; |
| --- | --- |

32.

în lumina incertitudinilor care încă mai înconjoară viitorul Bosniei-Herţegovina, sprijină decizia PIC de a reveni asupra deciziei sale din 23 iunie 2006 şi de a păstra toate prerogativele OHR, până în iunie 2008; consideră că această prelungire ar fi folositoare pentru a delega mai multe responsabilităţi autorităţilor locale; salută adoptarea de către Consiliu a unei acţiuni comune pentru Reprezentantul Special al UE în Bosnia-Herţegovina, prin care se prelungesc termenii acestui mandat în vederea acordării unui rol clar Reprezentantului Special în ceea ce priveşte progresul reformelor constituţionale din Bosnia-Herţegovina;

| 33. | subliniază necesitatea ca comunitatea internaţională să adopte o poziţie comună în Bosnia-Herţegovina; regretă anunţul recent făcut de Înaltul Reprezentant/Reprezentantul Special al UE cu privire la intenţia sa de a-şi abandona funcţia, în luna iunie a 2007 şi salută activitatea desfăşurată de acesta în timpul mandatului său; îndeamnă Consiliul poarte o dezbatere aprofundată privind natura, misiunea şi durata prezenţei internaţionale în Bosnia-Herţegovina; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea ca comunitatea internaţională să adopte o poziţie comună în Bosnia-Herţegovina; regretă anunţul recent făcut de Înaltul Reprezentant/Reprezentantul Special al UE cu privire la intenţia sa de a-şi abandona funcţia, în luna iunie a 2007 şi salută activitatea desfăşurată de acesta în timpul mandatului său; îndeamnă Consiliul poarte o dezbatere aprofundată privind natura, misiunea şi durata prezenţei internaţionale în Bosnia-Herţegovina;

| 34. | consideră, de asemenea, că, după închiderea OHR, UE trebuie să acorde un sprijin puternic şi coordonat Bosniei-Herţegovina pentru ca aceasta să-şi atingă obiectivul pe termen lung, anume integrarea europeană, cât mai repede şi cât mai conştiincios; consideră că Reprezentantul Special al UE trebuie să vorbească ferm în numele Uniunii Europene, astfel încât toate instituţiile şi agenţiile UE din Bosnia-Herţegovina să fie coordonate; |
| --- | --- |

34.

consideră, de asemenea, că, după închiderea OHR, UE trebuie să acorde un sprijin puternic şi coordonat Bosniei-Herţegovina pentru ca aceasta să-şi atingă obiectivul pe termen lung, anume integrarea europeană, cât mai repede şi cât mai conştiincios; consideră că Reprezentantul Special al UE trebuie să vorbească ferm în numele Uniunii Europene, astfel încât toate instituţiile şi agenţiile UE din Bosnia-Herţegovina să fie coordonate;

| 35. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului Afaceri Generale şi, spre informare, Comisiei, Reprezentantului Special al UE/Înaltului Reprezentant pentru Bosnia şi Herţegovina, precum şi guvernelor şi parlamentelor din Bosnia şi Herţegovina, Republica Srpska şi Federaţiei Bosnia şi Herţegovina. |
| --- | --- |

35.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului Afaceri Generale şi, spre informare, Comisiei, Reprezentantului Special al UE/Înaltului Reprezentant pentru Bosnia şi Herţegovina, precum şi guvernelor şi parlamentelor din Bosnia şi Herţegovina, Republica Srpska şi Federaţiei Bosnia şi Herţegovina.

P6_TA(2007)0078

Respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: metodologia unei monitorizări sistematice şi riguroase

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă (2005/2169(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei (COM(2005)0172),

| — | având în vedere articolele 6 şi 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 şi 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene proclamată la 7 decembrie 2000, la Nisa (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene proclamată la 7 decembrie 2000, la Nisa (1),

| — | având în vedere Tratatul de instituire a unei Constituţii pentru Europa semnat la Roma la 29 octombrie 2004, care include dispoziţiile Cartei drepturilor fundamentale, pentru a le conferi astfel un caracter obligatoriu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a unei Constituţii pentru Europa semnat la Roma la 29 octombrie 2004, care include dispoziţiile Cartei drepturilor fundamentale, pentru a le conferi astfel un caracter obligatoriu,

| — | având în vedere rezoluţia sa din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: protejarea şi promovarea valorilor pe care Uniunea Europeană este fondată (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: protejarea şi promovarea valorilor pe care Uniunea Europeană este fondată (2),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 26 mai 2005 pentru promovarea şi protecţia drepturilor fundamentale: rolul instituţiilor naţionale şi europene, inclusiv al Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 26 mai 2005 pentru promovarea şi protecţia drepturilor fundamentale: rolul instituţiilor naţionale şi europene, inclusiv al Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale (3),

| — | având în vedere raportul anual 2005 privind situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborat de reţeaua experţilor independenţi din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual 2005 privind situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborat de reţeaua experţilor independenţi din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Regulament (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înfiinţarea unei Agenţii pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (4) şi declaraţia Consiliului privind cooperarea poliţienească şi judiciară în materie penală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulament (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înfiinţarea unei Agenţii pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (4) şi declaraţia Consiliului privind cooperarea poliţienească şi judiciară în materie penală,

| — | având în vedere discursul lui José Manuel Barroso, în calitatea sa de Preşedinte desemnat al Comisiei Europene, în cursul şedinţei plenare a Parlamentului European din 17 noiembrie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul lui José Manuel Barroso, în calitatea sa de Preşedinte desemnat al Comisiei Europene, în cursul şedinţei plenare a Parlamentului European din 17 noiembrie 2004,

| — | având în vedere articolele 45, 34 şi 91 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 45, 34 şi 91 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, precum şi avizul Comisiei pentru afaceri constituţionale (A6-0034/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, precum şi avizul Comisiei pentru afaceri constituţionale (A6-0034/2007),

| A. | întrucât Uniunea este întemeiată pe principiile libertăţii, democraţiei, respectării drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, precum şi a statului de drept şi care sunt comune tuturor statelor membre (articolul 6 din Tratatul UE), |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea este întemeiată pe principiile libertăţii, democraţiei, respectării drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, precum şi a statului de drept şi care sunt comune tuturor statelor membre (articolul 6 din Tratatul UE),

| B. | întrucât Parlamentul are o responsabilitate specifică în ceea ce priveşte aplicarea acestor drepturi, datorită faptului că este ales prin vot direct de către toţi cetăţenii Uniunii, |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul are o responsabilitate specifică în ceea ce priveşte aplicarea acestor drepturi, datorită faptului că este ales prin vot direct de către toţi cetăţenii Uniunii,

| C. | întrucât această responsabilitate este cu atât mai mare deoarece în situaţia actuală a tratatelor:






  — | dreptul persoanelor fizice de a introduce o acţiune directă în faţa unei instanţe europene rămâne foarte limitat (5), |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât această responsabilitate este cu atât mai mare deoarece în situaţia actuală a tratatelor:

—

dreptul persoanelor fizice de a introduce o acţiune directă în faţa unei instanţe europene rămâne foarte limitat (5),

| — | acţiunile colective („collective action”) nu sunt posibile, |
| --- | --- |

—

acţiunile colective („collective action”) nu sunt posibile,

| — | în mai multe domenii, chiar şi competenţele Curţii sunt limitate (a se vedea titlul IV din Tratatul CE şi articolul 35 din Tratatul UE) sau inexistente (al doilea pilon — titlul V din Tratatul UE (6)), |
| --- | --- |

—

în mai multe domenii, chiar şi competenţele Curţii sunt limitate (a se vedea titlul IV din Tratatul CE şi articolul 35 din Tratatul UE) sau inexistente (al doilea pilon — titlul V din Tratatul UE (6)),

ceea ce impune legiuitorului european cu atât mai multă prudenţă atunci când legiferează în domenii care ar putea afecta protecţia drepturilor fundamentale,

| D. | întrucât o procedură de verificare a compatibilităţii tuturor propunerilor legislative cu Carta drepturilor fundamentale se impune ca urmare a adoptării acesteia de către Parlament, Consiliu şi Comisie, precum şi de toate statele membre, precum şi ca urmare a proclamării solemne în faţa tuturor cetăţenilor Uniunii la 7 decembrie 2000 la Nisa, |
| --- | --- |

D.

întrucât o procedură de verificare a compatibilităţii tuturor propunerilor legislative cu Carta drepturilor fundamentale se impune ca urmare a adoptării acesteia de către Parlament, Consiliu şi Comisie, precum şi de toate statele membre, precum şi ca urmare a proclamării solemne în faţa tuturor cetăţenilor Uniunii la 7 decembrie 2000 la Nisa,

| E. | reamintind că domeniul efectiv de aplicare a drepturilor fundamentale, astfel cum reiese din aplicarea articolului 6 alineatul (2) din Tratatul UE, este şi astăzi rezultatul interpretării jurisdicţionale, şi că legislatorul european ar trebui, de asemenea, să afirme clar cum trebuie interpretate aceste drepturi, |
| --- | --- |

E.

reamintind că domeniul efectiv de aplicare a drepturilor fundamentale, astfel cum reiese din aplicarea articolului 6 alineatul (2) din Tratatul UE, este şi astăzi rezultatul interpretării jurisdicţionale, şi că legislatorul european ar trebui, de asemenea, să afirme clar cum trebuie interpretate aceste drepturi,

| F. | reamintind că, prin proclamarea Cartei drepturilor fundamentale, Parlamentul, Consiliul şi Comisia au fost de acord asupra definiţiilor acestor drepturi şi că, din motive evidente de coerenţă şi bună credinţă, trebuie să se refere la acestea în elaborarea legislaţiei Uniunii, (a se vedea comunicarea sus-menţionată a Comisiei (COM(2005)0172)), |
| --- | --- |

F.

reamintind că, prin proclamarea Cartei drepturilor fundamentale, Parlamentul, Consiliul şi Comisia au fost de acord asupra definiţiilor acestor drepturi şi că, din motive evidente de coerenţă şi bună credinţă, trebuie să se refere la acestea în elaborarea legislaţiei Uniunii, (a se vedea comunicarea sus-menţionată a Comisiei (COM(2005)0172)),

| G. | luând notă că, odată incluse în legislaţia Uniunii, drepturile descrise în Cartă, dobândesc un caracter obligatoriu prin intermediul legislaţiei europene întemeiată pe aceasta, |
| --- | --- |

G.

luând notă că, odată incluse în legislaţia Uniunii, drepturile descrise în Cartă, dobândesc un caracter obligatoriu prin intermediul legislaţiei europene întemeiată pe aceasta,

| H. | întrucât caracterul sistematic, meticulozitatea, obiectivitatea, deschiderea şi transparenţa procedurii de control a respectării drepturilor fundamentale în propunerile legislative sunt cu atât mai importante cu cât, din păcate, până în prezent Carta drepturilor fundamentale nu are valoare juridică obligatorie; cu toate acestea, întrucât, totuşi, de-a lungul anilor, Carta drepturilor fundamentale a devenit un document de referinţă pentru instanţele europene, precum şi pentru Tribunalul de Primă Instanţă, pentru Curtea de Justiţie (7), pentru Curtea Europeană a Drepturilor Omului de la Strasbourg, precum şi pentru numeroase curţi constituţionale, |
| --- | --- |

H.

întrucât caracterul sistematic, meticulozitatea, obiectivitatea, deschiderea şi transparenţa procedurii de control a respectării drepturilor fundamentale în propunerile legislative sunt cu atât mai importante cu cât, din păcate, până în prezent Carta drepturilor fundamentale nu are valoare juridică obligatorie; cu toate acestea, întrucât, totuşi, de-a lungul anilor, Carta drepturilor fundamentale a devenit un document de referinţă pentru instanţele europene, precum şi pentru Tribunalul de Primă Instanţă, pentru Curtea de Justiţie (7), pentru Curtea Europeană a Drepturilor Omului de la Strasbourg, precum şi pentru numeroase curţi constituţionale,

| I. | întrucât legislatorul european, la evaluarea prealabilă a efectelor noii legislaţii europene asupra drepturilor fundamentale, trebuie să implice atât legiuitorul naţional, cât şi societatea civilă, cercurile academice şi experienţa de specialitate a altor organizaţii internaţionale, cum ar fi Consiliul Europei şi Organizaţia Naţiunilor Unite; reamintind că legiuitorul european ar favoriza astfel stabilirea unei culturi din ce în ce mai extinse a drepturilor fundamentale, cum s-a întâmplat deja în cazul elaborării anumitor acte în domeniul protecţiei vieţii private, dreptului familiei şi dreptului la transparenţă, |
| --- | --- |

I.

întrucât legislatorul european, la evaluarea prealabilă a efectelor noii legislaţii europene asupra drepturilor fundamentale, trebuie să implice atât legiuitorul naţional, cât şi societatea civilă, cercurile academice şi experienţa de specialitate a altor organizaţii internaţionale, cum ar fi Consiliul Europei şi Organizaţia Naţiunilor Unite; reamintind că legiuitorul european ar favoriza astfel stabilirea unei culturi din ce în ce mai extinse a drepturilor fundamentale, cum s-a întâmplat deja în cazul elaborării anumitor acte în domeniul protecţiei vieţii private, dreptului familiei şi dreptului la transparenţă,

| J. | întrucât propunerea Comisiei pentru a aprofunda şi a face mai cunoscută publicului procedura de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în propunerile legislative, utilizată încă din 2001, reprezintă un adevărat progres în intenţia sa de a pune în aplicare în Uniunea Europeană o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale”, |
| --- | --- |

J.

întrucât propunerea Comisiei pentru a aprofunda şi a face mai cunoscută publicului procedura de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în propunerile legislative, utilizată încă din 2001, reprezintă un adevărat progres în intenţia sa de a pune în aplicare în Uniunea Europeană o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale”,

| K. | întrucât această procedură are un caracter prea intern, criteriile sunt prea restrictive, iar rolul Parlamentului European este insuficient, precum şi faptul că propunerile de implicare a parlamentelor statelor naţionale, precum cele privind implicarea Camerei Lorzilor (8) britanice, au rămas la fel de ignorate ca şi dialogul constant necesar între instituţiile europene şi consultarea organizaţiilor independente, în vederea creşterii obiectivităţii, |
| --- | --- |

K.

întrucât această procedură are un caracter prea intern, criteriile sunt prea restrictive, iar rolul Parlamentului European este insuficient, precum şi faptul că propunerile de implicare a parlamentelor statelor naţionale, precum cele privind implicarea Camerei Lorzilor (8) britanice, au rămas la fel de ignorate ca şi dialogul constant necesar între instituţiile europene şi consultarea organizaţiilor independente, în vederea creşterii obiectivităţii,

| L. | întrucât pentru a pune în aplicare o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale” în Uniunea Europeană, ar trebui să se înfiinţeze un sistem general de control al drepturilor fundamentale, care ar trebui să implice Consiliul şi deciziile în domeniul cooperării interguvernamentale, |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru a pune în aplicare o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale” în Uniunea Europeană, ar trebui să se înfiinţeze un sistem general de control al drepturilor fundamentale, care ar trebui să implice Consiliul şi deciziile în domeniul cooperării interguvernamentale,

| M. | întrucât o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale” constă nu numai în respectarea pasivă a regulilor, ci şi în promovarea activă a drepturilor fundamentale şi intervenţia în cazurile de încălcare sau de protecţie insuficientă a drepturilor fundamentale de către statele membre, |
| --- | --- |

M.

întrucât o adevărată „cultură a drepturilor fundamentale” constă nu numai în respectarea pasivă a regulilor, ci şi în promovarea activă a drepturilor fundamentale şi intervenţia în cazurile de încălcare sau de protecţie insuficientă a drepturilor fundamentale de către statele membre,

| N. | întrucât sistemul comun de control al drepturilor fundamentale trebuie să prevadă o dezbatere anuală la care să participe cele trei instituţii şi parlamentele naţionale, mai ales atunci când Parlamentul European face un bilanţ al progreselor şi problemelor în calea dezvoltării Uniunii Europene ca spaţiu de libertate, securitate şi justiţie, |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemul comun de control al drepturilor fundamentale trebuie să prevadă o dezbatere anuală la care să participe cele trei instituţii şi parlamentele naţionale, mai ales atunci când Parlamentul European face un bilanţ al progreselor şi problemelor în calea dezvoltării Uniunii Europene ca spaţiu de libertate, securitate şi justiţie,

| O. | întrucât cu prilejul această dezbatere ar prilejui verificarea următoarelor aspecte:






  — | raportul anual al Agenţiei pentru Drepturile Fundamentale, |
| --- | --- | --- |

O.

întrucât cu prilejul această dezbatere ar prilejui verificarea următoarelor aspecte:

—

raportul anual al Agenţiei pentru Drepturile Fundamentale,

| — | un raport specific al Comisiei în cadrul raportului său general privind aplicarea dreptului comunitar, |
| --- | --- |

—

un raport specific al Comisiei în cadrul raportului său general privind aplicarea dreptului comunitar,

| — | un raport al Consiliului privind aspectele pe care le consideră semnificative în anul anterior referitor la respectarea drepturilor fundamentale în Uniune şi de către statele membre, |
| --- | --- |

—

un raport al Consiliului privind aspectele pe care le consideră semnificative în anul anterior referitor la respectarea drepturilor fundamentale în Uniune şi de către statele membre,

| P. | reamintind că, în cursul acestor dezbateri anuale, instituţiile ar trebui să se verifice oportunitatea revizuirii legislaţiilor care ar limita exercitarea libertăţilor din motive de siguranţă publică, |
| --- | --- |

P.

reamintind că, în cursul acestor dezbateri anuale, instituţiile ar trebui să se verifice oportunitatea revizuirii legislaţiilor care ar limita exercitarea libertăţilor din motive de siguranţă publică,

| Q. | întrucât existenţa închisorilor secrete şi a răpirilor realizate de CIA în cadrul luptei împotriva terorismului, explicaţiile întârziate şi lipsa cooperării din partea mai multor guverne, transmiterea de date privind zborurile sau datele bancare prin SWIFT, fără temei juridic, pot zdruncina încrederea tuturor cetăţenilor în ceea ce priveşte capacitatea şi voinţa instituţiilor europene de a proteja drepturile fundamentale şi de a pedepsi încălcările acestora, |
| --- | --- |

Q.

întrucât existenţa închisorilor secrete şi a răpirilor realizate de CIA în cadrul luptei împotriva terorismului, explicaţiile întârziate şi lipsa cooperării din partea mai multor guverne, transmiterea de date privind zborurile sau datele bancare prin SWIFT, fără temei juridic, pot zdruncina încrederea tuturor cetăţenilor în ceea ce priveşte capacitatea şi voinţa instituţiilor europene de a proteja drepturile fundamentale şi de a pedepsi încălcările acestora,

| 1. | reaminteşte datoria istorică de a crea, în cadrul „unei uniuni tot mai profunde” (articolul 1 din Tratatul UE) instrumente în materie de securitate, justiţie, progres economic şi social, dar şi în materie de libertate; |
| --- | --- |

1.

reaminteşte datoria istorică de a crea, în cadrul „unei uniuni tot mai profunde” (articolul 1 din Tratatul UE) instrumente în materie de securitate, justiţie, progres economic şi social, dar şi în materie de libertate;

| 2. | subliniază necesitatea de a depăşi criza referitoare la tratatul constituţional, de a păstra realizările deja obţinute şi de a conferi Cartei drepturilor fundamentale un caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a depăşi criza referitoare la tratatul constituţional, de a păstra realizările deja obţinute şi de a conferi Cartei drepturilor fundamentale un caracter juridic obligatoriu;

| 3. | salută propunerile Comisiei privind aprofundarea şi vizibilitatea mai mare a procedurii de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în propunerile sale legislative, văzând aici un rezultat pozitiv al măsurilor ambiţioase anunţate în Parlament, la 17 noiembrie 2004, de Preşedintele Comisiei José Manuel Barroso privind protecţia drepturilor fundamentale, precum şi al grupului de lucru constituit de acesta în acest scop; |
| --- | --- |

3.

salută propunerile Comisiei privind aprofundarea şi vizibilitatea mai mare a procedurii de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în propunerile sale legislative, văzând aici un rezultat pozitiv al măsurilor ambiţioase anunţate în Parlament, la 17 noiembrie 2004, de Preşedintele Comisiei José Manuel Barroso privind protecţia drepturilor fundamentale, precum şi al grupului de lucru constituit de acesta în acest scop;

| 4. | solicită Comisiei să facă procesul de monitorizare mai transparent şi să consulte actorii relevanţi din societatea civilă, mai ales aceia care sunt potenţial vizaţi de respectivele propuneri ale Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să facă procesul de monitorizare mai transparent şi să consulte actorii relevanţi din societatea civilă, mai ales aceia care sunt potenţial vizaţi de respectivele propuneri ale Comisiei;

| 5. | subliniază că un control „sistematic” propus de Comisie impune verificarea temeinică a fiecărei propuneri legislative şi argumentarea rezultatelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că un control „sistematic” propus de Comisie impune verificarea temeinică a fiecărei propuneri legislative şi argumentarea rezultatelor;

| 6. | solicită Comisiei să verifice nu numai dacă propunerile legislative respectă Carta drepturilor fundamentale, ci şi dacă sunt respectate toate instrumentele europene şi internaţionale în materie de drepturi fundamentale, precum şi drepturile rezultate din tradiţiile constituţionale comune ale statelor membre, ca principii generale ale dreptului comunitar; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să verifice nu numai dacă propunerile legislative respectă Carta drepturilor fundamentale, ci şi dacă sunt respectate toate instrumentele europene şi internaţionale în materie de drepturi fundamentale, precum şi drepturile rezultate din tradiţiile constituţionale comune ale statelor membre, ca principii generale ale dreptului comunitar;

| 7. | subliniază că o monitorizare cu adevărat sistematică şi riguroasă a respectării drepturilor fundamentale nu constă numai în a identifica eventuale erori de drept la evaluarea libertăţii individului în raport cu cerinţele interesului general, dincolo de aceasta fiind necesară o analiză politică pentru a identifica printre soluţiile diferite care asigură un echilibru între aceste interese, pe acelea care prezintă cel mai bun raport între obiectivul urmărit şi limitarea drepturilor fundamentale (optimizarea în termeni de drepturi fundamentale); |
| --- | --- |

7.

subliniază că o monitorizare cu adevărat sistematică şi riguroasă a respectării drepturilor fundamentale nu constă numai în a identifica eventuale erori de drept la evaluarea libertăţii individului în raport cu cerinţele interesului general, dincolo de aceasta fiind necesară o analiză politică pentru a identifica printre soluţiile diferite care asigură un echilibru între aceste interese, pe acelea care prezintă cel mai bun raport între obiectivul urmărit şi limitarea drepturilor fundamentale (optimizarea în termeni de drepturi fundamentale);

| 8. | consideră că este util ca monitorizarea să fie concentrată pe drepturile fundamentale specifice şi crede că este indispensabil ca acestea să fie numite explicit şi individual în considerente; |
| --- | --- |

8.

consideră că este util ca monitorizarea să fie concentrată pe drepturile fundamentale specifice şi crede că este indispensabil ca acestea să fie numite explicit şi individual în considerente;

| 9. | speră ca metodologia indicată, prin care Comisia intenţionează să aplice Carta drepturilor fundamentale în propunerile sale legislative, ar putea fi pusă în practică prin modalităţi practice şi concrete; |
| --- | --- |

9.

speră ca metodologia indicată, prin care Comisia intenţionează să aplice Carta drepturilor fundamentale în propunerile sale legislative, ar putea fi pusă în practică prin modalităţi practice şi concrete;

| 10. | consideră că este foarte important ca o monitorizare sistematică internă a respectării drepturilor fundamentale în faza de elaborare a propunerilor legislative să facă obiectul unui raport adecvat în care respectarea acestor drepturi să fie prezentată din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

10.

consideră că este foarte important ca o monitorizare sistematică internă a respectării drepturilor fundamentale în faza de elaborare a propunerilor legislative să facă obiectul unui raport adecvat în care respectarea acestor drepturi să fie prezentată din punct de vedere juridic;

| 11. | solicită Comisiei să revină asupra deciziei de a include în evaluarea efectelor dimensiunea drepturilor fundamentale în cele trei categorii existente - efecte economice, sociale şi de mediu - şi să creeze o categorie specifică „efecte asupra drepturilor fundamentale”, astfel asigurându-se că toate aspectele drepturilor fundamentale vor fi luate în considerare; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să revină asupra deciziei de a include în evaluarea efectelor dimensiunea drepturilor fundamentale în cele trei categorii existente - efecte economice, sociale şi de mediu - şi să creeze o categorie specifică „efecte asupra drepturilor fundamentale”, astfel asigurându-se că toate aspectele drepturilor fundamentale vor fi luate în considerare;

| 12. | subliniază dreptul Comisiei de a-şi retrage propunerea înainte de aprobarea Consiliului, în cursul procedurii legislative, în cazul unor modificări care încalcă un drept fundamental; |
| --- | --- |

12.

subliniază dreptul Comisiei de a-şi retrage propunerea înainte de aprobarea Consiliului, în cursul procedurii legislative, în cazul unor modificări care încalcă un drept fundamental;

| 13. | refuză dreptul pe care şi-l rezervă Comisia, de a introduce o acţiune în anulare după „verificarea politică de la caz la caz” şi subliniază prioritatea apărării drepturilor fundamentale şi a libertăţilor în faţa oricărui considerent politic; |
| --- | --- |

13.

refuză dreptul pe care şi-l rezervă Comisia, de a introduce o acţiune în anulare după „verificarea politică de la caz la caz” şi subliniază prioritatea apărării drepturilor fundamentale şi a libertăţilor în faţa oricărui considerent politic;

| 14. | consideră că este necesar ca procedura pentru respectarea Cartei drepturilor fundamentale să se extindă asupra întregii proceduri legislative, precum şi asupra comitologiei, să se consolideze poziţia Parlamentului, să se precizeze rolul viitoarei Agenţii pentru Drepturi Fundamentale şi să fie solicitat şi mai mult sprijinul acesteia; |
| --- | --- |

14.

consideră că este necesar ca procedura pentru respectarea Cartei drepturilor fundamentale să se extindă asupra întregii proceduri legislative, precum şi asupra comitologiei, să se consolideze poziţia Parlamentului, să se precizeze rolul viitoarei Agenţii pentru Drepturi Fundamentale şi să fie solicitat şi mai mult sprijinul acesteia;

| 15. | examinează posibilitatea de a modifica articolul 34 din Regulamentul său de procedură pentru a conferi Comisiei pentru libertăţi civile competenţa de a verifica efectele propunerilor legislative, măsurilor şi reglementărilor care prezintă o legătură cu drepturile fundamentale, precum şi articolele 91 şi 115 din Regulamentul său de procedură, pentru ca rezoluţiile Parlamentului să poată avea incidenţă şi asupra situaţiilor din statele membre, în scopul de a-şi putea îndeplini într-un stadiu incipient obligaţiile care îi revin, în conformitate cu articolele 6 şi 7 din Tratatul UE; |
| --- | --- |

15.

examinează posibilitatea de a modifica articolul 34 din Regulamentul său de procedură pentru a conferi Comisiei pentru libertăţi civile competenţa de a verifica efectele propunerilor legislative, măsurilor şi reglementărilor care prezintă o legătură cu drepturile fundamentale, precum şi articolele 91 şi 115 din Regulamentul său de procedură, pentru ca rezoluţiile Parlamentului să poată avea incidenţă şi asupra situaţiilor din statele membre, în scopul de a-şi putea îndeplini într-un stadiu incipient obligaţiile care îi revin, în conformitate cu articolele 6 şi 7 din Tratatul UE;

| 16. | consideră că, în ciuda mecanismelor generale de consultare existente, este importantă o participare mai mare a organizaţiilor şi organismelor externe independente, care se preocupă de problemele legate de drepturile fundamentale; în acest scop, solicită Comisiei să prevadă un mecanism specific de consultare a acestor organizaţii şi organisme în cursul elaborării propunerilor legislative care au efecte asupra drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în ciuda mecanismelor generale de consultare existente, este importantă o participare mai mare a organizaţiilor şi organismelor externe independente, care se preocupă de problemele legate de drepturile fundamentale; în acest scop, solicită Comisiei să prevadă un mecanism specific de consultare a acestor organizaţii şi organisme în cursul elaborării propunerilor legislative care au efecte asupra drepturilor fundamentale;

| 17. | invită Consiliul să consolideze controlul sistematic al drepturilor fundamentale în domeniul cooperării interguvernamentale, să publice rezultatele şi să se asigure de sprijinul Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale; |
| --- | --- |

17.

invită Consiliul să consolideze controlul sistematic al drepturilor fundamentale în domeniul cooperării interguvernamentale, să publice rezultatele şi să se asigure de sprijinul Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale;

| 18. | reafirmă faptul că Parlamentul şi celelalte instituţii ale Uniunii Europene ar putea beneficia în cadrul procedurii legislative, în mod voluntar, de experienţa Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale în domeniul drepturilor fundamentale, precum şi în cel al cooperării poliţieneşti şi judiciare; |
| --- | --- |

18.

reafirmă faptul că Parlamentul şi celelalte instituţii ale Uniunii Europene ar putea beneficia în cadrul procedurii legislative, în mod voluntar, de experienţa Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale în domeniul drepturilor fundamentale, precum şi în cel al cooperării poliţieneşti şi judiciare;

| 19. | reaminteşte faptul că nici tratatele, nici Regulamentul (CE) nr. 168/2007 nu împiedică Parlamentul să solicite asistenţa Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale în aplicarea articolului 7 din Tratatul UE; aşteaptă de la Comisie şi de la Agenţia pentru Drepturile Fundamentale să prevadă în cadrul multianual, precum şi în programul de lucru anual, resursele financiare şi de personal necesare pentru a permite Agenţiei pentru Drepturile Fundamentale să răspundă solicitărilor adresate de Parlament în exercitarea competenţelor care îi sunt atribuite, în conformitate cu articolul 7 din Tratatul UE; |
| --- | --- |

19.

reaminteşte faptul că nici tratatele, nici Regulamentul (CE) nr. 168/2007 nu împiedică Parlamentul să solicite asistenţa Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale în aplicarea articolului 7 din Tratatul UE; aşteaptă de la Comisie şi de la Agenţia pentru Drepturile Fundamentale să prevadă în cadrul multianual, precum şi în programul de lucru anual, resursele financiare şi de personal necesare pentru a permite Agenţiei pentru Drepturile Fundamentale să răspundă solicitărilor adresate de Parlament în exercitarea competenţelor care îi sunt atribuite, în conformitate cu articolul 7 din Tratatul UE;

| 20. | subliniază importanţa stabilirii de modalităţi adecvate de comunicare şi informare a publicului general şi a instituţiilor europene în ceea ce priveşte monitorizarea internă a respectării drepturilor fundamentale, printre altele prin elaborarea de rapoarte periodice în acest sens; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanţa stabilirii de modalităţi adecvate de comunicare şi informare a publicului general şi a instituţiilor europene în ceea ce priveşte monitorizarea internă a respectării drepturilor fundamentale, printre altele prin elaborarea de rapoarte periodice în acest sens;

| 21. | solicită parlamentelor statelor membre să verifice dacă toate deciziile şi măsurile sunt în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale, în special cele din domeniile cooperării poliţieneşti şi judiciare şi politicii externe şi de securitate comună, pentru a asigura indivizibilitatea drepturilor fundamentale şi o verificare sistematică şi aprofundată a drepturilor fundamentale în toate politicile Uniunii; |
| --- | --- |

21.

solicită parlamentelor statelor membre să verifice dacă toate deciziile şi măsurile sunt în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale, în special cele din domeniile cooperării poliţieneşti şi judiciare şi politicii externe şi de securitate comună, pentru a asigura indivizibilitatea drepturilor fundamentale şi o verificare sistematică şi aprofundată a drepturilor fundamentale în toate politicile Uniunii;

| 22. | solicită Consiliului şi Comisiei, în conformitate cu articolul 4 din Tratatul UE şi/sau articolele 200 şi 212 din Tratatul UE, să prezinte Parlamentului European şi parlamentelor naţionale un raport anual privind politica Uniunii în domeniul drepturilor fundamentale şi să intre într-un dialog sistematic, deschis şi permanent privind respectarea drepturilor fundamentale în Uniune; |
| --- | --- |

22.

solicită Consiliului şi Comisiei, în conformitate cu articolul 4 din Tratatul UE şi/sau articolele 200 şi 212 din Tratatul UE, să prezinte Parlamentului European şi parlamentelor naţionale un raport anual privind politica Uniunii în domeniul drepturilor fundamentale şi să intre într-un dialog sistematic, deschis şi permanent privind respectarea drepturilor fundamentale în Uniune;

| 23. | invită Comisia şi Consiliul să informeze Parlamentul în ceea ce priveşte progresele rapoartelor elaborate de reţeaua experţilor naţionali; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia şi Consiliul să informeze Parlamentul în ceea ce priveşte progresele rapoartelor elaborate de reţeaua experţilor naţionali;

| 24. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi statelor candidate. |
| --- | --- |

24.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi statelor candidate.

---

(1)  JO. C 364 din 18.12.2000, p. 1.

(2)  JO. C 104 E din 30.4.2004, p. 408.

(3)  JO. C 117 E din 18.5.2006, p. 242.

(4)  JO L 53 din 22.2.2007, p.1.

(5)  Hotărârea Curţii din 25 iulie 2002 în cazul C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores împotriva Consiliului Uniunii Europene, Culegere 2002, p. I-6677.

(6)  Ordonanţa Tribunalului de Primă Instanţă din 7 iunie 2004 în cazul T-338/02, Segi şi alţii împotriva Consiliului Uniunii Europene, Culegere 2004, p. II-1647.

(7)  Hotărâre a Curţii din 27 iunie 2006 în cauza C-540/03, Parlamentul European împotriva Consiliului Uniunii Europene pentru dreptul la reîntregirea familiei al copiilor minori ai resortisanţilor din state terţe (Directiva 2003/86/CE).

(8)  Camera Lorzilor, Comisia Uniunea Europeană, al 16-lea raport de şedinţă 2005-2006, „Human Rights Proofing EU Legislation”, 29 noiembrie 2005, alineatul (149).

P6_TA(2007)0079

Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi ţările din America Centrală

Recomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele membre, pe de-o parte, şi ţările din America Centrală, pe de altă parte (2006/2222(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului prezentată de Willy Meyer Pleite în numele grupului GUE/NGL privind orientările de negociere a unui acord de asociere între Uniunea europeană şi America Centrală (B6-0417/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului prezentată de Willy Meyer Pleite în numele grupului GUE/NGL privind orientările de negociere a unui acord de asociere între Uniunea europeană şi America Centrală (B6-0417/2006),

| — | având în vedere alineatul 31 din declaraţia de la Viena, care face referire la decizia luată de Uniunea Europeană şi de America Centrală, în cadrul celei de-a IV-a reuniuni la nivel înalt Uniunea Europeană- America Latină şi Caraibe (ALC), care a avut loc la Viena la 12 mai 2006, decizie de a porni negocierile în vederea unui acord de asociere, care să includă un dialog politic, programe de cooperare şi un acord comercial, |
| --- | --- |

—

având în vedere alineatul 31 din declaraţia de la Viena, care face referire la decizia luată de Uniunea Europeană şi de America Centrală, în cadrul celei de-a IV-a reuniuni la nivel înalt Uniunea Europeană- America Latină şi Caraibe (ALC), care a avut loc la Viena la 12 mai 2006, decizie de a porni negocierile în vederea unui acord de asociere, care să includă un dialog politic, programe de cooperare şi un acord comercial,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rezoluţia din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global şi o strategie comună pentru relaţiile între Uniunea Europeană şi America Latină (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global şi o strategie comună pentru relaţiile între Uniunea Europeană şi America Latină (1),

| — | având în vedere rezoluţia din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat susţinut între Uniunea Europeană şi America Latină (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat susţinut între Uniunea Europeană şi America Latină (2),

| — | având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 83 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 83 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru Afaceri Externe şi avizul Comisiei pentru dezvoltare precum şi cel al Comisiei pentru comerţ internaţional (A6-0026/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru Afaceri Externe şi avizul Comisiei pentru dezvoltare precum şi cel al Comisiei pentru comerţ internaţional (A6-0026/2007),

| A. | întrucât respectarea democraţiei, a statului de drept şi exercitarea deplină a drepturilor omului de către orice persoană, precum şi respectarea deplină a drepturilor civile şi politice ale resortisanţilor din cele două regiuni, constituie condiţii esenţiale pentru realizarea unei asocieri între părţi, după cum a fost decis la Viena, |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea democraţiei, a statului de drept şi exercitarea deplină a drepturilor omului de către orice persoană, precum şi respectarea deplină a drepturilor civile şi politice ale resortisanţilor din cele două regiuni, constituie condiţii esenţiale pentru realizarea unei asocieri între părţi, după cum a fost decis la Viena,

| B. | întrucât garantarea pentru toţi cetăţenii a exercitării depline a drepturilor fundamentale, în special de către persoanele cele mai defavorizate, cum ar fi cele care aparţin populaţiilor indigene şi consolidarea participării lor sociale şi politice, constituie elemente fundamentale ale acordului, |
| --- | --- |

B.

întrucât garantarea pentru toţi cetăţenii a exercitării depline a drepturilor fundamentale, în special de către persoanele cele mai defavorizate, cum ar fi cele care aparţin populaţiilor indigene şi consolidarea participării lor sociale şi politice, constituie elemente fundamentale ale acordului,

| C. | întrucât liniile directoare de negociere a viitorului acord de asociere economică, consens politic şi cooperare trebuie să ţină cont de dorinţa părţilor, exprimată în cadrul alineatului 31 al declaraţiei de la Viena, de a încheia un acord de asociere global, adică un acord care să reafirme convingerea că relaţiile cu America Centrală implică o asociere politică şi economică cu regiunea şi cu diferitele ţări din cadrul acesteia, asociere care să ţină cont de dezechilibrele şi inegalităţile existente între cele două regiuni şi între diferitele ţări ale Americii Centrale şi care, din acest motiv, să conţină dispoziţii fundamentale privind cooperarea pentru dezvoltare şi coeziune socială şi care să tindă în viitor spre liberul schimb, |
| --- | --- |

C.

întrucât liniile directoare de negociere a viitorului acord de asociere economică, consens politic şi cooperare trebuie să ţină cont de dorinţa părţilor, exprimată în cadrul alineatului 31 al declaraţiei de la Viena, de a încheia un acord de asociere global, adică un acord care să reafirme convingerea că relaţiile cu America Centrală implică o asociere politică şi economică cu regiunea şi cu diferitele ţări din cadrul acesteia, asociere care să ţină cont de dezechilibrele şi inegalităţile existente între cele două regiuni şi între diferitele ţări ale Americii Centrale şi care, din acest motiv, să conţină dispoziţii fundamentale privind cooperarea pentru dezvoltare şi coeziune socială şi care să tindă în viitor spre liberul schimb,

| D. | întrucât crearea Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane (EuroLat) a constituit o etapă decisivă în consolidarea legitimităţii democratice şi în dimensiunea politică a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină, în mod special dintre UE şi America Centrală, şi că această Adunare va constitui un forum permanent de dialog politic între cele două regiuni, |
| --- | --- |

D.

întrucât crearea Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane (EuroLat) a constituit o etapă decisivă în consolidarea legitimităţii democratice şi în dimensiunea politică a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină, în mod special dintre UE şi America Centrală, şi că această Adunare va constitui un forum permanent de dialog politic între cele două regiuni,

| E. | întrucât liniile directoare de negociere a viitorului acord trebuie să ţină cont de condiţiile economice, politice şi sociale existente în cea mai mare parte a ţărilor Americii Centrale şi de diferenţele de dezvoltare dintre cele două regiuni, precum şi de caracteristicile relaţiilor economice din America Centrală (concentrarea comerţului regional în cadrul unui număr redus de ţări, puternica dependenţă de exportul de produse tradiţionale şi nivelul scăzut de investiţii străine directe din partea Uniunii Europene în această regiune, etc.), |
| --- | --- |

E.

întrucât liniile directoare de negociere a viitorului acord trebuie să ţină cont de condiţiile economice, politice şi sociale existente în cea mai mare parte a ţărilor Americii Centrale şi de diferenţele de dezvoltare dintre cele două regiuni, precum şi de caracteristicile relaţiilor economice din America Centrală (concentrarea comerţului regional în cadrul unui număr redus de ţări, puternica dependenţă de exportul de produse tradiţionale şi nivelul scăzut de investiţii străine directe din partea Uniunii Europene în această regiune, etc.),

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări:






  a) | să includă în mod expres în mandatul de negociere temeiul juridic pe care se va fonda negocierea noului acord de asociere, şi anume articolul 310 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, coroborat cu articolul 300, alineatul (2), primul paragraf, prima teză, şi cu articolul 300, alineatul (3), al doilea paragraf; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

a)

să includă în mod expres în mandatul de negociere temeiul juridic pe care se va fonda negocierea noului acord de asociere, şi anume articolul 310 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, coroborat cu articolul 300, alineatul (2), primul paragraf, prima teză, şi cu articolul 300, alineatul (3), al doilea paragraf;

| b) | să precizeze în mandatul de negociere că obiectivul acordului de asociere între UE şi America centrală vizează liberalizarea progresivă a schimburilor comerciale, în condiţii echitabile şi reciproc avantajoase, fondate pe complementaritate şi solidaritate, dialog politic şi cooperare si în acelaşi timp pe consolidarea democraţiei şi a statului de drept, pe deplina respectare a drepturilor omului, şi a drepturilor civile şi politice, pe coeziunea socială, dezvoltarea umană durabilă şi drepturile economice şi sociale, fără a uita dimensiunea culturală şi cea legată de mediu a acestor drepturi; |
| --- | --- |

b)

să precizeze în mandatul de negociere că obiectivul acordului de asociere între UE şi America centrală vizează liberalizarea progresivă a schimburilor comerciale, în condiţii echitabile şi reciproc avantajoase, fondate pe complementaritate şi solidaritate, dialog politic şi cooperare si în acelaşi timp pe consolidarea democraţiei şi a statului de drept, pe deplina respectare a drepturilor omului, şi a drepturilor civile şi politice, pe coeziunea socială, dezvoltarea umană durabilă şi drepturile economice şi sociale, fără a uita dimensiunea culturală şi cea legată de mediu a acestor drepturi;

| c) | să prevadă în cadrul orientărilor de negociere mecanismele necesare pentru a garanta că dispoziţiile viitorului acord vor respecta întocmai mandatul definit de Tratatul privind Uniunea Europeană, în baza căruia contribuţia la dezvoltarea umană durabilă, aşa cum este definită în Programul Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare din 1996, promovarea cooperării internaţionale, dezvoltarea şi consolidarea democraţiei şi respectarea drepturilor omului sunt obiective fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

c)

să prevadă în cadrul orientărilor de negociere mecanismele necesare pentru a garanta că dispoziţiile viitorului acord vor respecta întocmai mandatul definit de Tratatul privind Uniunea Europeană, în baza căruia contribuţia la dezvoltarea umană durabilă, aşa cum este definită în Programul Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare din 1996, promovarea cooperării internaţionale, dezvoltarea şi consolidarea democraţiei şi respectarea drepturilor omului sunt obiective fundamentale ale Uniunii;

| d) | să definească în cadrul orientărilor de negociere, ţinând cont de vulnerabilitatea caracteristică dezvoltării central-americane în plan socio-economic, democratic şi al mediului înconjurător, marile teme în jurul cărora se vor articula programul de lucru şi dialogul politic, inclusiv actualizarea obiectivelor şi abordarea unor teme precum guvernarea democratică, lupta împotriva terorismului, menţinerea păcii şi a securităţii şi gestionarea conflictelor; să se includă noi teme, cum ar fi reducerea sărăciei, favorizarea coeziunii sociale, migrările şi schimburile umane, lupta împotriva delicvenţei şi, în mod special, împotriva violenţei cu implicaţii internaţionale (traficul de droguri şi armament uşor, de carne vie, acţiuni ale bandelor organizate de tipul „Maras”), etc.; şi să preconizeze acţiuni concrete pentru adoptarea unor poziţii comune în incintele internaţionale şi în cadrul Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru a se ajunge la un veritabil consens politic între cele două regiuni pe plan internaţional; |
| --- | --- |

d)

să definească în cadrul orientărilor de negociere, ţinând cont de vulnerabilitatea caracteristică dezvoltării central-americane în plan socio-economic, democratic şi al mediului înconjurător, marile teme în jurul cărora se vor articula programul de lucru şi dialogul politic, inclusiv actualizarea obiectivelor şi abordarea unor teme precum guvernarea democratică, lupta împotriva terorismului, menţinerea păcii şi a securităţii şi gestionarea conflictelor; să se includă noi teme, cum ar fi reducerea sărăciei, favorizarea coeziunii sociale, migrările şi schimburile umane, lupta împotriva delicvenţei şi, în mod special, împotriva violenţei cu implicaţii internaţionale (traficul de droguri şi armament uşor, de carne vie, acţiuni ale bandelor organizate de tipul „Maras”), etc.; şi să preconizeze acţiuni concrete pentru adoptarea unor poziţii comune în incintele internaţionale şi în cadrul Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru a se ajunge la un veritabil consens politic între cele două regiuni pe plan internaţional;

| e) | să desemneze membrii comisiei parlamentare paritare Uniunea Europeană-America Centrală, care va fi creată în temeiul noului acord de asociere, din rândurile deputaţilor în Parlamentul European şi membri ai Parlamentului Central-american, membri ai parlamentelor naţionale care nu aparţin încă nici unei adunări cu caracter regional şi membrii EuroLat, ca expresie concretă a sprijinului adus procesului de integrare regională în America Centrală şi asocierii strategice biregionale UE-ALC; |
| --- | --- |

e)

să desemneze membrii comisiei parlamentare paritare Uniunea Europeană-America Centrală, care va fi creată în temeiul noului acord de asociere, din rândurile deputaţilor în Parlamentul European şi membri ai Parlamentului Central-american, membri ai parlamentelor naţionale care nu aparţin încă nici unei adunări cu caracter regional şi membrii EuroLat, ca expresie concretă a sprijinului adus procesului de integrare regională în America Centrală şi asocierii strategice biregionale UE-ALC;

| f) | să includă între orientările de negociere referinţe specifice la participarea adecvată a societăţii civile la noul dialog politic, propunându-se organizarea de conferinţe periodice împreună cu reprezentanţii societăţii civile, atât în cadrul Uniunii Europene cât şi în America Centrală şi acordarea statutului de observator pentru şedinţele interministeriale acestor reprezentanţi şi facilitarea participării active a acestora la forumurile, comisiile şi sub-comisiile sectoriale corespunzătoare, pe parcursul tuturor fazelor de dezbatere, negociere şi monitorizare a procesului; |
| --- | --- |

f)

să includă între orientările de negociere referinţe specifice la participarea adecvată a societăţii civile la noul dialog politic, propunându-se organizarea de conferinţe periodice împreună cu reprezentanţii societăţii civile, atât în cadrul Uniunii Europene cât şi în America Centrală şi acordarea statutului de observator pentru şedinţele interministeriale acestor reprezentanţi şi facilitarea participării active a acestora la forumurile, comisiile şi sub-comisiile sectoriale corespunzătoare, pe parcursul tuturor fazelor de dezbatere, negociere şi monitorizare a procesului;

| g) | să atribuie de asemenea un rol cheie sprijinului adus luptei împotriva impunităţii şi a corupţiei şi să se prevadă acţiuni şi programe în favoarea consolidării instituţiilor democratice în America Centrală; |
| --- | --- |

g)

să atribuie de asemenea un rol cheie sprijinului adus luptei împotriva impunităţii şi a corupţiei şi să se prevadă acţiuni şi programe în favoarea consolidării instituţiilor democratice în America Centrală;

| h) | să prevadă în cadrul orientărilor de negociere întărirea sprijinului acordat de către Uniune integrării central americane, reformei şi consolidării cadrului normativ şi instituţiilor acesteia - inclusiv Secretariatul general, Parlamentul Central American şi Curtea Central Americană de Justiţie - pentru o mai mare eficienţă, reprezentativitate şi legitimitate ale acestora, în ceea ce priveşte în mod special uniunea vamală, libera circulaţie a persoanelor, politicile comune, armonizarea legislaţiilor şi crearea unui mecanism de finanţare proprie; |
| --- | --- |

h)

să prevadă în cadrul orientărilor de negociere întărirea sprijinului acordat de către Uniune integrării central americane, reformei şi consolidării cadrului normativ şi instituţiilor acesteia - inclusiv Secretariatul general, Parlamentul Central American şi Curtea Central Americană de Justiţie - pentru o mai mare eficienţă, reprezentativitate şi legitimitate ale acestora, în ceea ce priveşte în mod special uniunea vamală, libera circulaţie a persoanelor, politicile comune, armonizarea legislaţiilor şi crearea unui mecanism de finanţare proprie;

| i) | să prevadă obiective de susţinere ale integrării regionale - în mod special integrarea infrastructurilor materiale, de transport, comunicare şi energie - în cadrul obiectivelor următorului mandat pentru intervenţiile Băncii Europene de Investiţii în America Latină, astfel încât aceste acţiuni să completeze în mod eficient noul acord; |
| --- | --- |

i)

să prevadă obiective de susţinere ale integrării regionale - în mod special integrarea infrastructurilor materiale, de transport, comunicare şi energie - în cadrul obiectivelor următorului mandat pentru intervenţiile Băncii Europene de Investiţii în America Latină, astfel încât aceste acţiuni să completeze în mod eficient noul acord;

| j) | să colaboreze cu ţările Americii Centrale susţinând eforturile acestora de a lupta împotriva producţiei şi comerţului ilegal de droguri; o parte a acestei acţiuni ar trebui să cuprindă programe de ajutor pentru agricultori pentru a face posibilă introducerea culturilor alternative a căror ieşire pe piaţă ar putea fi sprijinită în mod eficient de UE; |
| --- | --- |

j)

să colaboreze cu ţările Americii Centrale susţinând eforturile acestora de a lupta împotriva producţiei şi comerţului ilegal de droguri; o parte a acestei acţiuni ar trebui să cuprindă programe de ajutor pentru agricultori pentru a face posibilă introducerea culturilor alternative a căror ieşire pe piaţă ar putea fi sprijinită în mod eficient de UE;

| k) | să asigure includerea şi aplicarea clauzei democratice în cadrul orientărilor acordului de asociere şi să stabilească mecanisme pentru garantarea continuităţii regimului de stimulente în materie de creare de locuri de munca şi mediu din cadrul Sistemului de preferinţe generalizate (SPG) (3), inclusiv regimul SPG PLUS, prin intermediul clauzelor cu caracter social sau de mediu; să facă referire în mod expres la mecanismele concrete care garantează aplicarea acestuia şi să prevadă în mod special stabilirea unui raport anual în atenţia Parlamentului European privind monitorizarea realizată de către Comisie în această privinţă; |
| --- | --- |

k)

să asigure includerea şi aplicarea clauzei democratice în cadrul orientărilor acordului de asociere şi să stabilească mecanisme pentru garantarea continuităţii regimului de stimulente în materie de creare de locuri de munca şi mediu din cadrul Sistemului de preferinţe generalizate (SPG) (3), inclusiv regimul SPG PLUS, prin intermediul clauzelor cu caracter social sau de mediu; să facă referire în mod expres la mecanismele concrete care garantează aplicarea acestuia şi să prevadă în mod special stabilirea unui raport anual în atenţia Parlamentului European privind monitorizarea realizată de către Comisie în această privinţă;

| l) | să ţină cont de faptul că SPG, inclusiv SPG Plus, este un regim autonom al Uniunii Europene de care beneficiază ţările Americii Centrale în funcţie de nivelul lor de dezvoltare; |
| --- | --- |

l)

să ţină cont de faptul că SPG, inclusiv SPG Plus, este un regim autonom al Uniunii Europene de care beneficiază ţările Americii Centrale în funcţie de nivelul lor de dezvoltare;

| m) | să ţină cont, în ceea ce priveşte dispoziţiile noului acord în privinţa cooperării pentru dezvoltare, de particularităţile regiunii central americane şi de îndeplinirea, în această regiune, a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), având la bază ideea că formarea capitalului uman şi schimburile culturale şi educative sunt prioritare pentru a combate sărăcia în regiune, în aşa fel încât să se acorde o atenţie deosebită învăţământului, cercetării, ştiinţei şi tehnologiei, dar şi culturii, încurajând intensificarea schimburilor în aceste domenii; |
| --- | --- |

m)

să ţină cont, în ceea ce priveşte dispoziţiile noului acord în privinţa cooperării pentru dezvoltare, de particularităţile regiunii central americane şi de îndeplinirea, în această regiune, a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), având la bază ideea că formarea capitalului uman şi schimburile culturale şi educative sunt prioritare pentru a combate sărăcia în regiune, în aşa fel încât să se acorde o atenţie deosebită învăţământului, cercetării, ştiinţei şi tehnologiei, dar şi culturii, încurajând intensificarea schimburilor în aceste domenii;

| n) | să indice faptul că acordul de asociere între UE şi America Centrală trebuie fondat, pe de-o parte, pe realizarea ODM şi, pe de altă parte, pe lupta pentru eradicarea sărăciei şi reducerea inegalităţilor, ca priorităţi fixate de Uniune în materie de cooperare; |
| --- | --- |

n)

să indice faptul că acordul de asociere între UE şi America Centrală trebuie fondat, pe de-o parte, pe realizarea ODM şi, pe de altă parte, pe lupta pentru eradicarea sărăciei şi reducerea inegalităţilor, ca priorităţi fixate de Uniune în materie de cooperare;

| o) | să garanteze faptul că această cooperare şi instrumentele economice pe care le are la dispoziţie Uniunea vor fi folosite în aceeaşi măsură pentru promovarea şi protejarea mediului în regiunea central americană; |
| --- | --- |

o)

să garanteze faptul că această cooperare şi instrumentele economice pe care le are la dispoziţie Uniunea vor fi folosite în aceeaşi măsură pentru promovarea şi protejarea mediului în regiunea central americană;

| p) | să acorde o atenţie deosebită proiectelor turistice din America Centrală pentru a se garanta punerea în aplicare a acestora în mod durabil, în măsura în care această activitate stimulează creşterea economică; |
| --- | --- |

p)

să acorde o atenţie deosebită proiectelor turistice din America Centrală pentru a se garanta punerea în aplicare a acestora în mod durabil, în măsura în care această activitate stimulează creşterea economică;

| q) | să încurajeze de asemenea cooperarea trilaterală şi biregională - mai ales cu ţările Caraibelor - şi politica de cooperare Sud-Sud, o dată cu intrarea în vigoare a acordului de asociere; |
| --- | --- |

q)

să încurajeze de asemenea cooperarea trilaterală şi biregională - mai ales cu ţările Caraibelor - şi politica de cooperare Sud-Sud, o dată cu intrarea în vigoare a acordului de asociere;

| r) | să promoveze un cadru de susţinere adaptat pentru întreprinderile mici şi mijlocii (IMM) şi realizarea acestuia ca element esenţial pentru dezvoltarea economică, crearea de locuri de muncă şi bunăstarea socială; să examineze măsurile - în special cele fiscale - care are putea fi adoptate în privinţa luptei împotriva şomajului în sectorul IMM; şi să se dezvolte programe de susţinere pentru aceste întreprinderi în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

r)

să promoveze un cadru de susţinere adaptat pentru întreprinderile mici şi mijlocii (IMM) şi realizarea acestuia ca element esenţial pentru dezvoltarea economică, crearea de locuri de muncă şi bunăstarea socială; să examineze măsurile - în special cele fiscale - care are putea fi adoptate în privinţa luptei împotriva şomajului în sectorul IMM; şi să se dezvolte programe de susţinere pentru aceste întreprinderi în domeniul cercetării;

| s) | să susţină micii producători şi IMM-urile în general şi să încurajeze realizarea de investiţii în întreprinderile mici, deoarece deschiderea pieţelor europene va aduce beneficii în mod special marilor producători, capabili să respecte normele sanitare şi fitosanitare europene; |
| --- | --- |

s)

să susţină micii producători şi IMM-urile în general şi să încurajeze realizarea de investiţii în întreprinderile mici, deoarece deschiderea pieţelor europene va aduce beneficii în mod special marilor producători, capabili să respecte normele sanitare şi fitosanitare europene;

| t) | să încheie un acord de asociere care să fie global, echilibrat şi fondat pe trei piloni: un capitol politic şi instituţional care să consolideze dialogul democratic şi cooperarea politică, un capitol consacrat cooperării care să promoveze dezvoltarea economică şi socială durabilă şi un capitol comercial menit să instaureze la momentul potrivit o zonă de liber schimb (ZLS) de vârf dotată cu un program amplu care să meargă de la liberalizarea progresivă şi reciprocă a comerţului de bunuri şi servicii până la aspecte legate de investiţii, achiziţii publice, protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, cooperare în materie de concurenţă şi instrumente de protecţie comercială, facilitarea schimburilor comerciale şi un mecanism eficace de soluţionare a litigiilor; |
| --- | --- |

t)

să încheie un acord de asociere care să fie global, echilibrat şi fondat pe trei piloni: un capitol politic şi instituţional care să consolideze dialogul democratic şi cooperarea politică, un capitol consacrat cooperării care să promoveze dezvoltarea economică şi socială durabilă şi un capitol comercial menit să instaureze la momentul potrivit o zonă de liber schimb (ZLS) de vârf dotată cu un program amplu care să meargă de la liberalizarea progresivă şi reciprocă a comerţului de bunuri şi servicii până la aspecte legate de investiţii, achiziţii publice, protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, cooperare în materie de concurenţă şi instrumente de protecţie comercială, facilitarea schimburilor comerciale şi un mecanism eficace de soluţionare a litigiilor;

| u) | să prevadă în cadrul orientărilor de negociere liberalizarea progresivă şi reciprocă a schimburilor comerciale, în condiţii echitabile şi reciproc avantajoase bazate pe complementaritate şi solidaritate
  ,
  accesul progresiv pe pieţele europene a produselor din America Centrală, în condiţii de concurenţă, evitând ca viitorul acord să agraveze dezechilibrele existente, să se prevadă, aşadar, un tratament special, diferenţiat si flexibil în ceea ce priveşte termenele, în funcţie de angajamentele şi de ameliorarea competitivităţii ţărilor din America Centrală, incluzând măsuri de susţinere din partea Uniunii pentru a face posibilă transformarea structurilor de producţie şi competitivitatea economiei ţărilor Americii Centrale, cum ar fi transferurile tehnologice, adăugarea de criterii referitoare la conţinutul naţional în regulile de origine şi crearea programelor de cooperare şi de asistenţă tehnică, toate acestea prin promovarea unui cadru juridic stabil şi a unor reguli clare care să garanteze siguranţa investiţiilor şi a relaţiilor economice şi comerciale ale părţilor; |
| --- | --- |

u)

să prevadă în cadrul orientărilor de negociere liberalizarea progresivă şi reciprocă a schimburilor comerciale, în condiţii echitabile şi reciproc avantajoase bazate pe complementaritate şi solidaritate
  ,
  accesul progresiv pe pieţele europene a produselor din America Centrală, în condiţii de concurenţă, evitând ca viitorul acord să agraveze dezechilibrele existente, să se prevadă, aşadar, un tratament special, diferenţiat si flexibil în ceea ce priveşte termenele, în funcţie de angajamentele şi de ameliorarea competitivităţii ţărilor din America Centrală, incluzând măsuri de susţinere din partea Uniunii pentru a face posibilă transformarea structurilor de producţie şi competitivitatea economiei ţărilor Americii Centrale, cum ar fi transferurile tehnologice, adăugarea de criterii referitoare la conţinutul naţional în regulile de origine şi crearea programelor de cooperare şi de asistenţă tehnică, toate acestea prin promovarea unui cadru juridic stabil şi a unor reguli clare care să garanteze siguranţa investiţiilor şi a relaţiilor economice şi comerciale ale părţilor;

| v) | să ia în considerare crearea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională, ca obiectiv strategic prioritar al relaţiilor externe ale Uniunii Europene într-un context internaţional caracterizat de o interdependenţă crescândă, creştere economică şi apariţia unor noi puteri economice; |
| --- | --- |

v)

să ia în considerare crearea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională, ca obiectiv strategic prioritar al relaţiilor externe ale Uniunii Europene într-un context internaţional caracterizat de o interdependenţă crescândă, creştere economică şi apariţia unor noi puteri economice;

| w) | să se ralieze Parlamentului pentru a solicita Comisiei să realizeze, de urgenţă, o evaluare privind impactul acordului comercial asupra durabilităţii, ca etapă preliminară în cadrul negocierii unui acord comercial şi informarea Parlamentului despre iniţiativele luate în acest sens; |
| --- | --- |

w)

să se ralieze Parlamentului pentru a solicita Comisiei să realizeze, de urgenţă, o evaluare privind impactul acordului comercial asupra durabilităţii, ca etapă preliminară în cadrul negocierii unui acord comercial şi informarea Parlamentului despre iniţiativele luate în acest sens;

| x) | să nu includă, în mod special, nici o condiţie, expresă sau tacită, care să condiţioneze încheierea viitorului acord UE-America Centrală de finalizarea în prealabil a negocierilor rundei Organizaţiei Mondiale a Comerţului (OMC), fără a exclude posibilitatea de a include în acest acord, la momentul respectiv, rezultatele programului de lucru al rundei Doha, compatibile cu obiectivul final al asocierii UE-America Centrală, toate acestea dovada a unui sprijin tangibil şi determinant adus procesului de integrare regională din America Centrală; |
| --- | --- |

x)

să nu includă, în mod special, nici o condiţie, expresă sau tacită, care să condiţioneze încheierea viitorului acord UE-America Centrală de finalizarea în prealabil a negocierilor rundei Organizaţiei Mondiale a Comerţului (OMC), fără a exclude posibilitatea de a include în acest acord, la momentul respectiv, rezultatele programului de lucru al rundei Doha, compatibile cu obiectivul final al asocierii UE-America Centrală, toate acestea dovada a unui sprijin tangibil şi determinant adus procesului de integrare regională din America Centrală;

| y) | să se angajeze la implementarea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională conform noului mecanism de transparenţă al OMC şi conform drepturilor şi obligaţiilor stabilite de această organizaţie, în mod special conform celor din articolul XXIV al Acordului General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) şi din articolul V al Acordului General privind Comerţul cu Serviciile (GATS), pentru a contribui astfel la întărirea sistemului multilateral de schimburi; |
| --- | --- |

y)

să se angajeze la implementarea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională conform noului mecanism de transparenţă al OMC şi conform drepturilor şi obligaţiilor stabilite de această organizaţie, în mod special conform celor din articolul XXIV al Acordului General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) şi din articolul V al Acordului General privind Comerţul cu Serviciile (GATS), pentru a contribui astfel la întărirea sistemului multilateral de schimburi;

| z) | să negocieze un acord comercial unic şi indivizibil care să depăşească obligaţiile prezente şi viitoare ale părţilor faţă de OMC, care să stabilească o zonă euro-latino-americană de asociere globală interregională, după o perioadă de tranziţie compatibilă cu exigenţele OMC şi care, fără excluderea vreunui sector, să ţină cont, în manieră cât mai puţin restrictivă, de dimensiunea dezvoltării şi de caracterul specific sensibil al anumitor produse; |
| --- | --- |

z)

să negocieze un acord comercial unic şi indivizibil care să depăşească obligaţiile prezente şi viitoare ale părţilor faţă de OMC, care să stabilească o zonă euro-latino-americană de asociere globală interregională, după o perioadă de tranziţie compatibilă cu exigenţele OMC şi care, fără excluderea vreunui sector, să ţină cont, în manieră cât mai puţin restrictivă, de dimensiunea dezvoltării şi de caracterul specific sensibil al anumitor produse;

| aa) | să ţină cont, ca element esenţial pentru încheierea pozitivă a negocierilor, de faptul că America Centrală s-a străduit să-şi ţină angajamentul, lucru confirmat în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Viena, de a aplica, după cum s-a prevăzut, deciziile luate de şefii de stat şi de guvern ai Panama, Belice, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua şi Republica Dominicană, reuniţi la data de 9 martie 2006 în Panama, care vizează implementarea unei uniuni vamale reale, ratificarea tratatului privind investiţiile şi comerţul între ţările Americii Centrale precum şi dezvoltarea unui mecanism jurisdicţional care să permită garantarea aplicării legislaţiei regionale în materie economică în întreaga regiunii; |
| --- | --- |

aa)

să ţină cont, ca element esenţial pentru încheierea pozitivă a negocierilor, de faptul că America Centrală s-a străduit să-şi ţină angajamentul, lucru confirmat în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Viena, de a aplica, după cum s-a prevăzut, deciziile luate de şefii de stat şi de guvern ai Panama, Belice, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua şi Republica Dominicană, reuniţi la data de 9 martie 2006 în Panama, care vizează implementarea unei uniuni vamale reale, ratificarea tratatului privind investiţiile şi comerţul între ţările Americii Centrale precum şi dezvoltarea unui mecanism jurisdicţional care să permită garantarea aplicării legislaţiei regionale în materie economică în întreaga regiunii;

| ab) | să ţină cont în mod special de faptul că evaluarea comună UE-America Centrală în ceea ce priveşte integrarea economică regională a Americii Centrale scoate în evidenţă un anumit număr de concluzii importante legate de aspecte concrete (în ceea ce priveşte cadrul constituţional al integrării economice, uniunea vamală, obstacolele tehnice cu care se confruntă comerţul, normele din domeniul sanitar şi fitosanitar, liberalizarea regională a serviciilor şi a investiţiilor, achiziţiile publice, drepturile de proprietate intelectuală şi sistemul informaţional geografic, concurenţa şi instrumentul de protecţie comercială) pentru a întări, a dezvolta şi a finaliza uniunea vamală central americană şi piaţa comună internă, elemente esenţiale pentru negocieri şi pentru instaurarea unei ZLS reale între cele două regiuni; |
| --- | --- |

ab)

să ţină cont în mod special de faptul că evaluarea comună UE-America Centrală în ceea ce priveşte integrarea economică regională a Americii Centrale scoate în evidenţă un anumit număr de concluzii importante legate de aspecte concrete (în ceea ce priveşte cadrul constituţional al integrării economice, uniunea vamală, obstacolele tehnice cu care se confruntă comerţul, normele din domeniul sanitar şi fitosanitar, liberalizarea regională a serviciilor şi a investiţiilor, achiziţiile publice, drepturile de proprietate intelectuală şi sistemul informaţional geografic, concurenţa şi instrumentul de protecţie comercială) pentru a întări, a dezvolta şi a finaliza uniunea vamală central americană şi piaţa comună internă, elemente esenţiale pentru negocieri şi pentru instaurarea unei ZLS reale între cele două regiuni;

| ac) | să ia în considerare faptul că întărirea pieţei comune central americane, în special prin realizarea uniunii vamale şi dezvoltarea pieţei comune, inclusiv prin stabilirea unei politici comerciale externe şi libera circulaţie reală a bunurilor importate, va permite reducerea obstacolelor întâlnite de către agenţii economici şi încurajarea schimburilor comerciale şi a investiţiilor între cele două regiuni; |
| --- | --- |

ac)

să ia în considerare faptul că întărirea pieţei comune central americane, în special prin realizarea uniunii vamale şi dezvoltarea pieţei comune, inclusiv prin stabilirea unei politici comerciale externe şi libera circulaţie reală a bunurilor importate, va permite reducerea obstacolelor întâlnite de către agenţii economici şi încurajarea schimburilor comerciale şi a investiţiilor între cele două regiuni;

| ad) | să ofere posibilităţi noi şi semnificative pentru accesul pe piaţă în sectorul agricol, sector foarte important pentru dezvoltarea Americii Centrale, indiferent de progresele realizate în alte domenii, precum cel al accesului pe piaţă pentru produsele non-agricole (APNA) şi cel al serviciilor şi indiferent de progresul realizat în alte chestiuni de natură agricole; |
| --- | --- |

ad)

să ofere posibilităţi noi şi semnificative pentru accesul pe piaţă în sectorul agricol, sector foarte important pentru dezvoltarea Americii Centrale, indiferent de progresele realizate în alte domenii, precum cel al accesului pe piaţă pentru produsele non-agricole (APNA) şi cel al serviciilor şi indiferent de progresul realizat în alte chestiuni de natură agricole;

| ae) | să garanteze că negocierile în privinţa APNA vor ajunge la un rezultat echilibrat şi de anvergură pentru a permite apariţia unor oportunităţi noi şi concrete pentru accesul pe piaţă a tuturor domeniilor comerciale, urmând un grad de flexibilitate adecvat în ceea ce priveşte calendarul suprimării drepturilor vamale pentru America Centrală, inclusiv menţinerea şi extinderea activităţilor legate de pescuit; |
| --- | --- |

ae)

să garanteze că negocierile în privinţa APNA vor ajunge la un rezultat echilibrat şi de anvergură pentru a permite apariţia unor oportunităţi noi şi concrete pentru accesul pe piaţă a tuturor domeniilor comerciale, urmând un grad de flexibilitate adecvat în ceea ce priveşte calendarul suprimării drepturilor vamale pentru America Centrală, inclusiv menţinerea şi extinderea activităţilor legate de pescuit;

| af) | să ţină cont din plin de importanţa şi de caracterul sensibil pe care la au activităţile legate de pescuit atât pentru Uniunea Europeană cât şi pentru America Centrală, dat fiind faptul că acestea contribuie la dezvoltarea economică şi la crearea de locuri de muncă în regiune, menţinându-se durabilitatea stocurilor halieutice prin practici de pescuit responsabile; |
| --- | --- |

af)

să ţină cont din plin de importanţa şi de caracterul sensibil pe care la au activităţile legate de pescuit atât pentru Uniunea Europeană cât şi pentru America Centrală, dat fiind faptul că acestea contribuie la dezvoltarea economică şi la crearea de locuri de muncă în regiune, menţinându-se durabilitatea stocurilor halieutice prin practici de pescuit responsabile;

| ag) | să ţină cont de importanţa pe care o are garantarea accesului universal la serviciile esenţiale şi de dreptul naţional în materie de reglementare şi, în consecinţă, să se poarte cu prudenţă negocieri privind liberalizarea comerţului cu servicii, conform articolului V al GATS, pentru garantarea unor progrese reale în ceea ce priveşte angajamentele luate şi aplicate până la momentul respectiv în materie de liberalizare şi privind necesitatea unui cadru de reglementare clar şi previzibil; este recomandabil să nu facă oferte sau să accepte solicitări în domeniile sănătăţii publice şi educaţiei; |
| --- | --- |

ag)

să ţină cont de importanţa pe care o are garantarea accesului universal la serviciile esenţiale şi de dreptul naţional în materie de reglementare şi, în consecinţă, să se poarte cu prudenţă negocieri privind liberalizarea comerţului cu servicii, conform articolului V al GATS, pentru garantarea unor progrese reale în ceea ce priveşte angajamentele luate şi aplicate până la momentul respectiv în materie de liberalizare şi privind necesitatea unui cadru de reglementare clar şi previzibil; este recomandabil să nu facă oferte sau să accepte solicitări în domeniile sănătăţii publice şi educaţiei;

| ah) | să ţină cont de potenţialul mereu în creştere al industriei turistice pentru investiţii şi pentru dezvoltarea economiei ţărilor Americii Centrale şi de importanţa pe care o are încurajarea turismului între cele două regiuni; |
| --- | --- |

ah)

să ţină cont de potenţialul mereu în creştere al industriei turistice pentru investiţii şi pentru dezvoltarea economiei ţărilor Americii Centrale şi de importanţa pe care o are încurajarea turismului între cele două regiuni;

| ai) | să includă ca dispoziţie de ordin general, atât pentru Uniunea Europeană, cât şi pentru America Centrală, necesitatea de a căuta, ca o chestiune de principiu, o posibilă convergenţă a diferitelor acorduri în vigoare sau în curs de negociere între cele două regiuni; |
| --- | --- |

ai)

să includă ca dispoziţie de ordin general, atât pentru Uniunea Europeană, cât şi pentru America Centrală, necesitatea de a căuta, ca o chestiune de principiu, o posibilă convergenţă a diferitelor acorduri în vigoare sau în curs de negociere între cele două regiuni;

| aj) | să ţină cont de faptul că mecanismele de soluţionare a litigiilor, prevăzute în acorduri comerciale similare încheiate de către Comunitate cu ţări terţe nu sunt utilizate eficient; să solicite, în consecinţă, Comisiei prezentarea unor noi propuneri pentru a stabili un instrument de soluţionare a litigiilor mai eficient pentru tranşarea conflictelor susceptibile de a se ivi în oricare dintre sectoarele acoperite de ZLS; |
| --- | --- |

aj)

să ţină cont de faptul că mecanismele de soluţionare a litigiilor, prevăzute în acorduri comerciale similare încheiate de către Comunitate cu ţări terţe nu sunt utilizate eficient; să solicite, în consecinţă, Comisiei prezentarea unor noi propuneri pentru a stabili un instrument de soluţionare a litigiilor mai eficient pentru tranşarea conflictelor susceptibile de a se ivi în oricare dintre sectoarele acoperite de ZLS;

| ak) | să invite Comisia să furnizeze Parlamentului toate informaţiile, dacă este necesar cu titlu confidenţial, atât în privinţa proiectelor de orientări de negociere, cât şi în privinţa orientărilor de negociere adoptate în final; |
| --- | --- |

ak)

să invite Comisia să furnizeze Parlamentului toate informaţiile, dacă este necesar cu titlu confidenţial, atât în privinţa proiectelor de orientări de negociere, cât şi în privinţa orientărilor de negociere adoptate în final;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi, pentru informare, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale Uniunii Europene şi ale Americii Centrale. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi, pentru informare, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale Uniunii Europene şi ale Americii Centrale.

---

(1)  JO C 140 E, 13.6.2002, p. 569.

(2)  JO C 296 E, 6.12.2006, p. 123.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului, din 27 iunie 2005, de aplicare a unui sistem de preferinţe tarifare generalizate (JO L 169 din 30.6.2005, p. 1).

P6_TA(2007)0080

Negocierea unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi Comunitatea Andină

Recomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind mandatul de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (2006/2221(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Luis Yañez-Barnuevo García în numele grupului PSE, privind directivele de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (B6-0374/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, prezentată de Luis Yañez-Barnuevo García în numele grupului PSE, privind directivele de negociere a unui acord de asociere între Uniunea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, pe de altă parte (B6-0374/2006),

| — | având în vedere alineatul (31) din Declaraţia de la Viena, care reia decizia adoptată de Uniunea Europeană şi de Comunitatea andină (CAN) cu ocazia celei de-a patra reuniune la nivel înalt Uniunea Europeană — America Latină şi Caraibe, care avut loc la Viena la 12 mai 2006, de a iniţia, în decursul anului 2006, un proces vizând negocierea unui acord de asociere care să includă un dialog politic, programe de cooperare şi un acord comercial, |
| --- | --- |

—

având în vedere alineatul (31) din Declaraţia de la Viena, care reia decizia adoptată de Uniunea Europeană şi de Comunitatea andină (CAN) cu ocazia celei de-a patra reuniune la nivel înalt Uniunea Europeană — America Latină şi Caraibe, care avut loc la Viena la 12 mai 2006, de a iniţia, în decursul anului 2006, un proces vizând negocierea unui acord de asociere care să includă un dialog politic, programe de cooperare şi un acord comercial,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rezoluţia sa din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global şi o strategie comună pentru relaţiile între Uniunea Europeană şi America Latină (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 15 noiembrie 2001 privind un parteneriat global şi o strategie comună pentru relaţiile între Uniunea Europeană şi America Latină (1),

| — | având în vedere poziţia sa din 31 martie 2004 privind propunerea de decizie a Consiliului referitoare la semnarea unui acord de dialog politic şi de cooperare între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, şi anume Republicile Bolivia, Columbia, Ecuador, Peru şi Republica Bolivariană Venezuela, pe de altă parte (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia sa din 31 martie 2004 privind propunerea de decizie a Consiliului referitoare la semnarea unui acord de dialog politic şi de cooperare între Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte, şi Comunitatea Andină şi ţările sale membre, şi anume Republicile Bolivia, Columbia, Ecuador, Peru şi Republica Bolivariană Venezuela, pe de altă parte (2),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat consolidat între Uniunea Europeană şi America Latină (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 27 aprilie 2006 privind un parteneriat consolidat între Uniunea Europeană şi America Latină (3),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei Europene privind deschiderea negocierilor în vederea încheierii unui acord de asociere cu Comunitatea Andină şi statele sale membre(SEC(2006)1625), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei Europene privind deschiderea negocierilor în vederea încheierii unui acord de asociere cu Comunitatea Andină şi statele sale membre(SEC(2006)1625),

| — | având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 83 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 alineatul (3) şi articolul 83 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe şi avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum şi cel al Comisiei pentru comerţ internaţional (A6-0025/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe şi avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum şi cel al Comisiei pentru comerţ internaţional (A6-0025/2007),

| A. | întrucât respectarea democraţiei, a statului de drept şi exercitarea deplină şi integrală a drepturilor omului de către orice persoană, precum şi respectarea integrală a drepturilor civile şi politice ale resortisanţilor din cele două regiuni constituie criterii esenţiale care guvernează dezvoltarea asocierii între părţi, |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea democraţiei, a statului de drept şi exercitarea deplină şi integrală a drepturilor omului de către orice persoană, precum şi respectarea integrală a drepturilor civile şi politice ale resortisanţilor din cele două regiuni constituie criterii esenţiale care guvernează dezvoltarea asocierii între părţi,

| B. | întrucât garantarea, pentru toţi cetăţenii, a exercitării depline a drepturilor fundamentale, în special de către persoanele mai puţin favorizate, cum ar fi cele care aparţin populaţiilor indigene, şi consolidarea participării lor sociale şi politice constituie elemente fundamentale ale acordului, |
| --- | --- |

B.

întrucât garantarea, pentru toţi cetăţenii, a exercitării depline a drepturilor fundamentale, în special de către persoanele mai puţin favorizate, cum ar fi cele care aparţin populaţiilor indigene, şi consolidarea participării lor sociale şi politice constituie elemente fundamentale ale acordului,

| C. | având în vedere eforturile şi disponibilitatea de care a dat dovadă CAN cu privire la încheierea unui acord de asociere cu Uniunea Europeană, în ciuda dificultăţilor interne cu care ea se confruntă, |
| --- | --- |

C.

având în vedere eforturile şi disponibilitatea de care a dat dovadă CAN cu privire la încheierea unui acord de asociere cu Uniunea Europeană, în ciuda dificultăţilor interne cu care ea se confruntă,

| D. | întrucât directivele de negociere a viitorului acord trebuie să stabilească în mod clar că părţile vor semna un acord global care trebuie să includă un dialog politic, necesar oricărei adevărate asocieri, precum şi program de cooperare şi crearea unei zone de liber schimb vizând maximum de beneficii pentru toţi resortisanţii celor două regiuni, |
| --- | --- |

D.

întrucât directivele de negociere a viitorului acord trebuie să stabilească în mod clar că părţile vor semna un acord global care trebuie să includă un dialog politic, necesar oricărei adevărate asocieri, precum şi program de cooperare şi crearea unei zone de liber schimb vizând maximum de beneficii pentru toţi resortisanţii celor două regiuni,

| E. | întrucât, la data de 13 iunie 2006, preşedinţii Boliviei, Columbiei, Ecuadorului şi Peru-ului s-au reunit la Quito şi au răspuns în mod pozitiv cerinţelor definite în Declaraţia de la Viena mai sus-menţionată, convenind să-şi consolideze voinţa de integrare şi să încurajeze procesul în vederea lansării negocierilor pentru încheierea acordului de asociere între CAN şi UE, |
| --- | --- |

E.

întrucât, la data de 13 iunie 2006, preşedinţii Boliviei, Columbiei, Ecuadorului şi Peru-ului s-au reunit la Quito şi au răspuns în mod pozitiv cerinţelor definite în Declaraţia de la Viena mai sus-menţionată, convenind să-şi consolideze voinţa de integrare şi să încurajeze procesul în vederea lansării negocierilor pentru încheierea acordului de asociere între CAN şi UE,

| F. | întrucât crearea Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane (EuroLat) a constituit o etapă decisivă în consolidarea legitimităţii democratice şi în dimensiunea politică a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină, în special dintre UE şi CAN, şi întrucât această Adunare va constitui un forum permanent de dialog politic între cele două regiuni, |
| --- | --- |

F.

întrucât crearea Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane (EuroLat) a constituit o etapă decisivă în consolidarea legitimităţii democratice şi în dimensiunea politică a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină, în special dintre UE şi CAN, şi întrucât această Adunare va constitui un forum permanent de dialog politic între cele două regiuni,

| G. | întrucât directivele de negociere a viitorului acord trebuie să ţină cont de gravul deficit economic, politic şi social care există în majoritatea ţărilor andine, de diferenţele de dezvoltare dintre cele două regiuni, şi de caracteristicile relaţiilor economice existente în cadrul CAN, |
| --- | --- |

G.

întrucât directivele de negociere a viitorului acord trebuie să ţină cont de gravul deficit economic, politic şi social care există în majoritatea ţărilor andine, de diferenţele de dezvoltare dintre cele două regiuni, şi de caracteristicile relaţiilor economice existente în cadrul CAN,

| H. | întrucât trebuie să se asigure că instrumentele multianuale de programare financiară ale UE sunt compatibile cu realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) în regiunea andină, |
| --- | --- |

H.

întrucât trebuie să se asigure că instrumentele multianuale de programare financiară ale UE sunt compatibile cu realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) în regiunea andină,

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări:






  a) | să se asigure că mandatul de negociere include în mod expres temeiul juridic de negociere al noului acord de asociere, şi anume articolul 310 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză şi cu articolul 300 alineatul (3) al doilea paragraf din acelaşi tratat; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

a)

să se asigure că mandatul de negociere include în mod expres temeiul juridic de negociere al noului acord de asociere, şi anume articolul 310 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză şi cu articolul 300 alineatul (3) al doilea paragraf din acelaşi tratat;

| b) | să precizeze în directivele de negociere că unul dintre obiectivele acordului de asociere între UE şi CAN ar trebui să fie stabilirea la timp a unei zone de liber schimb avansate (ZLS), a unui dialog politic şi a unei cooperări, precum şi promovarea dezvoltării umane durabile, a coeziunii sociale, a consolidării democraţiei şi a statului de drept şi a respectării depline a drepturilor omului, precum şi a drepturilor civile, politice, economice şi sociale, fără a uita dimensiunea culturală şi cea legată de mediu a acestor drepturi; |
| --- | --- |

b)

să precizeze în directivele de negociere că unul dintre obiectivele acordului de asociere între UE şi CAN ar trebui să fie stabilirea la timp a unei zone de liber schimb avansate (ZLS), a unui dialog politic şi a unei cooperări, precum şi promovarea dezvoltării umane durabile, a coeziunii sociale, a consolidării democraţiei şi a statului de drept şi a respectării depline a drepturilor omului, precum şi a drepturilor civile, politice, economice şi sociale, fără a uita dimensiunea culturală şi cea legată de mediu a acestor drepturi;

| c) | să prevadă în directivele mai sus amintite indicaţii clare care să vizeze sprijinirea partenerilor andini în eforturile lor de aprofundare a integrării regionale în toate domeniile, privilegiind un acord între blocurile regionale, care să nu excludă totuşi tratamentul diferenţiat indispensabil evoluţiei procesului integrării în cadrul CAN; |
| --- | --- |

c)

să prevadă în directivele mai sus amintite indicaţii clare care să vizeze sprijinirea partenerilor andini în eforturile lor de aprofundare a integrării regionale în toate domeniile, privilegiind un acord între blocurile regionale, care să nu excludă totuşi tratamentul diferenţiat indispensabil evoluţiei procesului integrării în cadrul CAN;

| d) | să identifice temele centrale pe care sunt axate calendarul şi dialogul politic al directivelor mai susamintite, inclusiv actualizarea obiectivelor şi demersurilor care se referă la guvernarea şi la stabilitatea democratică, la lupta împotriva corupţiei, împotriva impunităţii şi a terorismului, în special a terorismului legat de traficul de droguri şi de raportul acestuia cu criminalitatea organizată, la menţinerea păcii şi a securităţii, şi la gestionarea conflictelor; să includă şi noi chestiuni, precum reducerea sărăciei, susţinerea coeziunii sociale, migraţiile şi schimburile umane şi să întreprindă acţiuni concrete, în special în materie de adoptare de poziţii comune în cadrul platformelor internaţionale sau al Organizaţiei Naţiunilor Unite; |
| --- | --- |

d)

să identifice temele centrale pe care sunt axate calendarul şi dialogul politic al directivelor mai susamintite, inclusiv actualizarea obiectivelor şi demersurilor care se referă la guvernarea şi la stabilitatea democratică, la lupta împotriva corupţiei, împotriva impunităţii şi a terorismului, în special a terorismului legat de traficul de droguri şi de raportul acestuia cu criminalitatea organizată, la menţinerea păcii şi a securităţii, şi la gestionarea conflictelor; să includă şi noi chestiuni, precum reducerea sărăciei, susţinerea coeziunii sociale, migraţiile şi schimburile umane şi să întreprindă acţiuni concrete, în special în materie de adoptare de poziţii comune în cadrul platformelor internaţionale sau al Organizaţiei Naţiunilor Unite;

| e) | să desemneze membrii comisiei parlamentare paritare UE-CAN, care va fi creată în temeiul noului acord de asociere, din rândurile deputaţilor în Parlamentul European şi în Parlamentul Andin care fac parte şi din Adunarea parlamentară euro-latino-americană, ca expresie concretă a sprijinului adus procesului de integrare regională a regiunii andine şi a asocierii strategice biregionale UE-America Latină şi Caraibe; |
| --- | --- |

e)

să desemneze membrii comisiei parlamentare paritare UE-CAN, care va fi creată în temeiul noului acord de asociere, din rândurile deputaţilor în Parlamentul European şi în Parlamentul Andin care fac parte şi din Adunarea parlamentară euro-latino-americană, ca expresie concretă a sprijinului adus procesului de integrare regională a regiunii andine şi a asocierii strategice biregionale UE-America Latină şi Caraibe;

| f) | acordă prioritate acţiunilor UE, în special în domeniile educaţiei şi sănătăţii; |
| --- | --- |

f)

acordă prioritate acţiunilor UE, în special în domeniile educaţiei şi sănătăţii;

| g) | să promoveze participarea structurată a organizaţiilor societăţii civile în domeniile cuprinse în acordul de asociere şi în procesul de negociere, definind mecanismele de dialog, garantând transparenţa şi accesul oportun la informaţii, propunând organizarea de conferinţe periodice cu reprezentanţii organizaţiilor sociale şi ai societăţii civil, atât în cadrul UE, cât şi în cadrul CAN şi să acorde acestor reprezentanţi statutul de observatori pe parcursul reuniunilor interministeriale, facilitând şi participarea lor activă în forumurile, comisiile şi sub-comisiile sectoriale ale acestora din urmă; |
| --- | --- |

g)

să promoveze participarea structurată a organizaţiilor societăţii civile în domeniile cuprinse în acordul de asociere şi în procesul de negociere, definind mecanismele de dialog, garantând transparenţa şi accesul oportun la informaţii, propunând organizarea de conferinţe periodice cu reprezentanţii organizaţiilor sociale şi ai societăţii civil, atât în cadrul UE, cât şi în cadrul CAN şi să acorde acestor reprezentanţi statutul de observatori pe parcursul reuniunilor interministeriale, facilitând şi participarea lor activă în forumurile, comisiile şi sub-comisiile sectoriale ale acestora din urmă;

| h) | să reia, în directivele mai sus amintite, consensul stabilit între UE şi CAN cu privire la responsabilitatea comună în materie de luptă împotriva traficului de droguri ilicite, consolidând dialogul politic specializat în domeniul luptei împotriva drogurilor, şi să ţină cont de implicaţiile sociale, economice şi de mediu, în vederea aplicării măsurilor propuse, în special a măsurilor vizând promovarea şi facilitarea locurilor de muncă şi a culturilor alternative şi a accesului acestora pe piaţă, precum şi a mecanismelor de control specifice, destinate să limiteze şi să reducă în mod progresiv infracţiunile asociate, de spălare de capital şi de trafic de arme; |
| --- | --- |

h)

să reia, în directivele mai sus amintite, consensul stabilit între UE şi CAN cu privire la responsabilitatea comună în materie de luptă împotriva traficului de droguri ilicite, consolidând dialogul politic specializat în domeniul luptei împotriva drogurilor, şi să ţină cont de implicaţiile sociale, economice şi de mediu, în vederea aplicării măsurilor propuse, în special a măsurilor vizând promovarea şi facilitarea locurilor de muncă şi a culturilor alternative şi a accesului acestora pe piaţă, precum şi a mecanismelor de control specifice, destinate să limiteze şi să reducă în mod progresiv infracţiunile asociate, de spălare de capital şi de trafic de arme;

| i) | să garanteze includerea, în viitorul acord de asociere, a clauzei numite democratică, precum şi a altor clauze cu caracter social (în raport cu dispoziţiile în materie de drept al muncii, cuprinse în convenţiile OIM şi menţionând în special Convenţia nr. 169 privind populaţiile indigene şi tribale din ţările independente, asigurarea de condiţii de muncă decente, nediscriminarea şi egalitatea între femei şi bărbaţi în domeniul muncii şi eliminarea muncii copiilor) şi privitoare la mediu; să se facă trimitere în mod expres la mecanismele concrete care garantează aplicabilitatea lor şi să se garanteze în special continuitatea şi ameliorarea regimului de măsuri cu caracter stimulativ în materie de ocupare a forţei de muncă şi de mediu din cadrul Sistemului de preferinţe generalizate (4) (SPG), inclusiv regimul SPG plus, prevăzând în special prezentarea, în faţa Parlamentului European, de către Comisie, a unui raport anual de monitorizare în materie; |
| --- | --- |

i)

să garanteze includerea, în viitorul acord de asociere, a clauzei numite democratică, precum şi a altor clauze cu caracter social (în raport cu dispoziţiile în materie de drept al muncii, cuprinse în convenţiile OIM şi menţionând în special Convenţia nr. 169 privind populaţiile indigene şi tribale din ţările independente, asigurarea de condiţii de muncă decente, nediscriminarea şi egalitatea între femei şi bărbaţi în domeniul muncii şi eliminarea muncii copiilor) şi privitoare la mediu; să se facă trimitere în mod expres la mecanismele concrete care garantează aplicabilitatea lor şi să se garanteze în special continuitatea şi ameliorarea regimului de măsuri cu caracter stimulativ în materie de ocupare a forţei de muncă şi de mediu din cadrul Sistemului de preferinţe generalizate (4) (SPG), inclusiv regimul SPG plus, prevăzând în special prezentarea, în faţa Parlamentului European, de către Comisie, a unui raport anual de monitorizare în materie;

| j) | să dispună, în directivele de mai sus, de dispoziţiile în materie de cooperare pentru dezvoltare din noul acord care vizează realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (OMD), de specificul regiunii andine, şi, prin urmare, să se plece de la principiul conform căruia este prioritară formarea de capital uman, dacă se doreşte eliminarea sărăciei în regiune; să se acorde în acest scop o atenţie sporită educaţiei, cercetării, ştiinţelor şi tehnologiei, precum şi culturii, promovând, în plus, consolidarea schimburilor între aceste domenii, protejării sănătăţii publice, a ecosistemelor şi a biodiversităţii; |
| --- | --- |

j)

să dispună, în directivele de mai sus, de dispoziţiile în materie de cooperare pentru dezvoltare din noul acord care vizează realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (OMD), de specificul regiunii andine, şi, prin urmare, să se plece de la principiul conform căruia este prioritară formarea de capital uman, dacă se doreşte eliminarea sărăciei în regiune; să se acorde în acest scop o atenţie sporită educaţiei, cercetării, ştiinţelor şi tehnologiei, precum şi culturii, promovând, în plus, consolidarea schimburilor între aceste domenii, protejării sănătăţii publice, a ecosistemelor şi a biodiversităţii;

| k) | să se insiste pe necesitatea de a garanta coerenţa măsurilor politice care favorizează dezvoltarea, conform principiului consfinţit în articolul 178 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, de declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor Statelor membre, reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene intitulată „Consensul european privind dezvoltarea” (5), precum şi de concluziile Consiliului privind includerea problemelor de dezvoltare în procesul decizional al Consiliului (6); |
| --- | --- |

k)

să se insiste pe necesitatea de a garanta coerenţa măsurilor politice care favorizează dezvoltarea, conform principiului consfinţit în articolul 178 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, de declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor Statelor membre, reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene intitulată „Consensul european privind dezvoltarea” (5), precum şi de concluziile Consiliului privind includerea problemelor de dezvoltare în procesul decizional al Consiliului (6);

| l) | subliniază necesitatea ca aceste directive să ţină cont în mod substanţial de obiectivul prioritar care constă în eradicarea sărăciei, a inegalităţii, a excluderii sociale şi a tuturor formelor de discriminare, în special a discriminărilor pe criterii sexuale şi etnice, şi subliniază în plus faptul că este importantă punerea în aplicare a unei strategii generale integrate în materie de dezvoltare şi de politici care să garanteze egalitatea de şanse şi condiţii de viaţă şi de muncă mai bune pentru toţi, inclusiv drepturile economice şi culturale ale populaţiilor indigene, precum şi un acces prioritar sporit la educaţie şi la îngrijire medicală; |
| --- | --- |

l)

subliniază necesitatea ca aceste directive să ţină cont în mod substanţial de obiectivul prioritar care constă în eradicarea sărăciei, a inegalităţii, a excluderii sociale şi a tuturor formelor de discriminare, în special a discriminărilor pe criterii sexuale şi etnice, şi subliniază în plus faptul că este importantă punerea în aplicare a unei strategii generale integrate în materie de dezvoltare şi de politici care să garanteze egalitatea de şanse şi condiţii de viaţă şi de muncă mai bune pentru toţi, inclusiv drepturile economice şi culturale ale populaţiilor indigene, precum şi un acces prioritar sporit la educaţie şi la îngrijire medicală;

| m) | cere punerea în practică a unor măsuri de consolidare a mecanismelor interne şi a măsurilor comune în cadrul asocierii, pentru ca strategiile de dezvoltare să fie exploatate la potenţial maxim şi să poată încuraja proiectele de co-dezvoltare, mai ales cu populaţiile imigrate care locuiesc în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

m)

cere punerea în practică a unor măsuri de consolidare a mecanismelor interne şi a măsurilor comune în cadrul asocierii, pentru ca strategiile de dezvoltare să fie exploatate la potenţial maxim şi să poată încuraja proiectele de co-dezvoltare, mai ales cu populaţiile imigrate care locuiesc în cadrul Uniunii;

| n) | semnalează că investiţiile străine sunt capitale pentru dezvoltarea economică a ambelor regiuni şi subliniază că se doreşte ca întreprinderile europene având investiţii în CAN să aplice în această regiune aceleaşi norme în ceea ce priveşte condiţiile de muncă şi de investiţii ca cele care sunt în vigoare în UE, precum şi ca securitatea juridică a investitorilor să fie garantată în temeiul dreptului privat internaţional şi în spiritul respectării depline a principiului suveranităţii naţionale asupra resurselor naturale; |
| --- | --- |

n)

semnalează că investiţiile străine sunt capitale pentru dezvoltarea economică a ambelor regiuni şi subliniază că se doreşte ca întreprinderile europene având investiţii în CAN să aplice în această regiune aceleaşi norme în ceea ce priveşte condiţiile de muncă şi de investiţii ca cele care sunt în vigoare în UE, precum şi ca securitatea juridică a investitorilor să fie garantată în temeiul dreptului privat internaţional şi în spiritul respectării depline a principiului suveranităţii naţionale asupra resurselor naturale;

| o) | să includă în viitorul acord, privitor la migraţie, dispoziţii vizând consolidarea drepturilor fundamentale, a dreptului muncii şi a drepturilor civile ale migranţilor legali, cu precădere a asigurării sociale a acestora, oriunde s-ar afla ei, şi să definească mecanismele având rolul de a facilita şi de a asigura tranzacţii financiare mai puţin costisitoare, mai transparente şi mai sigure, ocupându-se, în acelaşi timp, de problemele de fond care se află la originea migraţiei; |
| --- | --- |

o)

să includă în viitorul acord, privitor la migraţie, dispoziţii vizând consolidarea drepturilor fundamentale, a dreptului muncii şi a drepturilor civile ale migranţilor legali, cu precădere a asigurării sociale a acestora, oriunde s-ar afla ei, şi să definească mecanismele având rolul de a facilita şi de a asigura tranzacţii financiare mai puţin costisitoare, mai transparente şi mai sigure, ocupându-se, în acelaşi timp, de problemele de fond care se află la originea migraţiei;

| p) | să prevadă obiective de susţinere a integrării regionale andine — cu precădere a integrării infrastructurilor materiale şi infrastructurilor din domeniul transporturilor, al comunicaţiilor şi al energiei — printre obiectivele următorului mandat de activităţi al Băncii Europene de Investiţii în America Latină şi în Asia, pentru ca activităţile acestei instituţii să completeze eficient noul acord; |
| --- | --- |

p)

să prevadă obiective de susţinere a integrării regionale andine — cu precădere a integrării infrastructurilor materiale şi infrastructurilor din domeniul transporturilor, al comunicaţiilor şi al energiei — printre obiectivele următorului mandat de activităţi al Băncii Europene de Investiţii în America Latină şi în Asia, pentru ca activităţile acestei instituţii să completeze eficient noul acord;

| q) | să prevadă, în directivele menţionate mai sus, consolidarea susţinerii din partea Uniunii pentru integrarea andină, precum şi pentru reformarea şi întărirea cadrului legislativ şi al instituţiilor acesteia, pentru ca acestea din urmă să câştige în eficienţă, în reprezentativitate şi în legitimitate, mai ales în ceea ce priveşte înlăturarea obstacolelor în calea schimburilor, libera circulaţie a persoanelor, politicile comune şi armonizarea legislaţiilor, făcând în acelaşi timp referire la experienţa europeană în materie de fonduri structurale, regionale şi de coeziune; |
| --- | --- |

q)

să prevadă, în directivele menţionate mai sus, consolidarea susţinerii din partea Uniunii pentru integrarea andină, precum şi pentru reformarea şi întărirea cadrului legislativ şi al instituţiilor acesteia, pentru ca acestea din urmă să câştige în eficienţă, în reprezentativitate şi în legitimitate, mai ales în ceea ce priveşte înlăturarea obstacolelor în calea schimburilor, libera circulaţie a persoanelor, politicile comune şi armonizarea legislaţiilor, făcând în acelaşi timp referire la experienţa europeană în materie de fonduri structurale, regionale şi de coeziune;

| r) | să stabilească, în directivele menţionate mai sus, că studiul de impact social şi de mediu trebuie să fie prezentat la începutul negocierilor, ca document de referinţă al agenţiei însărcinate cu negocierile; |
| --- | --- |

r)

să stabilească, în directivele menţionate mai sus, că studiul de impact social şi de mediu trebuie să fie prezentat la începutul negocierilor, ca document de referinţă al agenţiei însărcinate cu negocierile;

| s) | să încheie un acord de asociere cu CAN care să fie global şi echilibrat, şi care să se bazeze pe trei piloni: un capitol politic şi instituţional cu rolul de a consolida dialogul democratic şi cooperarea politică, un capitol consacrat cooperării care să promoveze dezvoltarea economică şi socială durabilă şi un capitol comercial care să ţină pe deplin cont de obiectivele dezvoltării specifice ţărilor care fac parte din CAN; |
| --- | --- |

s)

să încheie un acord de asociere cu CAN care să fie global şi echilibrat, şi care să se bazeze pe trei piloni: un capitol politic şi instituţional cu rolul de a consolida dialogul democratic şi cooperarea politică, un capitol consacrat cooperării care să promoveze dezvoltarea economică şi socială durabilă şi un capitol comercial care să ţină pe deplin cont de obiectivele dezvoltării specifice ţărilor care fac parte din CAN;

| t) | să prevadă, în directivele de negociere, liberalizarea progresivă şi reciprocă a schimburilor comerciale în condiţii de justiţie şi beneficiu mutual fondate pe complementaritate şi solidaritate, pentru ca viitorul acord să reducă asimetriile care există între Uniunea Europeană şi CAN, precum şi între ţările membre ale acesteia din urmă; să prevadă, în consecinţă, un tratament special, diferenţiat şi flexibil, în ceea ce priveşte termenele care trebuie stabilite, în funcţie de angajamentele din domeniul integrării regionale şi de progresele realizate de ţările andine în materie de competitivitate; este necesară susţinerea fără echivoc a transformării producţiei şi competitivităţii economiilor andine, prin intermediul instrumentelor de cooperare pentru dezvoltare şi a transferurilor de tehnologii, al adăugării de criterii referitoare la conţinutul naţional în regulile de origine, şi al creării unor programe de cooperare şi de asistenţă tehnică, toate aceste măsuri, cu rolul de a promova un cadru juridic stabil, să garanteze siguranţa investiţiilor şi a relaţiilor economice şi comerciale între părţi; |
| --- | --- |

t)

să prevadă, în directivele de negociere, liberalizarea progresivă şi reciprocă a schimburilor comerciale în condiţii de justiţie şi beneficiu mutual fondate pe complementaritate şi solidaritate, pentru ca viitorul acord să reducă asimetriile care există între Uniunea Europeană şi CAN, precum şi între ţările membre ale acesteia din urmă; să prevadă, în consecinţă, un tratament special, diferenţiat şi flexibil, în ceea ce priveşte termenele care trebuie stabilite, în funcţie de angajamentele din domeniul integrării regionale şi de progresele realizate de ţările andine în materie de competitivitate; este necesară susţinerea fără echivoc a transformării producţiei şi competitivităţii economiilor andine, prin intermediul instrumentelor de cooperare pentru dezvoltare şi a transferurilor de tehnologii, al adăugării de criterii referitoare la conţinutul naţional în regulile de origine, şi al creării unor programe de cooperare şi de asistenţă tehnică, toate aceste măsuri, cu rolul de a promova un cadru juridic stabil, să garanteze siguranţa investiţiilor şi a relaţiilor economice şi comerciale între părţi;

| u) | să considere negocierile referitoare la o zonă de liber schimb UE — CAN ca fiind un element esenţial pentru afirmarea rolului Uniunii Europene ca partener în schimburile comerciale şi în domeniul investiţiilor şi pentru a consolida integrarea intercontinentală, precum şi să recunoască faptul că aceste negocieri trebuie să se finalizeze repede, într-un context marcat de extinderea acordurilor comerciale bilaterale ale Statelor Unite ale Americii şi de propunerea lansată de Statele Unite ale Americii de a crea o zonă de liber schimb a Americilor, condusă de Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

u)

să considere negocierile referitoare la o zonă de liber schimb UE — CAN ca fiind un element esenţial pentru afirmarea rolului Uniunii Europene ca partener în schimburile comerciale şi în domeniul investiţiilor şi pentru a consolida integrarea intercontinentală, precum şi să recunoască faptul că aceste negocieri trebuie să se finalizeze repede, într-un context marcat de extinderea acordurilor comerciale bilaterale ale Statelor Unite ale Americii şi de propunerea lansată de Statele Unite ale Americii de a crea o zonă de liber schimb a Americilor, condusă de Statele Unite ale Americii;

| v) | să ţină cont de faptul că încheierea unui acord de asociere cu CAN, pentru instituirea unei zone eurolatino- americane de asociere globală interregională, reprezintă o prioritate strategică pentru relaţiile externe ale Uniunii Europene într-un context internaţional caracterizat prin: o interdependenţă din ce în ce mai accentuată, creştere economică, apariţia unor noi puteri economice şi o serie de provocări globale care depăşesc graniţele naţionale, precum securitatea, guvernanţa economică globală, mediul şi lupta împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

v)

să ţină cont de faptul că încheierea unui acord de asociere cu CAN, pentru instituirea unei zone eurolatino- americane de asociere globală interregională, reprezintă o prioritate strategică pentru relaţiile externe ale Uniunii Europene într-un context internaţional caracterizat prin: o interdependenţă din ce în ce mai accentuată, creştere economică, apariţia unor noi puteri economice şi o serie de provocări globale care depăşesc graniţele naţionale, precum securitatea, guvernanţa economică globală, mediul şi lupta împotriva sărăciei;

| w) | să se implice în crearea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională întru totul conforme cu noul mecanism de transparenţă al Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) şi cu drepturile şi obligaţiile care decurg din acordul OMC, în special articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) şi articolul V din Acordul General privind Comerţul cu Servicii (GATS), contribuind astfel la consolidarea sistemului comercial multilateral; |
| --- | --- |

w)

să se implice în crearea unei zone euro-latino-americane de asociere globală interregională întru totul conforme cu noul mecanism de transparenţă al Organizaţia Mondială a Comerţului (OMC) şi cu drepturile şi obligaţiile care decurg din acordul OMC, în special articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) şi articolul V din Acordul General privind Comerţul cu Servicii (GATS), contribuind astfel la consolidarea sistemului comercial multilateral;

| x) | să excludă din aceste directive orice condiţie expresă sau implicită care condiţionează semnarea viitorului acord UE-CAN de încheierea prealabilă a negocierilor în cadrul rundei OMC, fără a renunţa la includerea în directivele mai sus menţionate, în timp util, a rezultatelor planului de lucru de la Doha compatibile cu obiectivul principal al asocierii UE-CAN, ca dovadă a susţinerii concrete şi decisive în favoarea procesului andin de integrare regională; |
| --- | --- |

x)

să excludă din aceste directive orice condiţie expresă sau implicită care condiţionează semnarea viitorului acord UE-CAN de încheierea prealabilă a negocierilor în cadrul rundei OMC, fără a renunţa la includerea în directivele mai sus menţionate, în timp util, a rezultatelor planului de lucru de la Doha compatibile cu obiectivul principal al asocierii UE-CAN, ca dovadă a susţinerii concrete şi decisive în favoarea procesului andin de integrare regională;

| y) | să negocieze un acord comercial unic şi indivizibil care să aibă aplicare dincolo de obligaţiile respective, prezente şi viitoare, ale celor două părţi implicate, în cadrul OMC şi să creeze, pe o perioadă de tranziţie compatibilă cu regulile OMC, o zonă euro-latino-americană de asociere globală interregională care, fără a exclude vreun sector, să ţină cont, în cel mai puţin restrictiv mod cu putinţă, de dimensiunea dezvoltării şi de sensibilitatea specifică a anumitor produse; |
| --- | --- |

y)

să negocieze un acord comercial unic şi indivizibil care să aibă aplicare dincolo de obligaţiile respective, prezente şi viitoare, ale celor două părţi implicate, în cadrul OMC şi să creeze, pe o perioadă de tranziţie compatibilă cu regulile OMC, o zonă euro-latino-americană de asociere globală interregională care, fără a exclude vreun sector, să ţină cont, în cel mai puţin restrictiv mod cu putinţă, de dimensiunea dezvoltării şi de sensibilitatea specifică a anumitor produse;

| z) | să acorde o atenţie sporită procesului de evaluare comun UE-CAN a integrării economice regionale a CAN, care conţine o serie de concluzii operaţionale concrete majore, care vizează intensificarea, dezvoltarea şi finalizarea realizării uniunii vamale şi a pieţei interne comune a CAN, care sunt esenţiale pentru negocierea şi finalizarea creării unei zone de liber schimb efectiv între cele două regiuni; |
| --- | --- |

z)

să acorde o atenţie sporită procesului de evaluare comun UE-CAN a integrării economice regionale a CAN, care conţine o serie de concluzii operaţionale concrete majore, care vizează intensificarea, dezvoltarea şi finalizarea realizării uniunii vamale şi a pieţei interne comune a CAN, care sunt esenţiale pentru negocierea şi finalizarea creării unei zone de liber schimb efectiv între cele două regiuni;

| aa) | să acorde o atenţie sporită elementului cel mai important în vederea reuşitei negocierilor, şi anume iniţiativelor prevăzute de CAN în vederea aprofundării integrării economice regionale şi mai ales acelor iniţiative referitoare la drepturile vamale aplicate produselor provenind din Uniunea Europeană, simplificării şi armonizării regimurilor vamale şi domeniului serviciilor şi transporturilor rutiere transfrontaliere; |
| --- | --- |

aa)

să acorde o atenţie sporită elementului cel mai important în vederea reuşitei negocierilor, şi anume iniţiativelor prevăzute de CAN în vederea aprofundării integrării economice regionale şi mai ales acelor iniţiative referitoare la drepturile vamale aplicate produselor provenind din Uniunea Europeană, simplificării şi armonizării regimurilor vamale şi domeniului serviciilor şi transporturilor rutiere transfrontaliere;

| ab) | să ofere posibilităţi noi şi reale de acces pe piaţa agricolă, care constituie un sector esenţial pentru dezvoltarea CAN, admiţând în acelaşi timp că flexibilitatea Uniunii în domeniul agricol trebuie să se subordoneze progreselor înregistrate în alte sectoare, precum accesul pe piaţă al produselor non-agricole şi al serviciilor, precum şi chestiunilor de natură agricolă, altele decât cele legate de accesul pe piaţă; |
| --- | --- |

ab)

să ofere posibilităţi noi şi reale de acces pe piaţa agricolă, care constituie un sector esenţial pentru dezvoltarea CAN, admiţând în acelaşi timp că flexibilitatea Uniunii în domeniul agricol trebuie să se subordoneze progreselor înregistrate în alte sectoare, precum accesul pe piaţă al produselor non-agricole şi al serviciilor, precum şi chestiunilor de natură agricolă, altele decât cele legate de accesul pe piaţă;

| ac) | să recunoască importanţa garantării accesului universal la serviciile esenţiale şi drepturile ţărilor de a legifera la nivel naţional, şi în consecinţă să poarte în mod prudent negocierile asupra liberalizării comerţului cu servicii în conformitate cu articolul V din GATS, pentru a avea ca rezultat ameliorări concrete în planul angajamentelor de liberalizare asumate şi respectate până în prezent şi să afirme necesitatea unui cadrul regulamentar clar şi previzibil; să evite prezentarea de propuneri sau acceptarea cererilor în domeniul sănătăţii publice şi al educaţiei; |
| --- | --- |

ac)

să recunoască importanţa garantării accesului universal la serviciile esenţiale şi drepturile ţărilor de a legifera la nivel naţional, şi în consecinţă să poarte în mod prudent negocierile asupra liberalizării comerţului cu servicii în conformitate cu articolul V din GATS, pentru a avea ca rezultat ameliorări concrete în planul angajamentelor de liberalizare asumate şi respectate până în prezent şi să afirme necesitatea unui cadrul regulamentar clar şi previzibil; să evite prezentarea de propuneri sau acceptarea cererilor în domeniul sănătăţii publice şi al educaţiei;

| ad) | să ceară Comisiei, dat fiind că mecanismele de soluţionare a litigiilor incluse în precedentele acorduri comerciale de acelaşi tip încheiate între Comunitatea Europeană şi alte ţări rămân nepuse în practică, să propună idei noi în vederea dezvoltării unui instrument bilateral de soluţionare a litigiilor, care să fie mai eficient şi care să permită adoptarea de decizii în cazul litigiilor apărute într-unul din domeniile care ţin de zona de liber schimb; |
| --- | --- |

ad)

să ceară Comisiei, dat fiind că mecanismele de soluţionare a litigiilor incluse în precedentele acorduri comerciale de acelaşi tip încheiate între Comunitatea Europeană şi alte ţări rămân nepuse în practică, să propună idei noi în vederea dezvoltării unui instrument bilateral de soluţionare a litigiilor, care să fie mai eficient şi care să permită adoptarea de decizii în cazul litigiilor apărute într-unul din domeniile care ţin de zona de liber schimb;

| ae) | să examineze cu atenţie necesitatea, pentru Uniunea Europeană şi America latină, de a tinde în principiu către atingerea punctului de convergenţă între diferitele acorduri în vigoare sau în curs de negociere dintre cele două regiuni, pentru a împiedica suprapunerea, din ce în ce mai accentuată, a numeroaselor compromisuri şi angajamente - bilaterale, regionale şi multilaterale — şi dispoziţii referitoare la liberalizarea din America Latină să nu genereze piedici neprevăzute în calea fluxului schimburilor şi investiţiilor; |
| --- | --- |

ae)

să examineze cu atenţie necesitatea, pentru Uniunea Europeană şi America latină, de a tinde în principiu către atingerea punctului de convergenţă între diferitele acorduri în vigoare sau în curs de negociere dintre cele două regiuni, pentru a împiedica suprapunerea, din ce în ce mai accentuată, a numeroaselor compromisuri şi angajamente - bilaterale, regionale şi multilaterale — şi dispoziţii referitoare la liberalizarea din America Latină să nu genereze piedici neprevăzute în calea fluxului schimburilor şi investiţiilor;

| af) | să prevadă, în liniile directoare ale negocierii, promovarea unui sistem care încurajează crearea întreprinderilor mici şi mijlocii ca elemente esenţiale ale dezvoltării economice, ale generării de locuri de muncă şi de confort social; pentru a lupta împotriva şomajului, să se pună accent pe dezvoltarea întreprinderilor mici şi mijlocii, graţie accesului la credite însoţite de condiţii liberale şi să se elaboreze programe de susţinere a întreprinderilor în domeniul inovaţiei; |
| --- | --- |

af)

să prevadă, în liniile directoare ale negocierii, promovarea unui sistem care încurajează crearea întreprinderilor mici şi mijlocii ca elemente esenţiale ale dezvoltării economice, ale generării de locuri de muncă şi de confort social; pentru a lupta împotriva şomajului, să se pună accent pe dezvoltarea întreprinderilor mici şi mijlocii, graţie accesului la credite însoţite de condiţii liberale şi să se elaboreze programe de susţinere a întreprinderilor în domeniul inovaţiei;

| ag) | să invite Comisia să furnizeze Parlamentului toate informaţiile, dacă este cazul, în mod confidenţial, privind recomandările sale referitoare la liniile directoare de negociere, precum şi privind directivele de negociere definitiv adoptate; |
| --- | --- |

ag)

să invite Comisia să furnizeze Parlamentului toate informaţiile, dacă este cazul, în mod confidenţial, privind recomandările sale referitoare la liniile directoare de negociere, precum şi privind directivele de negociere definitiv adoptate;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului şi, spre informare, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale Uniunii Europene şi ale Comunităţii Andine. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului şi, spre informare, Comisiei, precum şi guvernelor şi parlamentelor statelor membre ale Uniunii Europene şi ale Comunităţii Andine.

---

(1)  JO C 140 E din 13.6.2002, p. 569.

(2)  JO C 103 E din 29.4.2004, p. 543.

(3)  JO C 296 E din 6.12.2006, p. 123.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferinţe tarifare generalizate (JO L 169, 30.6.2005, p. 1).

(5)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(6)  Concluziile Consiliului „Afaceri generale şi relaţii externe” din 16 şi 17 octombrie 2006, document nr. 13735/06.

P6_TA(2007)0081

Persoane dispărute în Cipru

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2007 privind persoanele dispărute în Cipru

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţiile sale din 6 aprilie 1995 (1) privind situaţia persoanelor dispărute în Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale din 6 aprilie 1995 (1) privind situaţia persoanelor dispărute în Cipru,

| — | având în vedere rezoluţiile specifice ale Consiliului de Securitate şi ale Adunării Generale a Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Cipru şi iniţiativele internaţionale de anchetare a situaţiei persoanelor dispărute în Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile specifice ale Consiliului de Securitate şi ale Adunării Generale a Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Cipru şi iniţiativele internaţionale de anchetare a situaţiei persoanelor dispărute în Cipru,

| — | având în vedere hotărârea Curţii Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 10 mai 2001 (2) privind persoanele dispărute în Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curţii Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 10 mai 2001 (2) privind persoanele dispărute în Cipru,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât problema persoanelor dispărute (ciprioţi greci, ciprioţi turci, greci, turci şi alţii) este una exclusiv umanitară, inerentă dreptului rudelor persoanelor dispărute de a se interesa despre soarta acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât problema persoanelor dispărute (ciprioţi greci, ciprioţi turci, greci, turci şi alţii) este una exclusiv umanitară, inerentă dreptului rudelor persoanelor dispărute de a se interesa despre soarta acestora;

| B. | întrucât calvarul şi suferinţa familiilor persoanelor dispărute, care nu cunosc soarta apropiaţilor dispăruţi de zeci de ani, nu mai poate continua şi trebuie să înceteze, în cele din urmă; |
| --- | --- |

B.

întrucât calvarul şi suferinţa familiilor persoanelor dispărute, care nu cunosc soarta apropiaţilor dispăruţi de zeci de ani, nu mai poate continua şi trebuie să înceteze, în cele din urmă;

| C. | întrucât Comisia pentru persoanele dispărute (CMP) în Cipru a fost reactivată sub îndrumarea Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite şi s-au înregistrat progrese, deşi mici, în ceea ce priveşte exhumarea şi identificarea rămăşiţelor pământeşti; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia pentru persoanele dispărute (CMP) în Cipru a fost reactivată sub îndrumarea Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite şi s-au înregistrat progrese, deşi mici, în ceea ce priveşte exhumarea şi identificarea rămăşiţelor pământeşti;

| D. | întrucât Parlamentul European salută cooperarea constructivă între membrii C.M.P. ciprioţi greci şi ciprioţi turci, |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul European salută cooperarea constructivă între membrii C.M.P. ciprioţi greci şi ciprioţi turci,

| 1. | solicită părţilor implicate să coopereze în mod deschis şi corect pentru a grăbi încheierea anchetarea corespunzătoare în ceea ce priveşte soarta persoanelor dispărute în Cipru şi să pună integral în aplicare hotărârea CEDO din 10 mai 2001; |
| --- | --- |

1.

solicită părţilor implicate să coopereze în mod deschis şi corect pentru a grăbi încheierea anchetarea corespunzătoare în ceea ce priveşte soarta persoanelor dispărute în Cipru şi să pună integral în aplicare hotărârea CEDO din 10 mai 2001;

| 2. | solicită părţilor implicate şi tuturor celor care deţin sau ar putea deţine orice informaţii sau dovezi provenite din surse sau arhive personale, rapoarte de pe front sau registre din locuri de detenţie să le pună imediat la dispoziţia CMP; |
| --- | --- |

2.

solicită părţilor implicate şi tuturor celor care deţin sau ar putea deţine orice informaţii sau dovezi provenite din surse sau arhive personale, rapoarte de pe front sau registre din locuri de detenţie să le pună imediat la dispoziţia CMP;

| 3. | invită Consiliul şi Comisia să se implice activ în această problemă, să asigure, printre altele, asistenţă financiară CMP şi să ia toate măsurile necesare, împreună cu Secretarul General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, pentru punerea în aplicare a hotărârii sus-menţionate a CEDO şi a rezoluţiilor specifice ale Organizaţiei Naţiunilor Unite şi Parlamentului European. |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul şi Comisia să se implice activ în această problemă, să asigure, printre altele, asistenţă financiară CMP şi să ia toate măsurile necesare, împreună cu Secretarul General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, pentru punerea în aplicare a hotărârii sus-menţionate a CEDO şi a rezoluţiilor specifice ale Organizaţiei Naţiunilor Unite şi Parlamentului European.

| 4. | invită ca această chestiune să fie retrimisă comisiei competente în scopul de a urmări, în strânsă colaborare cu Comisia, evoluţia acesteia; solicită comisiei respective să raporteze periodic, primul raport urmând a fi depus în termen de şase luni; |
| --- | --- |

4.

invită ca această chestiune să fie retrimisă comisiei competente în scopul de a urmări, în strânsă colaborare cu Comisia, evoluţia acesteia; solicită comisiei respective să raporteze periodic, primul raport urmând a fi depus în termen de şase luni;

| 5. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite şi guvernelor din Cipru, Turcia, Grecia şi Regatul Unit al Marii Britanii. |
| --- | --- |

5.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite şi guvernelor din Cipru, Turcia, Grecia şi Regatul Unit al Marii Britanii.

---

(1)  JO C 109, 1.5.1995, p. 166.

(2)  Cipru c. Turciei [GC], nr. 25781/94 Culegere p. 2001-IV.

P6_TA(2007)0082

Constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind constrângerile insulare, naturale şi economice în contextul politicii regionale (2006/2106(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere dispoziţiile de reglementare a fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispoziţiile de reglementare a fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013,

| — | având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/702/CE a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind orientările strategice comunitare în materie de coeziune (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European de la Sevilla din 21-22 iunie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European de la Sevilla din 21-22 iunie 2002,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European de la Bruxelles din 14-15 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European de la Bruxelles din 14-15 decembrie 2006,

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 2 septembrie 2003 privind regiunile dezavantajate din punct de vedere structural (insule, regiuni muntoase, regiuni cu densitate scăzută a populaţiei) în contextul politicii de coeziune şi perspectivele instituţionale ale acestora (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 2 septembrie 2003 privind regiunile dezavantajate din punct de vedere structural (insule, regiuni muntoase, regiuni cu densitate scăzută a populaţiei) în contextul politicii de coeziune şi perspectivele instituţionale ale acestora (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 martie 2002 privind problemele regiunilor insulare din Uniunea Europeană în contextul extinderii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 martie 2002 privind problemele regiunilor insulare din Uniunea Europeană în contextul extinderii (3),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 iulie 2005 privind revizuirea orientărilor pentru ajutoarele de stat regionale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 iulie 2005 privind revizuirea orientărilor pentru ajutoarele de stat regionale (4),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0044/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0044/2007),

| A. | întrucât Parlamentul European a atras frecvent atenţia asupra situaţiei dificile în care se află insulele care se confruntă cu o serie de dezavantaje şi a subliniat necesitatea de a le ajuta să depăşească aceste dificultăţi şi de a reduce disparităţile regionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European a atras frecvent atenţia asupra situaţiei dificile în care se află insulele care se confruntă cu o serie de dezavantaje şi a subliniat necesitatea de a le ajuta să depăşească aceste dificultăţi şi de a reduce disparităţile regionale;

| B. | întrucât conceptele de ultraperiferic şi insular nu ar trebui confundate între ele, chiar dacă multe regiuni ultraperiferice sunt în acelaşi timp şi insule; întrucât trebuie să se facă o diferenţiere clară între dispoziţiile specifice de la articolul 299 din Tratatul CE, care reprezintă un temei juridic sigur pentru măsurile ce trebuie luate în vederea garantării unei compensaţii eficiente, menită să vină în ajutorul regiunilor ultraperiferice, şi dispoziţiile de la articolul 158 din Tratatul CE şi Declaraţia privind regiunile insulare din Tratatul de la Amsterdam, care nu au făcut niciodată obiectul unor dispoziţii de aplicare, creându-se astfel dezechilibre în materie de dezvoltare economică între partea centrală a Uniunii Europene, pe de o parte, şi insulele periferice, pe de altă parte; |
| --- | --- |

B.

întrucât conceptele de ultraperiferic şi insular nu ar trebui confundate între ele, chiar dacă multe regiuni ultraperiferice sunt în acelaşi timp şi insule; întrucât trebuie să se facă o diferenţiere clară între dispoziţiile specifice de la articolul 299 din Tratatul CE, care reprezintă un temei juridic sigur pentru măsurile ce trebuie luate în vederea garantării unei compensaţii eficiente, menită să vină în ajutorul regiunilor ultraperiferice, şi dispoziţiile de la articolul 158 din Tratatul CE şi Declaraţia privind regiunile insulare din Tratatul de la Amsterdam, care nu au făcut niciodată obiectul unor dispoziţii de aplicare, creându-se astfel dezechilibre în materie de dezvoltare economică între partea centrală a Uniunii Europene, pe de o parte, şi insulele periferice, pe de altă parte;

| C. | întrucât coeziunea este unul din obiectivele esenţiale ale Uniunii Europene, având ca scop asigurarea unei dezvoltări multicentrice şi armonioase, prin reducerea disparităţilor şi înlăturarea barierelor din calea dezvoltării, inclusiv a celor legate de handicapurile naturale şi geografice; |
| --- | --- |

C.

întrucât coeziunea este unul din obiectivele esenţiale ale Uniunii Europene, având ca scop asigurarea unei dezvoltări multicentrice şi armonioase, prin reducerea disparităţilor şi înlăturarea barierelor din calea dezvoltării, inclusiv a celor legate de handicapurile naturale şi geografice;

| D. | întrucât principiul de coeziune teritorială a fost consolidat în reglementările privind fondurile structurale pentru perioada 2007-2013 şi întrucât acest principiu constituie o parte integrantă a politicii de coeziune care trebuie păstrată şi consolidată în viitor şi are drept scop integrarea multicentrică a teritoriului Uniunii, pentru a permite egalitatea de şanse pentru toate regiunile şi populaţiile acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât principiul de coeziune teritorială a fost consolidat în reglementările privind fondurile structurale pentru perioada 2007-2013 şi întrucât acest principiu constituie o parte integrantă a politicii de coeziune care trebuie păstrată şi consolidată în viitor şi are drept scop integrarea multicentrică a teritoriului Uniunii, pentru a permite egalitatea de şanse pentru toate regiunile şi populaţiile acestora;

| E. | întrucât imigrarea ilegală pe mare constituie una dintre principalele probleme cu care se confruntă Uniunea Europeană şi întrucât, anul trecut, presiunea migraţiei a fost deosebit de puternică la frontierele maritime externe ale UE şi, în special, pe insulele din Marea Mediterană, care trebuie să suporte o povară disproporţionată doar din cauza poziţiei lor geografice; |
| --- | --- |

E.

întrucât imigrarea ilegală pe mare constituie una dintre principalele probleme cu care se confruntă Uniunea Europeană şi întrucât, anul trecut, presiunea migraţiei a fost deosebit de puternică la frontierele maritime externe ale UE şi, în special, pe insulele din Marea Mediterană, care trebuie să suporte o povară disproporţionată doar din cauza poziţiei lor geografice;

| F. | întrucât Consiliul European de la Bruxelles din 14-15 decembrie 2006, a subliniat că imigrarea trebuie abordată la nivel global şi că eforturile depuse până acum trebuie dublate, în special în unele regiuni insulare ale Uniunii, deoarece acestea constituie frontierele maritime şi rutele de migrare ale Uniunii, |
| --- | --- |

F.

întrucât Consiliul European de la Bruxelles din 14-15 decembrie 2006, a subliniat că imigrarea trebuie abordată la nivel global şi că eforturile depuse până acum trebuie dublate, în special în unele regiuni insulare ale Uniunii, deoarece acestea constituie frontierele maritime şi rutele de migrare ale Uniunii,

| 1. | consideră că insularitatea constituie, în acelaşi timp, o caracteristică geo-culturală, reprezentând un potenţial care poate fi pus în valoare într-o strategie de dezvoltare şi un handicap permanent, care adaugă o dificultate suplimentară în calea competitivităţii acestor regiuni; |
| --- | --- |

1.

consideră că insularitatea constituie, în acelaşi timp, o caracteristică geo-culturală, reprezentând un potenţial care poate fi pus în valoare într-o strategie de dezvoltare şi un handicap permanent, care adaugă o dificultate suplimentară în calea competitivităţii acestor regiuni;

| 2. | recunoaşte că un număr de dispoziţii concrete în favoarea regiunilor dezavantajate din punct de vedere structural au fost încorporate în noile reglementări privind fondurile structurale pentru perioada 2007- 2013; regretă totuşi că alte propuneri importante din partea Parlamentului, cum ar fi posibilitatea de a creşte rata de cofinanţare pentru zonele afectate de mai multe handicapuri geografice sau naturale, nu au fost acceptate de către Consiliu; |
| --- | --- |

2.

recunoaşte că un număr de dispoziţii concrete în favoarea regiunilor dezavantajate din punct de vedere structural au fost încorporate în noile reglementări privind fondurile structurale pentru perioada 2007- 2013; regretă totuşi că alte propuneri importante din partea Parlamentului, cum ar fi posibilitatea de a creşte rata de cofinanţare pentru zonele afectate de mai multe handicapuri geografice sau naturale, nu au fost acceptate de către Consiliu;

| 3. | invită Comisia să epuizeze toate posibilităţile cu privire la perioada de programare 2007-2013 legată de programele operaţionale din regiunile insulare, inclusiv cele de la obiectivul 2, dându-le acestora posibilitatea de a lua măsuri privind lucrările de infrastructură care sunt atât de necesare; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să epuizeze toate posibilităţile cu privire la perioada de programare 2007-2013 legată de programele operaţionale din regiunile insulare, inclusiv cele de la obiectivul 2, dându-le acestora posibilitatea de a lua măsuri privind lucrările de infrastructură care sunt atât de necesare;

| 4. | salută accentul pus pe dimensiunea teritorială a politicii de coeziune în cadrul noilor orientări strategice ale Comisiei pentru perioada 2007-2013; constată, în special, faptul că susţinerea diversificării economice a regiunilor cu handicapuri naturale figurează printre priorităţile următoarei perioade de programare; îndeamnă, prin urmare, autorităţile responsabile cu gestionarea din statele membre respective să ia în considerare pe deplin această prioritate în pregătirea cadrelor naţionale strategice de referinţă şi a programelor operaţionale; |
| --- | --- |

4.

salută accentul pus pe dimensiunea teritorială a politicii de coeziune în cadrul noilor orientări strategice ale Comisiei pentru perioada 2007-2013; constată, în special, faptul că susţinerea diversificării economice a regiunilor cu handicapuri naturale figurează printre priorităţile următoarei perioade de programare; îndeamnă, prin urmare, autorităţile responsabile cu gestionarea din statele membre respective să ia în considerare pe deplin această prioritate în pregătirea cadrelor naţionale strategice de referinţă şi a programelor operaţionale;

| 5. | invită Comisia să acorde o atenţie deosebită situaţiei insulelor şi a altor regiuni dezavantajate din punct de vedere structural şi să abordeze acest subiect în cel de-al patrulea Raport de coeziune; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să acorde o atenţie deosebită situaţiei insulelor şi a altor regiuni dezavantajate din punct de vedere structural şi să abordeze acest subiect în cel de-al patrulea Raport de coeziune;

| 6. | invită Comisia, în contextul programului de lucru al Reţelei Europene de Observare a Planificării Spaţiale (ESPON), să acorde o atenţie deosebită situaţiei regiunilor care se confruntă cu handicapuri naturale şi, în special, a insulelor; consideră că o cunoaştere solidă şi aprofundată a situaţiei din insule este esenţială pentru a se lua în considerare, în mod satisfăcător, caracteristicile acestora; îndeamnă statele membre să instituie mecanisme specifice care să permită colectarea la nivel local a datelor privind insulele, care vor fi înaintate ulterior ESPON; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia, în contextul programului de lucru al Reţelei Europene de Observare a Planificării Spaţiale (ESPON), să acorde o atenţie deosebită situaţiei regiunilor care se confruntă cu handicapuri naturale şi, în special, a insulelor; consideră că o cunoaştere solidă şi aprofundată a situaţiei din insule este esenţială pentru a se lua în considerare, în mod satisfăcător, caracteristicile acestora; îndeamnă statele membre să instituie mecanisme specifice care să permită colectarea la nivel local a datelor privind insulele, care vor fi înaintate ulterior ESPON;

| 7. | invită Comisia să actualizeze informaţiile statistice pe care le-a obţinut în cadrul tuturor studiilor din 2003 privind insulele; consideră că activitatea următoare ar trebui orientată spre definirea unor indicatori statistici mai pertinenţi pentru a oferi o imagine statistică distinctă a gradului de dezvoltare şi o mai bună înţelegere a regiunilor cu handicapuri geografice şi naturale şi, în special, a cazurilor în care există dificultăţi acumulate, precum lanţuri muntoase, grupări de insule şi dublu caracter insular; subliniază că aceşti indicatori ar trebui să permită, de asemenea, o mai bună evaluare a diferenţelor dintre aceste regiuni şi restul Uniunii, precum şi o evaluare a disparităţilor existente în cadrul acestor regiuni; invită Comisia să înregistreze şi să prezinte periodic un raport cu privire la aceşti indicatori, împreună cu exemple de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să actualizeze informaţiile statistice pe care le-a obţinut în cadrul tuturor studiilor din 2003 privind insulele; consideră că activitatea următoare ar trebui orientată spre definirea unor indicatori statistici mai pertinenţi pentru a oferi o imagine statistică distinctă a gradului de dezvoltare şi o mai bună înţelegere a regiunilor cu handicapuri geografice şi naturale şi, în special, a cazurilor în care există dificultăţi acumulate, precum lanţuri muntoase, grupări de insule şi dublu caracter insular; subliniază că aceşti indicatori ar trebui să permită, de asemenea, o mai bună evaluare a diferenţelor dintre aceste regiuni şi restul Uniunii, precum şi o evaluare a disparităţilor existente în cadrul acestor regiuni; invită Comisia să înregistreze şi să prezinte periodic un raport cu privire la aceşti indicatori, împreună cu exemple de cele mai bune practici;

| 8. | recunoaşte atenţia pe care o acordă Comisia situaţiei speciale a insulelor şi regiunilor periferice în cadrul orientărilor cu privire la ajutorul regional naţional pentru 2007-2013 şi în orientările privind ajutorul de stat şi capitalul de risc pentru IMM-uri; consideră, cu toate acestea, că, pentru a aborda în mod satisfăcător dezavantajul permanent al acestor teritorii, ar trebui să existe o mai mare flexibilitate în punerea în aplicare a politicilor existente şi a celor viitoare privind ajutorul de stat, fără ca această flexibilitate să cauzeze denaturări inacceptabile ale pieţei în cadrul Uniunii Europene; solicită Comisiei să-şi revizuiască modul de abordare, astfel încât să ia în considerare, în mai mare măsură, nevoia insulelor de a-şi exercita accesul la piaţa internă, în aceeaşi măsură ca şi regiunile continentale; consideră, în această privinţă, că legături îmbunătăţite de transport ar trebui să constituie o acţiune prioritară în aceste domeniu, în special în cazul porturilor şi aeroporturilor; |
| --- | --- |

8.

recunoaşte atenţia pe care o acordă Comisia situaţiei speciale a insulelor şi regiunilor periferice în cadrul orientărilor cu privire la ajutorul regional naţional pentru 2007-2013 şi în orientările privind ajutorul de stat şi capitalul de risc pentru IMM-uri; consideră, cu toate acestea, că, pentru a aborda în mod satisfăcător dezavantajul permanent al acestor teritorii, ar trebui să existe o mai mare flexibilitate în punerea în aplicare a politicilor existente şi a celor viitoare privind ajutorul de stat, fără ca această flexibilitate să cauzeze denaturări inacceptabile ale pieţei în cadrul Uniunii Europene; solicită Comisiei să-şi revizuiască modul de abordare, astfel încât să ia în considerare, în mai mare măsură, nevoia insulelor de a-şi exercita accesul la piaţa internă, în aceeaşi măsură ca şi regiunile continentale; consideră, în această privinţă, că legături îmbunătăţite de transport ar trebui să constituie o acţiune prioritară în aceste domeniu, în special în cazul porturilor şi aeroporturilor;

| 9. | invită Comisia să studieze posibilitatea de a permite acordarea de ajutoare de stat regiunilor insulare în care costurile energiei şi combustibilului afectează evident în mod negativ competitivitatea comunităţilor locale; consideră, în special, că fluctuaţiile semnificative ale preţului combustibilului pot îngreuna, în mod semnificativ, transportul dintre regiunile insulare şi Europa continentală; consideră că, în viitoarele orientări privind ajutorul de stat regional, un regim care să permită ajutoare operaţionale ar trebui să fie extins la toate regiunile insulare care nu sunt state insulare sau insule continentale; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să studieze posibilitatea de a permite acordarea de ajutoare de stat regiunilor insulare în care costurile energiei şi combustibilului afectează evident în mod negativ competitivitatea comunităţilor locale; consideră, în special, că fluctuaţiile semnificative ale preţului combustibilului pot îngreuna, în mod semnificativ, transportul dintre regiunile insulare şi Europa continentală; consideră că, în viitoarele orientări privind ajutorul de stat regional, un regim care să permită ajutoare operaţionale ar trebui să fie extins la toate regiunile insulare care nu sunt state insulare sau insule continentale;

| 10. | invită Comisia să iniţieze şi să prezinte periodic Parlamentului un studiu de „evaluare a nevoilor speciale” ale regiunilor insulare, care să ia în considerare chestiuni de interes specific pentru insule şi să propună măsuri pentru a le soluţiona; consideră că o astfel de evaluare ar trebui să se concentreze, în special, pe impactul punerii în aplicare a politicii regionale asupra insulelor, inclusiv asupra nivelurilor de investiţii, amploarea activităţii economice, şomaj, infrastructura de transport (în special porturile şi aeroporturile), presiunile exercitate asupra mediului înconjurător şi nivelul general de integrare economică şi socială a insulelor în cadrul pieţei interne; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să iniţieze şi să prezinte periodic Parlamentului un studiu de „evaluare a nevoilor speciale” ale regiunilor insulare, care să ia în considerare chestiuni de interes specific pentru insule şi să propună măsuri pentru a le soluţiona; consideră că o astfel de evaluare ar trebui să se concentreze, în special, pe impactul punerii în aplicare a politicii regionale asupra insulelor, inclusiv asupra nivelurilor de investiţii, amploarea activităţii economice, şomaj, infrastructura de transport (în special porturile şi aeroporturile), presiunile exercitate asupra mediului înconjurător şi nivelul general de integrare economică şi socială a insulelor în cadrul pieţei interne;

| 11. | invită statele membre să asigure o protecţie eficientă a caracteristicilor speciale de mediu, culturale şi sociale ale regiunilor insulare, prin intermediul unor măsuri precum elaborarea de planuri adecvate de dezvoltare regională şi controlarea activităţii de construcţii şi, în plus, să adopte, în cooperare cu Comisia, programe integrate de protejare a patrimoniului cultural şi a resurselor de mediu; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să asigure o protecţie eficientă a caracteristicilor speciale de mediu, culturale şi sociale ale regiunilor insulare, prin intermediul unor măsuri precum elaborarea de planuri adecvate de dezvoltare regională şi controlarea activităţii de construcţii şi, în plus, să adopte, în cooperare cu Comisia, programe integrate de protejare a patrimoniului cultural şi a resurselor de mediu;

| 12. | aprobă abordarea transsectorială de punere în aplicare a politicilor comunitare, după cum se reflectă în Cartea verde a Comisiei intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune: o viziune europeană privind oceanele şi mările” şi insistă ca această abordare să fie aplicată în primul rând insulelor care reprezintă o parte esenţială a dimensiunii maritime a Europei; invită Comisia să extindă abordarea transsectorială în cadrul altor politici, astfel încât acestea să ia în considerare circumstanţele specifice ale regiunilor insulare, sprijinind astfel capacitatea acestor regiuni de a se integra pe deplin şi de a profita de avantajele pieţei interne şi ale Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

12.

aprobă abordarea transsectorială de punere în aplicare a politicilor comunitare, după cum se reflectă în Cartea verde a Comisiei intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune: o viziune europeană privind oceanele şi mările” şi insistă ca această abordare să fie aplicată în primul rând insulelor care reprezintă o parte esenţială a dimensiunii maritime a Europei; invită Comisia să extindă abordarea transsectorială în cadrul altor politici, astfel încât acestea să ia în considerare circumstanţele specifice ale regiunilor insulare, sprijinind astfel capacitatea acestor regiuni de a se integra pe deplin şi de a profita de avantajele pieţei interne şi ale Strategiei de la Lisabona;

| 13. | atrage în mod deosebit atenţia asupra insulelor care se află departe de marile centre de populaţie şi care, din acest motiv, întâmpină dificultăţi legate de acces şi furnizarea de servicii şi suportă costuri mai mari, în special pentru transport, situaţie care le plasează pe o poziţie dezavantajoasă din punct de vedere competitiv; |
| --- | --- |

13.

atrage în mod deosebit atenţia asupra insulelor care se află departe de marile centre de populaţie şi care, din acest motiv, întâmpină dificultăţi legate de acces şi furnizarea de servicii şi suportă costuri mai mari, în special pentru transport, situaţie care le plasează pe o poziţie dezavantajoasă din punct de vedere competitiv;

| 14. | încurajează eforturile depuse în vederea unei politici maritime comunitare globale, care va fi extinsă dincolo de frontierele juridice ale UE şi care va stabili astfel, prin locaţia geopolitică avantajoasă a insulelor Comunităţii, puternice relaţii comerciale, economice, politice şi de cooperare tehnică (schimb de cunoştinţe şi de experienţă) cu ţările vecine, bazate pe legislaţia maritimă internaţională, respect şi beneficii reciproce; |
| --- | --- |

14.

încurajează eforturile depuse în vederea unei politici maritime comunitare globale, care va fi extinsă dincolo de frontierele juridice ale UE şi care va stabili astfel, prin locaţia geopolitică avantajoasă a insulelor Comunităţii, puternice relaţii comerciale, economice, politice şi de cooperare tehnică (schimb de cunoştinţe şi de experienţă) cu ţările vecine, bazate pe legislaţia maritimă internaţională, respect şi beneficii reciproce;

| 15. | consideră că insulele se confruntă cu costuri mai mari decât media pe cap de locuitor în ceea ce priveşte infrastructura de transport şi de mediu, precum şi în ceea ce priveşte nevoile lor energetice şi întâmpină deseori dificultăţi în ceea ce priveşte punerea în aplicare a anumitor părţi din acquis-ul comunitar care este posibil să nu fi luat complet în considerare specificul acestora; invită, în consecinţă, Comisia să adopte o abordare mai flexibilă faţă de insule, cu privire la formularea politicilor şi la legislaţie, punerea în aplicare a acesteia putând fi extrem de dificilă pentru insule; |
| --- | --- |

15.

consideră că insulele se confruntă cu costuri mai mari decât media pe cap de locuitor în ceea ce priveşte infrastructura de transport şi de mediu, precum şi în ceea ce priveşte nevoile lor energetice şi întâmpină deseori dificultăţi în ceea ce priveşte punerea în aplicare a anumitor părţi din acquis-ul comunitar care este posibil să nu fi luat complet în considerare specificul acestora; invită, în consecinţă, Comisia să adopte o abordare mai flexibilă faţă de insule, cu privire la formularea politicilor şi la legislaţie, punerea în aplicare a acesteia putând fi extrem de dificilă pentru insule;

| 16. | solicită Comisiei să înfiinţeze, în cadrul Direcţiei Generale pentru Politică Regională, o unitate administrativă pentru insule, similară cu unitatea administrativă existentă pentru regiunile ultraperiferice, pentru a se asigura că specificul şi nevoile insulelor şi ale populaţiilor permanente şi sezoniere ale acestora sunt luate sistematic în considerare în elaborarea de politici al căror scop este de a ajunge la coeziune socială, economică şi teritorială şi în punerea în aplicare a măsurilor, în special în domeniul transportului, al energiei, al asigurării de rezerve adecvate de apă, al supravegherii zonelor de graniţă regională şi al protecţiei mediului insular fragil; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să înfiinţeze, în cadrul Direcţiei Generale pentru Politică Regională, o unitate administrativă pentru insule, similară cu unitatea administrativă existentă pentru regiunile ultraperiferice, pentru a se asigura că specificul şi nevoile insulelor şi ale populaţiilor permanente şi sezoniere ale acestora sunt luate sistematic în considerare în elaborarea de politici al căror scop este de a ajunge la coeziune socială, economică şi teritorială şi în punerea în aplicare a măsurilor, în special în domeniul transportului, al energiei, al asigurării de rezerve adecvate de apă, al supravegherii zonelor de graniţă regională şi al protecţiei mediului insular fragil;

| 17. | doreşte o exploatare mai intensă, de către Comisie, a posibilităţii oferite de Tratatul CE de adaptare a politicilor comunitare care pot avea repercusiuni negative asupra dezvoltării economice, sociale şi teritoriale a acestor regiuni, în scopul de a remedia, cât mai concret posibil, problemele majore care afectează fiecare regiune sau grup de regiuni insulare; |
| --- | --- |

17.

doreşte o exploatare mai intensă, de către Comisie, a posibilităţii oferite de Tratatul CE de adaptare a politicilor comunitare care pot avea repercusiuni negative asupra dezvoltării economice, sociale şi teritoriale a acestor regiuni, în scopul de a remedia, cât mai concret posibil, problemele majore care afectează fiecare regiune sau grup de regiuni insulare;

| 18. | consideră că ar trebui acordată o atenţie deosebită acelor sectoare de activitate economică care sunt predominante pe insule, în special agricultura, pescuitul, turismul şi meşteşugurile; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că iniţiativele sale politice iau în considerare, într-o măsură din ce în ce mai mare, nevoile specifice ale insulelor din aceste regiuni; |
| --- | --- |

18.

consideră că ar trebui acordată o atenţie deosebită acelor sectoare de activitate economică care sunt predominante pe insule, în special agricultura, pescuitul, turismul şi meşteşugurile; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că iniţiativele sale politice iau în considerare, într-o măsură din ce în ce mai mare, nevoile specifice ale insulelor din aceste regiuni;

| 19. | invită Comisia să analizeze modul în care trebuie adaptat testul „investitor de piaţă” pentru ajutorul de stat, astfel încât să reflecte realităţile vieţii din insule şi din alte regiuni îndepărtate, unde poate fi imposibil de găsit sau evaluat un investitor de piaţă, având în vedere că este posibil sa nu existe niciunul în regiunea respectivă; este foarte puţin probabil ca nivelul mediu al câştigurilor dintr-un sector dat să fie atins din cauza mărimii mici şi a naturii îndepărtate a acestor pieţe, făcând astfel acest test nefuncţional pentru insulele îndepărtate; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să analizeze modul în care trebuie adaptat testul „investitor de piaţă” pentru ajutorul de stat, astfel încât să reflecte realităţile vieţii din insule şi din alte regiuni îndepărtate, unde poate fi imposibil de găsit sau evaluat un investitor de piaţă, având în vedere că este posibil sa nu existe niciunul în regiunea respectivă; este foarte puţin probabil ca nivelul mediu al câştigurilor dintr-un sector dat să fie atins din cauza mărimii mici şi a naturii îndepărtate a acestor pieţe, făcând astfel acest test nefuncţional pentru insulele îndepărtate;

| 20. | invită Comisia să examineze, în special, impactul schimbărilor climatice asupra regiunilor insulare şi, mai ales, exacerbarea problemelor existente, cum ar fi seceta, pentru a promova, în cooperare cu statele membre, dezvoltarea şi aplicarea unor tehnologii adecvate sau a altor măsuri pentru abordarea acestor probleme; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să examineze, în special, impactul schimbărilor climatice asupra regiunilor insulare şi, mai ales, exacerbarea problemelor existente, cum ar fi seceta, pentru a promova, în cooperare cu statele membre, dezvoltarea şi aplicarea unor tehnologii adecvate sau a altor măsuri pentru abordarea acestor probleme;

| 21. | invită Comisia să reexamineze condiţiile privind contractele de achiziţii publice legate de transport, pentru a elimina orice bariere în ceea ce priveşte respectarea obligaţiilor de a furniza servicii publice în vederea facilitării legăturilor de transport cu regiunile insulare; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să reexamineze condiţiile privind contractele de achiziţii publice legate de transport, pentru a elimina orice bariere în ceea ce priveşte respectarea obligaţiilor de a furniza servicii publice în vederea facilitării legăturilor de transport cu regiunile insulare;

| 22. | invită Comisia să acorde prioritate securităţii energetice a insulelor şi finanţării pentru dezvoltarea şi punerea în aplicare a proiectelor pentru producerea de energie folosind noile tehnologii şi sursele de energie regenerabilă şi să promoveze utilizarea eficientă a energiei, protejând, în acelaşi timp, mediul înconjurător şi frumuseţea naturală a acestuia; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să acorde prioritate securităţii energetice a insulelor şi finanţării pentru dezvoltarea şi punerea în aplicare a proiectelor pentru producerea de energie folosind noile tehnologii şi sursele de energie regenerabilă şi să promoveze utilizarea eficientă a energiei, protejând, în acelaşi timp, mediul înconjurător şi frumuseţea naturală a acestuia;

| 23. | încurajează comunităţile insulare să utilizeze euroregiunile sau reţele europene similare pentru gestionarea cooperării interregionale şi schimbul de bune practici, precum şi pentru dezvoltarea proiectelor transfrontaliere şi pentru o mai bună integrare a comunităţilor insulare în zonele economice învecinate; |
| --- | --- |

23.

încurajează comunităţile insulare să utilizeze euroregiunile sau reţele europene similare pentru gestionarea cooperării interregionale şi schimbul de bune practici, precum şi pentru dezvoltarea proiectelor transfrontaliere şi pentru o mai bună integrare a comunităţilor insulare în zonele economice învecinate;

| 24. | încurajează comunităţile insulare să utilizeze facilităţile financiare şi de gestiune oferite de JASPERS (Programul de asistenţă comună pentru susţinerea proiectelor în regiunile europene) şi JEREMIE (Programul de resurse europene comune pentru întreprinderi mici şi mijlocii), în scopul de a utiliza resursele disponibile de dezvoltare regională şi de a promova creşterea microîntreprinderilor şi a IMM-urilor, încurajând diversificarea economiilor insulare şi promovând creşterea esenţială prin dezvoltarea durabilă; încurajează, în continuare, punerea în aplicare la nivel local, regional, naţional şi european a iniţiativei „o mai bună legislaţie” care să aibă în vedere, printre altele, simplificarea cerinţelor administrative, în special în ceea ce priveşte depunerea şi evaluarea cererilor pentru ajutor financiar; |
| --- | --- |

24.

încurajează comunităţile insulare să utilizeze facilităţile financiare şi de gestiune oferite de JASPERS (Programul de asistenţă comună pentru susţinerea proiectelor în regiunile europene) şi JEREMIE (Programul de resurse europene comune pentru întreprinderi mici şi mijlocii), în scopul de a utiliza resursele disponibile de dezvoltare regională şi de a promova creşterea microîntreprinderilor şi a IMM-urilor, încurajând diversificarea economiilor insulare şi promovând creşterea esenţială prin dezvoltarea durabilă; încurajează, în continuare, punerea în aplicare la nivel local, regional, naţional şi european a iniţiativei „o mai bună legislaţie” care să aibă în vedere, printre altele, simplificarea cerinţelor administrative, în special în ceea ce priveşte depunerea şi evaluarea cererilor pentru ajutor financiar;

| 25. | recunoaşte rezultatul pozitiv obţinut cu privire la punerea în aplicare, pentru prima dată, a unor resurse europene pentru controlul graniţelor şi salută propunerea recentă a Comisiei privind un regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unui mecanism de creare a echipelor de intervenţie rapidă la frontieră (COM(2006)0401), cu scopul de a oferi asistenţă operaţională şi tehnică rapidă oricărui stat membru care solicită acest lucru; consideră, cu toate acestea, că activităţile acestor echipe vor fi eficiente numai dacă au o competenţă definită în virtutea sarcinilor Agenţiei Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Uniunii Europene (FRONTEX); îndeamnă Comisia să examineze necesitatea înfiinţării unui organ european de pază de coastă care să asiste, în paralel, acele regiuni şi statele membre în monitorizarea frontierelor externe ale UE; |
| --- | --- |

25.

recunoaşte rezultatul pozitiv obţinut cu privire la punerea în aplicare, pentru prima dată, a unor resurse europene pentru controlul graniţelor şi salută propunerea recentă a Comisiei privind un regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unui mecanism de creare a echipelor de intervenţie rapidă la frontieră (COM(2006)0401), cu scopul de a oferi asistenţă operaţională şi tehnică rapidă oricărui stat membru care solicită acest lucru; consideră, cu toate acestea, că activităţile acestor echipe vor fi eficiente numai dacă au o competenţă definită în virtutea sarcinilor Agenţiei Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Uniunii Europene (FRONTEX); îndeamnă Comisia să examineze necesitatea înfiinţării unui organ european de pază de coastă care să asiste, în paralel, acele regiuni şi statele membre în monitorizarea frontierelor externe ale UE;

| 26. | îşi reafirmă sprijinul pentru iniţiativele şi activităţile întreprinse de FRONTEX şi solicită ca aceasta să monitorizeze permanent impactul imigraţiei ilegale asupra comunităţilor insulare; invită Comisia şi FRONTEX să ia imediat măsuri de sprijinire a insulelor, pentru a atenua presiunea imediată legată de confruntarea cu această problemă, asigurând în acelaşi timp respectarea drepturilor omului; invită Comisia şi Consiliul să se asigure că sunt puse la dispoziţie resursele necesare pentru o acţiune rapidă şi eficientă; subliniază, în continuare, importanţa unei coordonări şi cooperări mai puternice şi mai strânse între insule şi nevoia unei mai puternice implicări din partea acestor regiuni în combaterea imigraţiei ilegale; |
| --- | --- |

26.

îşi reafirmă sprijinul pentru iniţiativele şi activităţile întreprinse de FRONTEX şi solicită ca aceasta să monitorizeze permanent impactul imigraţiei ilegale asupra comunităţilor insulare; invită Comisia şi FRONTEX să ia imediat măsuri de sprijinire a insulelor, pentru a atenua presiunea imediată legată de confruntarea cu această problemă, asigurând în acelaşi timp respectarea drepturilor omului; invită Comisia şi Consiliul să se asigure că sunt puse la dispoziţie resursele necesare pentru o acţiune rapidă şi eficientă; subliniază, în continuare, importanţa unei coordonări şi cooperări mai puternice şi mai strânse între insule şi nevoia unei mai puternice implicări din partea acestor regiuni în combaterea imigraţiei ilegale;

| 27. | invită Comisia să pună accent în special pe dezvoltarea interconexiunilor în bandă largă şi să promoveze măsurile menite să soluţioneze dificultăţile specifice ale furnizării de servicii în regiunile insulare, cum ar fi asistenţa medicală şi serviciile medicale online, serviciile de guvernare electronică şi cele pentru cetăţeni; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să pună accent în special pe dezvoltarea interconexiunilor în bandă largă şi să promoveze măsurile menite să soluţioneze dificultăţile specifice ale furnizării de servicii în regiunile insulare, cum ar fi asistenţa medicală şi serviciile medicale online, serviciile de guvernare electronică şi cele pentru cetăţeni;

| 28. | consideră că turismul reprezintă o sursă principală de câştiguri pentru majoritatea insulelor, având o influenţă directă asupra dezvoltării altor sectoare (agricultura, comerţul, serviciile, pescuitul), şi că este imperativ să se aplice o politică integrată care să poată asigura durabilitatea turismului insular; consideră că această politică trebuie să fie însoţită de o campanie de informare europeană, bine organizată, adresată cetăţenilor europeni, prin crearea unei mărci de calitate şi de origine insulară, şi de apariţia sau dezvoltarea ulterioară a altor sectoare de activitate pe insule; din această perspectivă, invită Comisia să efectueze o analiză transsectorială, acordând o atenţie deosebită oportunităţilor pentru susţinerea turismului durabil în cadrul strategiilor regionale ale insulelor care se află departe de centrele de populaţie; |
| --- | --- |

28.

consideră că turismul reprezintă o sursă principală de câştiguri pentru majoritatea insulelor, având o influenţă directă asupra dezvoltării altor sectoare (agricultura, comerţul, serviciile, pescuitul), şi că este imperativ să se aplice o politică integrată care să poată asigura durabilitatea turismului insular; consideră că această politică trebuie să fie însoţită de o campanie de informare europeană, bine organizată, adresată cetăţenilor europeni, prin crearea unei mărci de calitate şi de origine insulară, şi de apariţia sau dezvoltarea ulterioară a altor sectoare de activitate pe insule; din această perspectivă, invită Comisia să efectueze o analiză transsectorială, acordând o atenţie deosebită oportunităţilor pentru susţinerea turismului durabil în cadrul strategiilor regionale ale insulelor care se află departe de centrele de populaţie;

| 29. | propune Comisiei şi celorlalte instituţii să desemneze anul 2010 drept Anul european al insulelor; |
| --- | --- |

29.

propune Comisiei şi celorlalte instituţii să desemneze anul 2010 drept Anul european al insulelor;

| 30. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei. |
| --- | --- |

30.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei.

---

(1)  JO L 291, 21.10.2006, p. 11.

(2)  JO C 76 E, 25.3.2004, p. 111.

(3)  JO C 192, 12.8.2002, p. 42.

(4)  JO C 31, 07.2.2006, p. 25.

P6_TA(2007)0083

Autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind autorităţile locale şi cooperarea pentru dezvoltare (2006/2235(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 179 din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 179 din Tratatul CE,

| — | având în vedere Declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (1), din 20 decembrie 2005, declaraţie care defineşte asumarea şi parteneriatul ca prime principii comune ale cooperării pentru dezvoltare, prin intermediul căreia semnatarii săi se angajează să susţină descentralizarea şi buna guvernare şi care încurajează „o participare sporită autorităţilor locale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia comună a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (1), din 20 decembrie 2005, declaraţie care defineşte asumarea şi parteneriatul ca prime principii comune ale cooperării pentru dezvoltare, prin intermediul căreia semnatarii săi se angajează să susţină descentralizarea şi buna guvernare şi care încurajează „o participare sporită autorităţilor locale”,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de creare a unui instrument de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2006 de creare a unui instrument de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (2),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe şi Pacific (ACP), pe de o parte, şi Comunitatea Europeană şi statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (3), astfel cum a fost modificat de Acordul de modificare a Acordului de parteneriat, semnat la Luxemburg, la 25 iunie 2005 (4) („Acordul de la Cotonou”) şi, în special, articolele 4 şi 28, articolul 30 alineatul (2), articolul 43 alineatul (4) şi articolul 58 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe şi Pacific (ACP), pe de o parte, şi Comunitatea Europeană şi statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (3), astfel cum a fost modificat de Acordul de modificare a Acordului de parteneriat, semnat la Luxemburg, la 25 iunie 2005 (4) („Acordul de la Cotonou”) şi, în special, articolele 4 şi 28, articolul 30 alineatul (2), articolul 43 alineatul (4) şi articolul 58 alineatul (2),

| — | având în vedere Carta Congresului autorităţilor locale şi regionale din Europa (CLRAE), adoptată de Comitetul de Miniştri al Consiliului Europei la 14 ianuarie 1994 în cadrul celei de-a 56-a reuniuni a delegaţilor miniştrilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Congresului autorităţilor locale şi regionale din Europa (CLRAE), adoptată de Comitetul de Miniştri al Consiliului Europei la 14 ianuarie 1994 în cadrul celei de-a 56-a reuniuni a delegaţilor miniştrilor,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor din 25 ianuarie 2006 intitulată „Programul tematic „Actori nestatali şi autorităţi locale în dezvoltare”” care reafirmă faptul că autorităţile locale sunt actori cu drepturi depline în dezvoltare şi propune implicarea acestora (...) „în procesul de dezvoltare, inclusiv prin dialog şi sprijin financiar” (COM(2006)0019), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor din 25 ianuarie 2006 intitulată „Programul tematic „Actori nestatali şi autorităţi locale în dezvoltare”” care reafirmă faptul că autorităţile locale sunt actori cu drepturi depline în dezvoltare şi propune implicarea acestora (...) „în procesul de dezvoltare, inclusiv prin dialog şi sprijin financiar” (COM(2006)0019),

| — | vând în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 12 octombrie 2005 intitulată „Strategia UE pentru Africa: spre un pact euro-african pentru accelerarea dezvoltării în Africa”, (strategie adoptată de Consiliul European din 15-16 decembrie 2005, comunicare în care Comisia se angajează să sprijine descentralizarea şi să dezvolte capacităţile autorităţilor locale, subliniind importanţa strategică a parteneriatului şi a înfrăţirii dintre oraşele şi municipalităţile europene şi africane, în vederea îndeplinirii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) şi a promovării condiţiilor necesare pentru îndeplinirea acestora (COM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

vând în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 12 octombrie 2005 intitulată „Strategia UE pentru Africa: spre un pact euro-african pentru accelerarea dezvoltării în Africa”, (strategie adoptată de Consiliul European din 15-16 decembrie 2005, comunicare în care Comisia se angajează să sprijine descentralizarea şi să dezvolte capacităţile autorităţilor locale, subliniind importanţa strategică a parteneriatului şi a înfrăţirii dintre oraşele şi municipalităţile europene şi africane, în vederea îndeplinirii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) şi a promovării condiţiilor necesare pentru îndeplinirea acestora (COM(2005)0489),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 20 octombrie 2003 privind guvernarea şi dezvoltarea, prin care buna guvernare este definită ca domeniu prioritar al cooperării europene (COM(2003)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 20 octombrie 2003 privind guvernarea şi dezvoltarea, prin care buna guvernare este definită ca domeniu prioritar al cooperării europene (COM(2003)0615),

| — | având în vedere Nota de orientare a Comisiei către departamentele din cadrul DG DEV (Direcţia Generală Dezvoltare) şi delegaţiile în ţările ACP-ALA-MED şi TECE (Africa, zona Caraibelor şi Pacific — America Latină şi Asia — Mediteraneană şi — Europa centrală şi de est) din 23 decembrie 1999 (DEV/1424/2000), care preconizează „participarea în amonte a actorilor descentralizaţi în formularea de politici şi programare” şi propune un ghid operaţional pentru delegaţiile în toate ţările în curs de dezvoltare (TCD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Nota de orientare a Comisiei către departamentele din cadrul DG DEV (Direcţia Generală Dezvoltare) şi delegaţiile în ţările ACP-ALA-MED şi TECE (Africa, zona Caraibelor şi Pacific — America Latină şi Asia — Mediteraneană şi — Europa centrală şi de est) din 23 decembrie 1999 (DEV/1424/2000), care preconizează „participarea în amonte a actorilor descentralizaţi în formularea de politici şi programare” şi propune un ghid operaţional pentru delegaţiile în toate ţările în curs de dezvoltare (TCD),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1659/98 al Consiliului din 17 iulie 1998 privind cooperarea descentralizată (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1659/98 al Consiliului din 17 iulie 1998 privind cooperarea descentralizată (5),

| — | având în vedere linia bugetară B7-6002 intitulată „cooperarea descentralizată”, al cărei scop este promovarea acestei abordări în toate TCD, |
| --- | --- |

—

având în vedere linia bugetară B7-6002 intitulată „cooperarea descentralizată”, al cărei scop este promovarea acestei abordări în toate TCD,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 noiembrie 2005 privind „Cooperarea descentralizată în reforma politicii de dezvoltare a UE” (CdR 224/2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 noiembrie 2005 privind „Cooperarea descentralizată în reforma politicii de dezvoltare a UE” (CdR 224/2005),

| — | având în vedere Declaraţia finală a şefilor de stat şi de guvern privind ODM la cea de- 60-a Adunare Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite, din septembrie 2005, care subliniază „rolul important al autorităţilor locale în îndeplinirea [...] ODM”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia finală a şefilor de stat şi de guvern privind ODM la cea de- 60-a Adunare Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite, din septembrie 2005, care subliniază „rolul important al autorităţilor locale în îndeplinirea [...] ODM”,

| — | având în vedere raportul A/59/354 al Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, prezentat la cea de-a 59-a Adunare Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 13 septembrie 2004, care recunoaşte rolul autorităţilor locale şi al reţelelor globale de autorităţi locale, în special Organizaţia mondială a Oraşele şi Administraţiile Locale Unite (UCLG), ca unul dintre principalii parteneri ai ONU în materie de dezvoltare şi chestiuni umanitare la nivel local, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul A/59/354 al Secretarului General al Organizaţiei Naţiunilor Unite, prezentat la cea de-a 59-a Adunare Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 13 septembrie 2004, care recunoaşte rolul autorităţilor locale şi al reţelelor globale de autorităţi locale, în special Organizaţia mondială a Oraşele şi Administraţiile Locale Unite (UCLG), ca unul dintre principalii parteneri ai ONU în materie de dezvoltare şi chestiuni umanitare la nivel local,

| — | având în vedere Declaraţia finală a miniştrilor şi reprezentanţilor guvernelor la cel de-al patrulea Forum mondial privind apa (care a avut loc în Mexic, la 16-22 martie 2006), care afirmă că colaborarea eficientă cu autorităţile locale reprezintă un factor-cheie pentru a face faţă provocărilor legate de resursele de apă şi a îndeplini ODM, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia finală a miniştrilor şi reprezentanţilor guvernelor la cel de-al patrulea Forum mondial privind apa (care a avut loc în Mexic, la 16-22 martie 2006), care afirmă că colaborarea eficientă cu autorităţile locale reprezintă un factor-cheie pentru a face faţă provocărilor legate de resursele de apă şi a îndeplini ODM,

| — | având în vedere Declaraţia Reuniunii mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg între 26 august - 4 septembrie 2002, care consideră esenţială consolidarea rolului şi a capacităţile autorităţilor pentru asigurarea dezvoltării durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Reuniunii mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg între 26 august - 4 septembrie 2002, care consideră esenţială consolidarea rolului şi a capacităţile autorităţilor pentru asigurarea dezvoltării durabile,

| — | având în vedere Declaraţia finală a celei de a doua Conferinţe a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind aşezările umane (Habitat II) (care a avut loc la Istambul între 3 — 5 iunie 1996, care recunoaşte că autorităţile locale sunt partenerii cei mai apropiaţi ai statelor în punerea în aplicare a Agendei Organizaţiei Naţiunilor Unite privind aşezările umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia finală a celei de a doua Conferinţe a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind aşezările umane (Habitat II) (care a avut loc la Istambul între 3 — 5 iunie 1996, care recunoaşte că autorităţile locale sunt partenerii cei mai apropiaţi ai statelor în punerea în aplicare a Agendei Organizaţiei Naţiunilor Unite privind aşezările umane,

| — | având în vedere Declaraţia de la Rio privind mediul şi dezvoltarea, adoptată în cadrul celei de-a doua Reuniuni mondiale la nivel înalt privind pământul (care a avut loc la Rio de Janeiro între 3-14 iunie 1992), care subliniază rolul-cheie pe care autorităţile locale îl joacă în punerea în aplicare a Agendei 21, adoptată de ţările semnatare a declaraţiei menţionate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Rio privind mediul şi dezvoltarea, adoptată în cadrul celei de-a doua Reuniuni mondiale la nivel înalt privind pământul (care a avut loc la Rio de Janeiro între 3-14 iunie 1992), care subliniază rolul-cheie pe care autorităţile locale îl joacă în punerea în aplicare a Agendei 21, adoptată de ţările semnatare a declaraţiei menţionate,

| — | având în vedere Declaraţia Congresului fondator al UCLG (care a avut loc la Paris între 2 — 5 mai 2004) la care 3000 de primari şi aleşi locali, reprezentând autorităţi locale din întreaga lume s-au angajat să pună în aplicare ODM la nivel local şi să depună eforturi în vederea consolidării autonomiei şi democraţiei locale şi a cooperării între oraşe pentru promovarea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Congresului fondator al UCLG (care a avut loc la Paris între 2 — 5 mai 2004) la care 3000 de primari şi aleşi locali, reprezentând autorităţi locale din întreaga lume s-au angajat să pună în aplicare ODM la nivel local şi să depună eforturi în vederea consolidării autonomiei şi democraţiei locale şi a cooperării între oraşe pentru promovarea dezvoltării,

| — | având în vedere Declaraţia finală a Adunării Generale a Municipalităţilor şi Regiunilor din Europa, organizate la Innsbruck între 10 — 12 mai 2006, şi capitolul intitulat „De la local la global” al declaraţiei menţionate, care subliniază rolul Europei şi a autorităţilor locale în lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia finală a Adunării Generale a Municipalităţilor şi Regiunilor din Europa, organizate la Innsbruck între 10 — 12 mai 2006, şi capitolul intitulat „De la local la global” al declaraţiei menţionate, care subliniază rolul Europei şi a autorităţilor locale în lume,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0039/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0039/2007),

Competenţele şi valoarea adăugată a autorităţilor locale în cooperarea pentru dezvoltare

| A. | întrucât îndeplinirea ODM reprezintă o prioritate a UE, iar rolul esenţial al autorităţilor locale în realizarea acestor obiective a fost recunoscut de Organizaţia Naţiunilor Unite şi, în special, de către Secretarul său General, care a afirmat cu ocazia Reuniunii la nivel înalt a mileniului în 2005: „Cum ne putem aştepta să îndeplinim ODM fără a face progrese în domenii precum: educaţia, combaterea foametei, sănătatea, accesul la apă, condiţiile sanitare şi egalitatea între sexe? Oraşele şi autorităţile locale joacă un rol foarte important în toate aceste domenii [...]. Dacă obiectivele noastre sunt globale, îndeplinirea cea mai eficientă a acestora se realizează, în schimb, prin acţiuni la nivel local”; |
| --- | --- |

A.

întrucât îndeplinirea ODM reprezintă o prioritate a UE, iar rolul esenţial al autorităţilor locale în realizarea acestor obiective a fost recunoscut de Organizaţia Naţiunilor Unite şi, în special, de către Secretarul său General, care a afirmat cu ocazia Reuniunii la nivel înalt a mileniului în 2005: „Cum ne putem aştepta să îndeplinim ODM fără a face progrese în domenii precum: educaţia, combaterea foametei, sănătatea, accesul la apă, condiţiile sanitare şi egalitatea între sexe? Oraşele şi autorităţile locale joacă un rol foarte important în toate aceste domenii [...]. Dacă obiectivele noastre sunt globale, îndeplinirea cea mai eficientă a acestora se realizează, în schimb, prin acţiuni la nivel local”;

| B. | întrucât, în ritmul actual, ar fi nevoie de 110 ani pentru îndeplinirea ODM stabilite pentru 2015 şi întrucât experienţa autorităţilor locale într-o gamă largă de domenii legate de dezvoltare, precum gestionarea apei, lupta împotriva SIDA, politica egalităţii între sexe, gestionarea deşeurilor, coeziunea socială şi dezvoltarea economică locală, ar trebui recunoscute de UE ca reprezentând o contribuţie necesară la îndeplinirea ODM; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ritmul actual, ar fi nevoie de 110 ani pentru îndeplinirea ODM stabilite pentru 2015 şi întrucât experienţa autorităţilor locale într-o gamă largă de domenii legate de dezvoltare, precum gestionarea apei, lupta împotriva SIDA, politica egalităţii între sexe, gestionarea deşeurilor, coeziunea socială şi dezvoltarea economică locală, ar trebui recunoscute de UE ca reprezentând o contribuţie necesară la îndeplinirea ODM;

| C. | întrucât fiecare copil are dreptul de a fi înregistrat, la naştere, în registrul de stare civilă şi având în vedere rolul esenţial pe care îl au autorităţile locale în acest sens, precum şi legătura directă dintre această practică şi aplicarea normelor specifice în materia drepturilor omului, care protejează copiii împotriva exploatării prin muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât fiecare copil are dreptul de a fi înregistrat, la naştere, în registrul de stare civilă şi având în vedere rolul esenţial pe care îl au autorităţile locale în acest sens, precum şi legătura directă dintre această practică şi aplicarea normelor specifice în materia drepturilor omului, care protejează copiii împotriva exploatării prin muncă;

| D. | întrucât buna guvernare reprezintă unul dintre obiectivele prioritare ale UE şi întrucât democraţia şi descentralizarea la nivel local reprezintă esenţa guvernării democratice, în conformitate cu Consensul european privind dezvoltarea menţionat; |
| --- | --- |

D.

întrucât buna guvernare reprezintă unul dintre obiectivele prioritare ale UE şi întrucât democraţia şi descentralizarea la nivel local reprezintă esenţa guvernării democratice, în conformitate cu Consensul european privind dezvoltarea menţionat;

| E. | întrucât, în 20 de ani, 60 % din populaţia lumii va locui în oraşe şi, prin urmare, acestea vor avea un rol major în îmbunătăţirea condiţiilor de trai ale populaţiilor celor mai sărace; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 20 de ani, 60 % din populaţia lumii va locui în oraşe şi, prin urmare, acestea vor avea un rol major în îmbunătăţirea condiţiilor de trai ale populaţiilor celor mai sărace;

| F. | întrucât autorităţile locale din întreaga lume au nevoie de experienţă prin:






  — | proiecte la nivel de autorităţi locale, finanţate sau promovate de însăşi autorităţile locale europene, în parteneriat cu autorităţile locale sudice, pe o perioadă de peste 30 de ani; |
| --- | --- | --- |

F.

întrucât autorităţile locale din întreaga lume au nevoie de experienţă prin:

—

proiecte la nivel de autorităţi locale, finanţate sau promovate de însăşi autorităţile locale europene, în parteneriat cu autorităţile locale sudice, pe o perioadă de peste 30 de ani;

| — | proiecte la nivel de autorităţi locale finanţate de UE în cadrul programelor URB-AL (America Latină), Asia URBS (Asia) şi, într-o mai mică măsură, MEDA (ţările sud-mediteraneene), ACCESS (Europa Centrală şi de Est), TACIS (Europa de Est şi Asia Centrală) şi CARDS (Balcani), precum şi programele multianuale de microproiecte (MMP) în ţările ACP; |
| --- | --- |

—

proiecte la nivel de autorităţi locale finanţate de UE în cadrul programelor URB-AL (America Latină), Asia URBS (Asia) şi, într-o mai mică măsură, MEDA (ţările sud-mediteraneene), ACCESS (Europa Centrală şi de Est), TACIS (Europa de Est şi Asia Centrală) şi CARDS (Balcani), precum şi programele multianuale de microproiecte (MMP) în ţările ACP;

| — | programe naţionale sau regionale de cooperare în vederea susţinerii descentralizării sau a dezvoltării locale, în care autorităţile locale şi asociaţiile lor sunt implicate ca operatori, cu sprijinul UE si al altor finanţatori (Organizaţia Naţiunilor Unite, agenţii bilaterale, Banca Mondială sau bănci regionale de dezvoltare etc.); |
| --- | --- |

—

programe naţionale sau regionale de cooperare în vederea susţinerii descentralizării sau a dezvoltării locale, în care autorităţile locale şi asociaţiile lor sunt implicate ca operatori, cu sprijinul UE si al altor finanţatori (Organizaţia Naţiunilor Unite, agenţii bilaterale, Banca Mondială sau bănci regionale de dezvoltare etc.);

| G. | întrucât autorităţile locale dispun de legitimitatea politică necesară, cunoştinţele şi experienţa în gestionarea problemelor locale, precum şi posibilitatea de a mobiliza în jurul lor şi alţi actori la nivel local; |
| --- | --- |

G.

întrucât autorităţile locale dispun de legitimitatea politică necesară, cunoştinţele şi experienţa în gestionarea problemelor locale, precum şi posibilitatea de a mobiliza în jurul lor şi alţi actori la nivel local;

| H. | întrucât, deşi importanţa implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare a fost recunoscut în Acordul de la Cotonou şi în Consensul european privind dezvoltarea, nu a fost creat niciun mecanism permanent care să garanteze participarea acestora la dialogul cu Comisia Europeană şi în TCD; întrucât un astfel de mecanism există totuşi în cazul actorilor nestatali, |
| --- | --- |

H.

întrucât, deşi importanţa implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare a fost recunoscut în Acordul de la Cotonou şi în Consensul european privind dezvoltarea, nu a fost creat niciun mecanism permanent care să garanteze participarea acestora la dialogul cu Comisia Europeană şi în TCD; întrucât un astfel de mecanism există totuşi în cazul actorilor nestatali,

În Europa

| I. | întrucât autorităţile locale reprezintă în prezent un actor deja competent şi activ de o perioadă îndelungă în domeniul ajutorului pentru dezvoltare: acestea sunt experte în toate domeniile de dezvoltare urbană şi în sectorul rural de peste treizeci de ani, şi nu încetează să îşi dezvolte activităţile, din ce în ce mai diversificate, creând astfel o reţea de solidaritate care se întinde pe cele cinci continente; întrucât multe dintre aceste activităţi sunt, în prezent, sprijinite şi finanţate de diferite state; |
| --- | --- |

I.

întrucât autorităţile locale reprezintă în prezent un actor deja competent şi activ de o perioadă îndelungă în domeniul ajutorului pentru dezvoltare: acestea sunt experte în toate domeniile de dezvoltare urbană şi în sectorul rural de peste treizeci de ani, şi nu încetează să îşi dezvolte activităţile, din ce în ce mai diversificate, creând astfel o reţea de solidaritate care se întinde pe cele cinci continente; întrucât multe dintre aceste activităţi sunt, în prezent, sprijinite şi finanţate de diferite state;

| J. | întrucât asociaţiile naţionale şi regionale de autorităţi locale europene joacă un rol tot mai important, în termeni de informare, de consolidare a capacităţilor şi de dialog şi pot deveni astfel unul dintre „canalele-cheie” ale UE şi ale altor parteneri pentru dezvoltare în ceea ce priveşte implicarea autorităţilor locale pe care le reprezintă în dialogul cu Comisia Europeană; |
| --- | --- |

J.

întrucât asociaţiile naţionale şi regionale de autorităţi locale europene joacă un rol tot mai important, în termeni de informare, de consolidare a capacităţilor şi de dialog şi pot deveni astfel unul dintre „canalele-cheie” ale UE şi ale altor parteneri pentru dezvoltare în ceea ce priveşte implicarea autorităţilor locale pe care le reprezintă în dialogul cu Comisia Europeană;

| K. | întrucât guvernele locale europene şi asociaţiile lor joacă un rol-cheie în informarea, mobilizarea şi sensibilizarea opiniei publice în cadrul UE, la nivel local, implicând în mod direct cetăţenii; întrucât acest lucru contribuie la promovarea valorilor de solidaritate şi ajutor pentru dezvoltare, după cum rezultă din „Campania oraşelor pentru mileniu” lansată în iulie 2005 de către UCLG, cu sprijinul Organizaţiei Naţiunilor Unite; întrucât, în acest context, secţiunea europeană a UCLG, Consiliul municipalităţilor şi al regiunilor europene, adică CEMR, mobilizează oraşele europene din aprilie 2006 în vederea promovării şi a îndeplinirii ODM; |
| --- | --- |

K.

întrucât guvernele locale europene şi asociaţiile lor joacă un rol-cheie în informarea, mobilizarea şi sensibilizarea opiniei publice în cadrul UE, la nivel local, implicând în mod direct cetăţenii; întrucât acest lucru contribuie la promovarea valorilor de solidaritate şi ajutor pentru dezvoltare, după cum rezultă din „Campania oraşelor pentru mileniu” lansată în iulie 2005 de către UCLG, cu sprijinul Organizaţiei Naţiunilor Unite; întrucât, în acest context, secţiunea europeană a UCLG, Consiliul municipalităţilor şi al regiunilor europene, adică CEMR, mobilizează oraşele europene din aprilie 2006 în vederea promovării şi a îndeplinirii ODM;

| L. | întrucât într-un număr tot mai mare de municipalităţi şi regiuni planurile şi programele de sensibilizare în vederea dezvoltării nu se limitează la acţiuni punctuale, ci stabilesc un program complet de formare şi informare pentru populaţiile locale; |
| --- | --- |

L.

întrucât într-un număr tot mai mare de municipalităţi şi regiuni planurile şi programele de sensibilizare în vederea dezvoltării nu se limitează la acţiuni punctuale, ci stabilesc un program complet de formare şi informare pentru populaţiile locale;

| M. | întrucât autorităţile locale sunt actori-cheie în domeniul dezvoltării, ajutând la dinamizarea şi coordonarea operatorilor economici şi sociali la nivel local; |
| --- | --- |

M.

întrucât autorităţile locale sunt actori-cheie în domeniul dezvoltării, ajutând la dinamizarea şi coordonarea operatorilor economici şi sociali la nivel local;

| N. | întrucât înfrăţirile dintre oraşele europene şi cele din sud nu beneficiază, în prezent, de niciun sprijin din partea UE, în ciuda numărului tot mai mare de iniţiative de cooperare din partea oraşelor europene la dresa omoloagelor lor din ţările sudice; |
| --- | --- |

N.

întrucât înfrăţirile dintre oraşele europene şi cele din sud nu beneficiază, în prezent, de niciun sprijin din partea UE, în ciuda numărului tot mai mare de iniţiative de cooperare din partea oraşelor europene la dresa omoloagelor lor din ţările sudice;

| O. | întrucât populaţiile migratoare din Europa joacă un rol important în cooperarea pentru dezvoltare, acestea aducând o valoare adăugată prin potenţiala lor contribuţie, competenţele lor şi apropierea de ţările lor de origine; întrucât, în acest context, cooperarea descentralizată reprezintă un domeniu de intervenţie privilegiat şi adecvat pentru organizaţiile de solidaritate internaţională din cadrul comunităţilor de imigranţi, atât în ceea ce priveşte activităţile iniţiate în ţările de origine ale acestor persoane, cât şi proiectele de educaţie pentru dezvoltare şi de sensibilizare din ţările gazdă; |
| --- | --- |

O.

întrucât populaţiile migratoare din Europa joacă un rol important în cooperarea pentru dezvoltare, acestea aducând o valoare adăugată prin potenţiala lor contribuţie, competenţele lor şi apropierea de ţările lor de origine; întrucât, în acest context, cooperarea descentralizată reprezintă un domeniu de intervenţie privilegiat şi adecvat pentru organizaţiile de solidaritate internaţională din cadrul comunităţilor de imigranţi, atât în ceea ce priveşte activităţile iniţiate în ţările de origine ale acestor persoane, cât şi proiectele de educaţie pentru dezvoltare şi de sensibilizare din ţările gazdă;

În ţările în curs de dezvoltare

| P. | întrucât „cooperarea descentralizată”, aşa cum este definită de UE începând încă de la cea de a patra Convenţie Lomé (Lomé IV) semnată la 15 decembrie 1989, reflectă dorinţa de a nu mai lua decizii privind ajutorul pentru TCD doar prin consultare cu ţările terţe, ci de a implica autorităţile locale în deciziile politice şi în punerea în aplicare a ajutorului, pentru ca acesta să fie mai eficient şi mai viabil; întrucât scopul este acela de a transforma, în mod durabil, procedurile europene de cooperare, în funcţie de aşteptările populaţiilor, astfel încât proiectele să răspundă mai bine nevoilor reale; |
| --- | --- |

P.

întrucât „cooperarea descentralizată”, aşa cum este definită de UE începând încă de la cea de a patra Convenţie Lomé (Lomé IV) semnată la 15 decembrie 1989, reflectă dorinţa de a nu mai lua decizii privind ajutorul pentru TCD doar prin consultare cu ţările terţe, ci de a implica autorităţile locale în deciziile politice şi în punerea în aplicare a ajutorului, pentru ca acesta să fie mai eficient şi mai viabil; întrucât scopul este acela de a transforma, în mod durabil, procedurile europene de cooperare, în funcţie de aşteptările populaţiilor, astfel încât proiectele să răspundă mai bine nevoilor reale;

| Q. | întrucât participarea la politicile de dezvoltare şi însuşirea acestora, principii prioritare ale UE, trebuie să includă implicarea autorităţilor locale, deoarece răspândirea acestora pe întreg teritoriul le permite se asigure o politică de proximitate şi să comunice zi de zi aşteptările populaţiilor lor, în special în regiunile cele mai îndepărtate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât participarea la politicile de dezvoltare şi însuşirea acestora, principii prioritare ale UE, trebuie să includă implicarea autorităţilor locale, deoarece răspândirea acestora pe întreg teritoriul le permite se asigure o politică de proximitate şi să comunice zi de zi aşteptările populaţiilor lor, în special în regiunile cele mai îndepărtate;

| R. | întrucât autorităţile locale au experienţă în ceea ce priveşte nevoile la nivel local în TCD, în domenii cum ar fi condiţiile sanitare, educaţia, sănătatea, locuinţele, promovarea drepturilor femeilor în cadrul organelor de decizie locale, sistemele de informare privind drogurile, gestionarea turismului, protejarea patrimoniului istoric urban, dezvoltarea serviciilor de sănătate locale, gestionarea apei şi transportul public; |
| --- | --- |

R.

întrucât autorităţile locale au experienţă în ceea ce priveşte nevoile la nivel local în TCD, în domenii cum ar fi condiţiile sanitare, educaţia, sănătatea, locuinţele, promovarea drepturilor femeilor în cadrul organelor de decizie locale, sistemele de informare privind drogurile, gestionarea turismului, protejarea patrimoniului istoric urban, dezvoltarea serviciilor de sănătate locale, gestionarea apei şi transportul public;

| S. | întrucât descentralizarea şi reformele statelor în curs de desfăşurare în prezent în majoritatea regiunilor din lume fac ca autorităţile locale să se afirme ca o sferă guvernamentală distinctă şi reprezentativă, în acelaşi timp, cu noi responsabilităţi în sectoare foarte variate ale activităţii politice, esenţiale pentru combaterea sărăciei şi îndeplinirea ODM, cum ar fi îngrijirile medicale primare, apa, condiţiile sanitare, accesul la educaţie, protecţia mediului, dezvoltarea economică locală, prevenirea HIV/SIDA şi egalitatea de gen; |
| --- | --- |

S.

întrucât descentralizarea şi reformele statelor în curs de desfăşurare în prezent în majoritatea regiunilor din lume fac ca autorităţile locale să se afirme ca o sferă guvernamentală distinctă şi reprezentativă, în acelaşi timp, cu noi responsabilităţi în sectoare foarte variate ale activităţii politice, esenţiale pentru combaterea sărăciei şi îndeplinirea ODM, cum ar fi îngrijirile medicale primare, apa, condiţiile sanitare, accesul la educaţie, protecţia mediului, dezvoltarea economică locală, prevenirea HIV/SIDA şi egalitatea de gen;

| T. | întrucât implicarea autorităţilor locale poate contribui la consolidarea democraţiei locale şi la democratizarea gestionării ajutorului la nivel local, având în vedere rolul pe care asociaţiile naţionale de autorităţi locale îl pot juca în acest domeniu, în ţările sudice; |
| --- | --- |

T.

întrucât implicarea autorităţilor locale poate contribui la consolidarea democraţiei locale şi la democratizarea gestionării ajutorului la nivel local, având în vedere rolul pe care asociaţiile naţionale de autorităţi locale îl pot juca în acest domeniu, în ţările sudice;

| U. | întrucât, atunci când au legitimitate electorală, rolul strategic al autorităţilor locale, situate între guvernul naţional şi societatea civilă, face ca acestea să fie intermediarul ideal pentru promovarea consultării dintre diferiţii parteneri implicaţi în procesul de dezvoltare, necesare pentru un ajutor eficient şi coordonat; |
| --- | --- |

U.

întrucât, atunci când au legitimitate electorală, rolul strategic al autorităţilor locale, situate între guvernul naţional şi societatea civilă, face ca acestea să fie intermediarul ideal pentru promovarea consultării dintre diferiţii parteneri implicaţi în procesul de dezvoltare, necesare pentru un ajutor eficient şi coordonat;

| V. | întrucât autorităţile locale care, fiind mai aproape de situaţia locală decât guvernul central sau finanţatorii internaţionali, aduc o valoare adăugată specifică, sunt mai în măsură să evalueze impactul local al strategiilor de dezvoltare naţionale şi internaţionale, ceea ce le permite să aducă un sprijin mai bine adaptat nevoilor specifice din zonele pe care le administrează; |
| --- | --- |

V.

întrucât autorităţile locale care, fiind mai aproape de situaţia locală decât guvernul central sau finanţatorii internaţionali, aduc o valoare adăugată specifică, sunt mai în măsură să evalueze impactul local al strategiilor de dezvoltare naţionale şi internaţionale, ceea ce le permite să aducă un sprijin mai bine adaptat nevoilor specifice din zonele pe care le administrează;

| W. | întrucât, beneficiind de resursele adecvate, autorităţile locale ar putea constitui un cadru stabil, care să permită noilor actori să se exprime, să se organizeze şi să se adapteze la cerinţele parteneriatului european; |
| --- | --- |

W.

întrucât, beneficiind de resursele adecvate, autorităţile locale ar putea constitui un cadru stabil, care să permită noilor actori să se exprime, să se organizeze şi să se adapteze la cerinţele parteneriatului european;

| X. | întrucât cunoştinţele lor specifice privind teritoriul pe care îl administrează fac din autorităţile locale o pârghie esenţială pentru combaterea sărăciei şi a inegalităţii; |
| --- | --- |

X.

întrucât cunoştinţele lor specifice privind teritoriul pe care îl administrează fac din autorităţile locale o pârghie esenţială pentru combaterea sărăciei şi a inegalităţii;

| Y. | întrucât în regiunea latino-americană, de exemplu, dezvoltarea rapidă a fenomenului de urbanizare plasează politicile urbane în prim-planul aspectelor legate de dezvoltare şi fac din oraşe şi metropole urbane principalii interlocutori ai guvernelor în ceea ce priveşte gestionarea problemelor sociale majore (migraţie, tineret, sărăcie şi ocuparea forţei de muncă); |
| --- | --- |

Y.

întrucât în regiunea latino-americană, de exemplu, dezvoltarea rapidă a fenomenului de urbanizare plasează politicile urbane în prim-planul aspectelor legate de dezvoltare şi fac din oraşe şi metropole urbane principalii interlocutori ai guvernelor în ceea ce priveşte gestionarea problemelor sociale majore (migraţie, tineret, sărăcie şi ocuparea forţei de muncă);

| Z. | întrucât este necesară promovarea dialogului dintre autorităţile locale şi actorii nestatali, în vederea elaborării şi punerii în aplicare a proiectelor de dezvoltare locale finanţate de Comunitate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât este necesară promovarea dialogului dintre autorităţile locale şi actorii nestatali, în vederea elaborării şi punerii în aplicare a proiectelor de dezvoltare locale finanţate de Comunitate;

| AA. | întrucât implicarea autorităţilor locale din ţările în curs de dezvoltare necesită un proces de însuşire a strategiilor de cooperare pentru dezvoltare, lucru care necesită, printre altele, îmbunătăţirea accesului lor la informaţie, a resurselor organizaţionale şi a mecanismelor lor de reprezentare, a capacităţilor lor de dialog şi iniţiativă privind politicile de cooperare, precum şi implicarea în instanţele naţionale, regionale şi internaţionale de dialog şi consultare; |
| --- | --- |

AA.

întrucât implicarea autorităţilor locale din ţările în curs de dezvoltare necesită un proces de însuşire a strategiilor de cooperare pentru dezvoltare, lucru care necesită, printre altele, îmbunătăţirea accesului lor la informaţie, a resurselor organizaţionale şi a mecanismelor lor de reprezentare, a capacităţilor lor de dialog şi iniţiativă privind politicile de cooperare, precum şi implicarea în instanţele naţionale, regionale şi internaţionale de dialog şi consultare;

| AB. | întrucât UCLG joacă un rol în restructurarea şi prezentarea nevoilor autorităţilor locale din ţările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

AB.

întrucât UCLG joacă un rol în restructurarea şi prezentarea nevoilor autorităţilor locale din ţările în curs de dezvoltare;

| AC. | întrucât, în ciuda acestor competenţe în domeniul dezvoltării, rolul autorităţilor locale în dezvoltare a fost subestimat şi subexploatat, |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în ciuda acestor competenţe în domeniul dezvoltării, rolul autorităţilor locale în dezvoltare a fost subestimat şi subexploatat,

Punerea la dispoziţia autorităţilor locale a resurselor pentru a-şi juca rolul în îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului

| 1. | reaminteşte că Comisia se angajează de mult timp să acorde autorităţilor locale un rol de partener cu drepturi depline în materie de ajutor pentru dezvoltare, ultimele sale angajamente fiind: pentru ţările ACP, Acordul de la Cotonou; pentru toate TCD, principiile morale care stau la baza Consensului european privind dezvoltarea din 2005, menţionat; |
| --- | --- |

1.

reaminteşte că Comisia se angajează de mult timp să acorde autorităţilor locale un rol de partener cu drepturi depline în materie de ajutor pentru dezvoltare, ultimele sale angajamente fiind: pentru ţările ACP, Acordul de la Cotonou; pentru toate TCD, principiile morale care stau la baza Consensului european privind dezvoltarea din 2005, menţionat;

| 2. | recunoaşte că implicarea autorităţilor locale în politicile de dezvoltare este esenţială pentru îndeplinirea ODM şi asigurarea unei bune guvernări; consideră că însuşirea politicilor de dezvoltare reprezintă un pas important către transparenţă şi democraţie în materie de ajutor pentru dezvoltare şi permite elaborarea de proiecte şi programe mai eficiente şi mai viabile, în funcţie de nevoile reale ale beneficiarilor; |
| --- | --- |

2.

recunoaşte că implicarea autorităţilor locale în politicile de dezvoltare este esenţială pentru îndeplinirea ODM şi asigurarea unei bune guvernări; consideră că însuşirea politicilor de dezvoltare reprezintă un pas important către transparenţă şi democraţie în materie de ajutor pentru dezvoltare şi permite elaborarea de proiecte şi programe mai eficiente şi mai viabile, în funcţie de nevoile reale ale beneficiarilor;

| 3. | subliniază importanţa parteneriatelor Nord-Sud şi Sud-Sud între autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative în ceea ce priveşte contribuţia la consolidarea bunei guvernări şi îndeplinirea ODM; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanţa parteneriatelor Nord-Sud şi Sud-Sud între autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative în ceea ce priveşte contribuţia la consolidarea bunei guvernări şi îndeplinirea ODM;

| 4. | invită Comisia să sprijine şi să consolideze cooperarea directă dintre autorităţile locale europene şi partenerii lor internaţionali; solicită, în special, asigurarea continuităţii, inclusiv din punct de vedere financiar, a reţelelor de solidaritate înfiinţate prin URB-AL, Asia URBS şi alte astfel de programe, care urmează să se încheie în 2007, cel târziu, şi care reprezintă angajamente luate faţă de populaţii; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să sprijine şi să consolideze cooperarea directă dintre autorităţile locale europene şi partenerii lor internaţionali; solicită, în special, asigurarea continuităţii, inclusiv din punct de vedere financiar, a reţelelor de solidaritate înfiinţate prin URB-AL, Asia URBS şi alte astfel de programe, care urmează să se încheie în 2007, cel târziu, şi care reprezintă angajamente luate faţă de populaţii;

| 5. | subliniază că principiile de însuşire, participare şi bună guvernare necesită o abordare multilaterală, conform căreia diverşii parteneri pentru dezvoltare, fie că este vorba de ţări terţe, autorităţi locale sau actori nestatali, să acţioneze într-un mod complementar şi coerent; |
| --- | --- |

5.

subliniază că principiile de însuşire, participare şi bună guvernare necesită o abordare multilaterală, conform căreia diverşii parteneri pentru dezvoltare, fie că este vorba de ţări terţe, autorităţi locale sau actori nestatali, să acţioneze într-un mod complementar şi coerent;

| 6. | subliniază că guvernele locale ar trebui să mobilizeze în jurul lor şi ceilalţi actori locali (universităţi, agenţi sociali, ONG-uri de dezvoltare, companii etc.) şi să stimuleze cetăţenii să se implice în viaţa publică; |
| --- | --- |

6.

subliniază că guvernele locale ar trebui să mobilizeze în jurul lor şi ceilalţi actori locali (universităţi, agenţi sociali, ONG-uri de dezvoltare, companii etc.) şi să stimuleze cetăţenii să se implice în viaţa publică;

| 7. | invită actorii locali să coopereze cu organizaţiile internaţionale în vederea monitorizării industriei şi a agriculturii, pentru prevenirea exploatării copiilor prin muncă şi pentru cooperarea în vederea construirii şi întreţinerii de structuri şcolare adecvate, dotate cu un personal didactic format corespunzător, transport şi mese gratuite, pentru a permite tuturor copiilor să frecventeze şcoala; |
| --- | --- |

7.

invită actorii locali să coopereze cu organizaţiile internaţionale în vederea monitorizării industriei şi a agriculturii, pentru prevenirea exploatării copiilor prin muncă şi pentru cooperarea în vederea construirii şi întreţinerii de structuri şcolare adecvate, dotate cu un personal didactic format corespunzător, transport şi mese gratuite, pentru a permite tuturor copiilor să frecventeze şcoala;

| 8. | consideră totuşi că este important să se facă o distincţie clară între rolul specific al autorităţilor locale şi cel al „actorilor nestatali”, în materie de domeniu de competenţă, legitimitate şi control democratic, experienţă în gestionarea afacerilor locale şi implicarea în punerea în aplicare a politicilor publice; |
| --- | --- |

8.

consideră totuşi că este important să se facă o distincţie clară între rolul specific al autorităţilor locale şi cel al „actorilor nestatali”, în materie de domeniu de competenţă, legitimitate şi control democratic, experienţă în gestionarea afacerilor locale şi implicarea în punerea în aplicare a politicilor publice;

| 9. | salută recunoaşterea politică şi fondurile specifice alocate autorităţilor locale prin intermediul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare menţionat mai sus (ICD): (a) autorităţile locale sunt implicate în amonte în definirea strategiilor de cooperare din TCD în elaborarea de programe geografice şi tematice şi în punerea în aplicare şi evaluarea acestora; (b) până la 15 % din programul tematic „actori nestatali şi autorităţi locale” pot fi alocate direct autorităţilor locale; (c) autorităţile locale europene vor fi integrate într-un dialog politic structurat cu instituţiile europene şi ceilalţi actori pentru dezvoltare din nord; |
| --- | --- |

9.

salută recunoaşterea politică şi fondurile specifice alocate autorităţilor locale prin intermediul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare menţionat mai sus (ICD): (a) autorităţile locale sunt implicate în amonte în definirea strategiilor de cooperare din TCD în elaborarea de programe geografice şi tematice şi în punerea în aplicare şi evaluarea acestora; (b) până la 15 % din programul tematic „actori nestatali şi autorităţi locale” pot fi alocate direct autorităţilor locale; (c) autorităţile locale europene vor fi integrate într-un dialog politic structurat cu instituţiile europene şi ceilalţi actori pentru dezvoltare din nord;

| 10. | invită Comisia să facă referire, în viitoarele instrumente de finanţare a cooperării pentru dezvoltare şi în textele legislative, la rolul autorităţilor locale şi al asociaţiilor lor reprezentative ca „parteneri politici” şi să se asigure că acestea sunt implicate în toate fazele procesului de cooperare şi au acces direct la finanţările comunitare; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să facă referire, în viitoarele instrumente de finanţare a cooperării pentru dezvoltare şi în textele legislative, la rolul autorităţilor locale şi al asociaţiilor lor reprezentative ca „parteneri politici” şi să se asigure că acestea sunt implicate în toate fazele procesului de cooperare şi au acces direct la finanţările comunitare;

| 11. | invită Comisia să menţioneze în documentele naţionale de strategie procedurile şi mecanismele necesare pentru o implicare mai profundă a autorităţilor locale, a organizaţiilor lor reprezentative şi a partenerilor din societatea civilă în toate fazele procesului de cooperare (dialoguri şi formularea de documente de strategie, programare, revizuiri, evaluări) şi să informeze delegaţiile Uniunii cu privire la acestea, pentru a asigura punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să menţioneze în documentele naţionale de strategie procedurile şi mecanismele necesare pentru o implicare mai profundă a autorităţilor locale, a organizaţiilor lor reprezentative şi a partenerilor din societatea civilă în toate fazele procesului de cooperare (dialoguri şi formularea de documente de strategie, programare, revizuiri, evaluări) şi să informeze delegaţiile Uniunii cu privire la acestea, pentru a asigura punerea lor în aplicare;

| 12. | invită Comisia şi Consiliul să recunoască asociaţiile autorităţilor locale sudice ca interfeţe eficiente între autorităţile locale, pe de o parte, şi guvernele statelor membre ale UE, pe de altă parte, în ceea ce priveşte definirea strategiilor şi punerea în aplicare a politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia şi Consiliul să recunoască asociaţiile autorităţilor locale sudice ca interfeţe eficiente între autorităţile locale, pe de o parte, şi guvernele statelor membre ale UE, pe de altă parte, în ceea ce priveşte definirea strategiilor şi punerea în aplicare a politicilor de dezvoltare;

| 13. | regretă că, până în prezent, autorităţile locale din TCD au fost implicate doar în punerea în aplicare a proiectelor, nu şi în elaborarea politicilor de dezvoltare, inclusiv în ţările ACP, în ciuda revizuirii Acordului de la Cotonou, care plasează dialogul politic cu autorităţile locale în centrul parteneriatului; se angajează, prin urmare, să realizeze o monitorizare politică minuţioasă cu asociaţiile reprezentanţilor aleşi privind punerea în aplicare a ICD, atât în cadrul UE, cât şi în TCD, în special prin examinarea documentelor naţionale de strategie, şi să informeze autorităţile locale cu privire la noile oportunităţi care li se oferă şi, în caz de dificultăţi menţionate de autorităţile locale, să transmită aceste informaţii Comisiei; |
| --- | --- |

13.

regretă că, până în prezent, autorităţile locale din TCD au fost implicate doar în punerea în aplicare a proiectelor, nu şi în elaborarea politicilor de dezvoltare, inclusiv în ţările ACP, în ciuda revizuirii Acordului de la Cotonou, care plasează dialogul politic cu autorităţile locale în centrul parteneriatului; se angajează, prin urmare, să realizeze o monitorizare politică minuţioasă cu asociaţiile reprezentanţilor aleşi privind punerea în aplicare a ICD, atât în cadrul UE, cât şi în TCD, în special prin examinarea documentelor naţionale de strategie, şi să informeze autorităţile locale cu privire la noile oportunităţi care li se oferă şi, în caz de dificultăţi menţionate de autorităţile locale, să transmită aceste informaţii Comisiei;

| 14. | subliniază, în acest sens, că Nota de orientare a Comisiei din 23 decembrie 1999 menţionată mai sus, propunea un ghid operaţional pentru delegaţiile din toate ţările în curs de dezvoltare, care explica clar modul în care autorităţile locale şi actorii nestatali trebuie implicaţi în fiecare etapă a procesului de cooperare, susţinea că actorii descentralizaţi trebuie să fie „implicaţi în amonte în formularea de politici şi în programare”, acesta rămânând un ghid util pentru punerea în aplicare a noilor instrumente de dezvoltare; |
| --- | --- |

14.

subliniază, în acest sens, că Nota de orientare a Comisiei din 23 decembrie 1999 menţionată mai sus, propunea un ghid operaţional pentru delegaţiile din toate ţările în curs de dezvoltare, care explica clar modul în care autorităţile locale şi actorii nestatali trebuie implicaţi în fiecare etapă a procesului de cooperare, susţinea că actorii descentralizaţi trebuie să fie „implicaţi în amonte în formularea de politici şi în programare”, acesta rămânând un ghid util pentru punerea în aplicare a noilor instrumente de dezvoltare;

| 15. | salută faptul că, în comunicarea din 25 ianuarie 2006 menţionată, Comisia reafirmă că autorităţile locale sunt actori cu drepturi depline în dezvoltare şi propune „implicarea actorilor nestatali şi a autorităţilor locale în procesul de dezvoltare, inclusiv prin dialog şi sprijin financiar”; subliniază că, în conformitate cu noile dispoziţii ale ICD, acest lucru presupune asigurarea participării acestora în elaborarea de strategii naţionale şi programe geografice, deoarece aici sunt stabilite orientările politice ale cooperării europene; regretă, prin urmare, că, în aceeaşi comunicare, Comisia limitează posibilitatea de implicare a autorităţii locale şi o consideră secundară, în conformitate cu principiul subsidiarităţii, în raport cu programele geografice; consideră, prin urmare, că cooperarea dintre autorităţile locale şi guvernul central va face ca ajutorul pentru dezvoltare să fie mai eficient, va permite o utilizare mai eficientă a fondurilor alocate şi va facilita accesul la acest ajutor celor care au cel mai mult nevoie de el; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că, în comunicarea din 25 ianuarie 2006 menţionată, Comisia reafirmă că autorităţile locale sunt actori cu drepturi depline în dezvoltare şi propune „implicarea actorilor nestatali şi a autorităţilor locale în procesul de dezvoltare, inclusiv prin dialog şi sprijin financiar”; subliniază că, în conformitate cu noile dispoziţii ale ICD, acest lucru presupune asigurarea participării acestora în elaborarea de strategii naţionale şi programe geografice, deoarece aici sunt stabilite orientările politice ale cooperării europene; regretă, prin urmare, că, în aceeaşi comunicare, Comisia limitează posibilitatea de implicare a autorităţii locale şi o consideră secundară, în conformitate cu principiul subsidiarităţii, în raport cu programele geografice; consideră, prin urmare, că cooperarea dintre autorităţile locale şi guvernul central va face ca ajutorul pentru dezvoltare să fie mai eficient, va permite o utilizare mai eficientă a fondurilor alocate şi va facilita accesul la acest ajutor celor care au cel mai mult nevoie de el;

| 16. | subliniază necesitatea stabilirii unui dialog şi a unei consultări permanente între UE şi autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative, la toate nivelurile - naţional, regional şi global - în special prin implicarea acestora în calitate de observatori, în cadrul forumurilor pentru dialogul dintre UE şi ţările partenere, cum ar fi Adunarea Parlamentară Paritară şi Consiliul de Miniştri ACP-UE, în aceeaşi măsură ca şi reprezentanţii actorilor nestatali; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea stabilirii unui dialog şi a unei consultări permanente între UE şi autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative, la toate nivelurile - naţional, regional şi global - în special prin implicarea acestora în calitate de observatori, în cadrul forumurilor pentru dialogul dintre UE şi ţările partenere, cum ar fi Adunarea Parlamentară Paritară şi Consiliul de Miniştri ACP-UE, în aceeaşi măsură ca şi reprezentanţii actorilor nestatali;

| 17. | solicită ca autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative să poată beneficia de o finanţare directă şi adecvată: (a) în cadrul programelor geografice ale IDC, având în vedere rolul acestora în guvernarea locală şi importanţa participării lor în vederea îndeplinirii ODM; (b) în programul tematic „actorilor nestatali şi autorităţi locale”, având în vedere faptul că consolidarea capacităţii de dialog şi a participării acestora la procesul de cooperare (organizare şi reprezentare, crearea de mecanisme de consultare, dialog şi lobby) în Europa şi în ţările în curs de dezvoltare necesită un sprijin financiar mai bine adaptat noilor responsabilităţi; |
| --- | --- |

17.

solicită ca autorităţile locale şi asociaţiile lor reprezentative să poată beneficia de o finanţare directă şi adecvată: (a) în cadrul programelor geografice ale IDC, având în vedere rolul acestora în guvernarea locală şi importanţa participării lor în vederea îndeplinirii ODM; (b) în programul tematic „actorilor nestatali şi autorităţi locale”, având în vedere faptul că consolidarea capacităţii de dialog şi a participării acestora la procesul de cooperare (organizare şi reprezentare, crearea de mecanisme de consultare, dialog şi lobby) în Europa şi în ţările în curs de dezvoltare necesită un sprijin financiar mai bine adaptat noilor responsabilităţi;

| 18. | invită, prin urmare, Comisia să revizuiască instrumentele de dezvoltare prevăzute pentru perioada 2008-2009:






  — | să asigure că descentralizarea şi acţiunile autorităţii locale ocupă un loc central în cadrul procesului de acordare a ajutorului comunitar în TCD; |
| --- | --- | --- |

18.

invită, prin urmare, Comisia să revizuiască instrumentele de dezvoltare prevăzute pentru perioada 2008-2009:

—

să asigure că descentralizarea şi acţiunile autorităţii locale ocupă un loc central în cadrul procesului de acordare a ajutorului comunitar în TCD;

| — | să garanteze că o parte semnificativă a ajutorului bugetar UE destinat programelor geografice din TCD se alocă direct autorităţilor locale, de comun acord cu administraţiile centrale, pentru a permite o mai bună gestionare a ajutorului în TCD, pentru a consolida democraţia locală şi pentru a îmbunătăţi accesul populaţiei la fondurile comunitare, în conformitate cu principiile prevăzute în Consensul european privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

—

să garanteze că o parte semnificativă a ajutorului bugetar UE destinat programelor geografice din TCD se alocă direct autorităţilor locale, de comun acord cu administraţiile centrale, pentru a permite o mai bună gestionare a ajutorului în TCD, pentru a consolida democraţia locală şi pentru a îmbunătăţi accesul populaţiei la fondurile comunitare, în conformitate cu principiile prevăzute în Consensul european privind dezvoltarea;

| — | să mărească valoarea liniei bugetare referitoare la programul tematic „actorii nestatali şi autorităţile locale”, având în vedere rolul decisiv pe care îl au acestea la realizarea ODM, în special rolul autorităţilor locale în furnizarea de servicii publice locale; |
| --- | --- |

—

să mărească valoarea liniei bugetare referitoare la programul tematic „actorii nestatali şi autorităţile locale”, având în vedere rolul decisiv pe care îl au acestea la realizarea ODM, în special rolul autorităţilor locale în furnizarea de servicii publice locale;

| — | să accelereze acordarea de sprijin pentru dezvoltarea capacităţilor guvernelor locale din ţările ACP şi schimbul de informaţii în virtutea Acordului de la Cotonou, în special prin intermediul platformei guvernelor locale din ţările ACP şi a membrilor săi, inclusiv prin punerea rapidă în aplicare a cererii de finanţare aprobate de către Comitetul ambasadorilor ţărilor ACP în octombrie 2003; |
| --- | --- |

—

să accelereze acordarea de sprijin pentru dezvoltarea capacităţilor guvernelor locale din ţările ACP şi schimbul de informaţii în virtutea Acordului de la Cotonou, în special prin intermediul platformei guvernelor locale din ţările ACP şi a membrilor săi, inclusiv prin punerea rapidă în aplicare a cererii de finanţare aprobate de către Comitetul ambasadorilor ţărilor ACP în octombrie 2003;

| — | să susţină, acolo unde descentralizarea nu reprezintă o dimensiune importantă, acţiunea autorităţilor locale printr-un sprijin acordat politicii de descentralizare a ţării respective, fie că este vorba de capacităţi, disponibilitate de fonduri, sprijin bugetar, legislativ sau de altă natură; |
| --- | --- |

—

să susţină, acolo unde descentralizarea nu reprezintă o dimensiune importantă, acţiunea autorităţilor locale printr-un sprijin acordat politicii de descentralizare a ţării respective, fie că este vorba de capacităţi, disponibilitate de fonduri, sprijin bugetar, legislativ sau de altă natură;

| — | să elaboreze mecanisme pentru alocarea ajutorului sectorial în teritoriu, pentru ca autorităţile locale să poată juca rolul care le este conferit prin legislaţia privind descentralizarea, deoarece autorităţile locale au o valoare adăugată în ceea ce priveşte punerea în aplicare a programelor sectoriale, în special în materie de sănătate, educaţie şi servicii publice de bază, dar sunt în prezent totuşi excluse din acest proces; |
| --- | --- |

—

să elaboreze mecanisme pentru alocarea ajutorului sectorial în teritoriu, pentru ca autorităţile locale să poată juca rolul care le este conferit prin legislaţia privind descentralizarea, deoarece autorităţile locale au o valoare adăugată în ceea ce priveşte punerea în aplicare a programelor sectoriale, în special în materie de sănătate, educaţie şi servicii publice de bază, dar sunt în prezent totuşi excluse din acest proces;

| 19. | subliniază importanţa unui dialog structurat între autorităţile locale europene şi instituţiile comunitare, astfel cum este definit de ICD, pentru ca autorităţile locale europene să dispună de un cadru în care să poate coopera şi dialoga eficient cu instituţiile şi actorii implicaţi în dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanţa unui dialog structurat între autorităţile locale europene şi instituţiile comunitare, astfel cum este definit de ICD, pentru ca autorităţile locale europene să dispună de un cadru în care să poate coopera şi dialoga eficient cu instituţiile şi actorii implicaţi în dezvoltare;

| 20. | invită Comisia să iniţieze un parteneriat cu o platformă de asociaţii reprezentative ale autorităţilor locale care acţionează în domeniul cooperării, urmând exemplul sistemului Concord (Confederaţia Europeană a ONG-urilor pentru Ajutor Umanitar şi Dezvoltare) pentru ONG-uri, pentru a facilita dialogul şi cooperarea cu instituţiile europene, pentru a coordona cooperarea între autorităţile locale şi pentru a susţine autorităţile locale la punerea în aplicare a unor politici de dezvoltare şi, în special, pentru a consolida capacităţile membrilor săi; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să iniţieze un parteneriat cu o platformă de asociaţii reprezentative ale autorităţilor locale care acţionează în domeniul cooperării, urmând exemplul sistemului Concord (Confederaţia Europeană a ONG-urilor pentru Ajutor Umanitar şi Dezvoltare) pentru ONG-uri, pentru a facilita dialogul şi cooperarea cu instituţiile europene, pentru a coordona cooperarea între autorităţile locale şi pentru a susţine autorităţile locale la punerea în aplicare a unor politici de dezvoltare şi, în special, pentru a consolida capacităţile membrilor săi;

| 21. | invită Comisia să creeze un centru internaţional de monitorizare pentru democraţie locală şi descentralizare, în parteneriat cu organizaţiile autorităţilor locale, care să vizeze:






  — | monitorizarea implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare cu UE (dialog politic, formularea de strategii pentru dezvoltare, programare, punere în aplicare şi evaluare) şi informarea instituţiilor cu privire la dificultăţile întâmpinate pe teren; |
| --- | --- | --- |

21.

invită Comisia să creeze un centru internaţional de monitorizare pentru democraţie locală şi descentralizare, în parteneriat cu organizaţiile autorităţilor locale, care să vizeze:

—

monitorizarea implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare cu UE (dialog politic, formularea de strategii pentru dezvoltare, programare, punere în aplicare şi evaluare) şi informarea instituţiilor cu privire la dificultăţile întâmpinate pe teren;

| — | întocmirea unei hărţi mondiale a guvernării locale, care să cuprindă proiectele, actorii şi bugetele disponibile autorităţilor locale din întreaga lume, pentru a facilita coordonarea, coerenţa şi sinergia între diferiţii parteneri ai guvernării locale; |
| --- | --- |

—

întocmirea unei hărţi mondiale a guvernării locale, care să cuprindă proiectele, actorii şi bugetele disponibile autorităţilor locale din întreaga lume, pentru a facilita coordonarea, coerenţa şi sinergia între diferiţii parteneri ai guvernării locale;

| — | crearea de instrumente de informare şi de sprijin pentru implicarea autorităţilor locale în procesul european de cooperare, precum informaţii actualizate privind noile oportunităţi disponibile autorităţilor locale de la reformarea ajutorului, ajutor tehnic pentru a putea răspunde cererilor de oferte şi cererilor de propuneri etc.; |
| --- | --- |

—

crearea de instrumente de informare şi de sprijin pentru implicarea autorităţilor locale în procesul european de cooperare, precum informaţii actualizate privind noile oportunităţi disponibile autorităţilor locale de la reformarea ajutorului, ajutor tehnic pentru a putea răspunde cererilor de oferte şi cererilor de propuneri etc.;

| — | monitorizarea şi analizarea respectării standardelor legate de democraţie şi drepturile omului, în special a celor legate, în mod specific, de democraţia locală şi buna guvernare, astfel cum au fost stabilite în textele pertinente ale Comunităţii şi în alte norme recunoscute la nivel internaţional, cum ar fi cele ale Organizaţiei Naţiunilor Unite, Uniunii Africane, Commonwealth; |
| --- | --- |

—

monitorizarea şi analizarea respectării standardelor legate de democraţie şi drepturile omului, în special a celor legate, în mod specific, de democraţia locală şi buna guvernare, astfel cum au fost stabilite în textele pertinente ale Comunităţii şi în alte norme recunoscute la nivel internaţional, cum ar fi cele ale Organizaţiei Naţiunilor Unite, Uniunii Africane, Commonwealth;

| 22. | invită Comisia să promoveze acţiuni structurale care să impulsioneze şi să susţină descentralizarea şi dezvoltarea capacităţilor locale în ţările partenere, însoţite de o mai puternică democraţie şi de o participare mai mare a cetăţenilor; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să promoveze acţiuni structurale care să impulsioneze şi să susţină descentralizarea şi dezvoltarea capacităţilor locale în ţările partenere, însoţite de o mai puternică democraţie şi de o participare mai mare a cetăţenilor;

| 23. | propune utilizarea mecanismelor de revizuire a strategiilor de cooperare, inclusiv cel al Acordului de la Cotonou, pentru a monitoriza progresul înregistrat în ceea ce priveşte implicarea autorităţilor locale în procesul de cooperare, precum şi pentru a elimina constrângerile de natură legală, politică şi organizaţională din calea implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare; |
| --- | --- |

23.

propune utilizarea mecanismelor de revizuire a strategiilor de cooperare, inclusiv cel al Acordului de la Cotonou, pentru a monitoriza progresul înregistrat în ceea ce priveşte implicarea autorităţilor locale în procesul de cooperare, precum şi pentru a elimina constrângerile de natură legală, politică şi organizaţională din calea implicării autorităţilor locale în procesul de cooperare;

*

- *

| 24. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi parlamentelor şi guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

24.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi parlamentelor şi guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  JO L 378, 27.12.2006, p.41.

(3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3. Acord astfel cum a fost modificat ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 a Consiliului de miniştri ACP-CE (JO L 247, 9.9.2006, p. 22).

(4)  JO L 209, 11.8.2005, p. 27.

(5)  JO L 213, 30.7.1998, p. 6. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 625/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 99, 3.4.2004, p. 1).

P6_TA(2007)0084

Guatemala

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Guatemala

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind Guatemala şi, în special cele din 18 mai 2000 (1), 14 iunie 2001 (2), 11 aprilie 2002, (3)10 aprilie 2003 (4), 7 iulie 2005 (5) şi 26 octombrie 2006 privind acţiunile împotriva lui Rios Montt (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind Guatemala şi, în special cele din 18 mai 2000 (1), 14 iunie 2001 (2), 11 aprilie 2002, (3)10 aprilie 2003 (4), 7 iulie 2005 (5) şi 26 octombrie 2006 privind acţiunile împotriva lui Rios Montt (6),

| — | având în vedere Acordul dintre Guvernul din Guatemala şi Organizaţia Naţiunilor Unite de instituire a unei Comisii internaţionale de anchetă împotriva impunităţii din Guatemala (CICIG), adoptat la 12 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul dintre Guvernul din Guatemala şi Organizaţia Naţiunilor Unite de instituire a unei Comisii internaţionale de anchetă împotriva impunităţii din Guatemala (CICIG), adoptat la 12 decembrie 2006,

| — | având în vedere angajamentul său ferm şi permanent în vederea respectării acordurilor de pace şi a drepturilor omului în Guatemala, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul său ferm şi permanent în vederea respectării acordurilor de pace şi a drepturilor omului în Guatemala,

| — | având în vedere Acordul pentru dialog politic şi de cooperare dintre Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte şi Republicile Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua şi Panama, pe de altă parte, semnat la 15 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul pentru dialog politic şi de cooperare dintre Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de o parte şi Republicile Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua şi Panama, pe de altă parte, semnat la 15 decembrie 2003,

| — | având în vedere poziţia exprimată de Parlamentul Central American (PARLACEN) privind asasinarea a trei parlamentari din America Centrală, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia exprimată de Parlamentul Central American (PARLACEN) privind asasinarea a trei parlamentari din America Centrală,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 19 februarie 2007, trei membri ai Parlamentului Central American, salvadorienii Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez şi José Ramón González Rivas, precum şi şoferul lor, Gerardo Napoleón Ramírez, au fost asasinaţi cu brutalitate în timp ce se îndreptau cu maşina spre şedinţa plenară a PARLACEN, iar trupurile carbonizate şi abandonate ale acestora au fost găsite lângă oraşul Guatemala, |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 19 februarie 2007, trei membri ai Parlamentului Central American, salvadorienii Eduardo José D'Aubuisson Munguía, William Rizziery Pichinte Chávez şi José Ramón González Rivas, precum şi şoferul lor, Gerardo Napoleón Ramírez, au fost asasinaţi cu brutalitate în timp ce se îndreptau cu maşina spre şedinţa plenară a PARLACEN, iar trupurile carbonizate şi abandonate ale acestora au fost găsite lângă oraşul Guatemala,

| B. | întrucât presupuşii autori ai acestor infracţiuni de omor (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez şi Marvin Escobar Méndez), care au deţinut poziţii importante în cadrul Departamentului pentru Investigaţii Penale al Poliţiei din Guatemala, au fost ulterior asasinaţi în închisoarea de maximă securitate în care erau deţinuţi, în circumstanţe stranii, care nu au fost încă elucidate, |
| --- | --- |

B.

întrucât presupuşii autori ai acestor infracţiuni de omor (Luis Arturo Herrera López, José Estuardo López, José Adolfo Gutiérrez şi Marvin Escobar Méndez), care au deţinut poziţii importante în cadrul Departamentului pentru Investigaţii Penale al Poliţiei din Guatemala, au fost ulterior asasinaţi în închisoarea de maximă securitate în care erau deţinuţi, în circumstanţe stranii, care nu au fost încă elucidate,

| C. | întrucât există suspiciuni că aceste asasinate au avut ca scop împiedicarea anchetei în vederea descoperirii instigatorilor în cazul infracţiunilor de omor asupra membrilor PARLACEN, |
| --- | --- |

C.

întrucât există suspiciuni că aceste asasinate au avut ca scop împiedicarea anchetei în vederea descoperirii instigatorilor în cazul infracţiunilor de omor asupra membrilor PARLACEN,

| D. | întrucât jurnaliştii de televiziune care au relatat despre asasinarea celor patru poliţişti au primit ameninţări cu moartea după difuzarea reportajului lor, |
| --- | --- |

D.

întrucât jurnaliştii de televiziune care au relatat despre asasinarea celor patru poliţişti au primit ameninţări cu moartea după difuzarea reportajului lor,

| E. | întrucât, potrivit experţilor în domeniul drepturilor omului, câteva mii de omucideri sunt comise în fiecare an în Guatemala, însă numai în 2% dintre cazuri se fac arestări; întrucât sindicaliştii (cum ar fi Pedro Zamora în Puerto Quetzal), liderii ţăranilor şi familiile acestora au fost, de asemenea, ucişi la începutul lui 2007, iar martorii cazurilor de genocid în curs de cercetare, precum şi reprezentanţii legali ai victimelor genocidului şi diferite organizaţii din domeniul drepturilor omului se confruntă cu ameninţări, violări ale domiciliului şi jafuri, |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit experţilor în domeniul drepturilor omului, câteva mii de omucideri sunt comise în fiecare an în Guatemala, însă numai în 2% dintre cazuri se fac arestări; întrucât sindicaliştii (cum ar fi Pedro Zamora în Puerto Quetzal), liderii ţăranilor şi familiile acestora au fost, de asemenea, ucişi la începutul lui 2007, iar martorii cazurilor de genocid în curs de cercetare, precum şi reprezentanţii legali ai victimelor genocidului şi diferite organizaţii din domeniul drepturilor omului se confruntă cu ameninţări, violări ale domiciliului şi jafuri,

| F. | întrucât vicepreşedintele Eduardo Stein a mărturisit cât de dificilă este combaterea crimei organizate atunci când aceasta este adânc înrădăcinată în instituţiile publice; întrucât acest incident reflectă măsura în care crima organizată a pătruns în rândurile poliţiei guatemaleze, creşterea impunităţii şi deteriorarea siguranţei publice, şi subliniază necesitatea asumării responsabilităţii politice, |
| --- | --- |

F.

întrucât vicepreşedintele Eduardo Stein a mărturisit cât de dificilă este combaterea crimei organizate atunci când aceasta este adânc înrădăcinată în instituţiile publice; întrucât acest incident reflectă măsura în care crima organizată a pătruns în rândurile poliţiei guatemaleze, creşterea impunităţii şi deteriorarea siguranţei publice, şi subliniază necesitatea asumării responsabilităţii politice,

| 1. | îşi exprimă dezaprobarea totală faţă de toate crimele comise şi transmite condoleanţele sale familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

îşi exprimă dezaprobarea totală faţă de toate crimele comise şi transmite condoleanţele sale familiilor victimelor;

| 2. | solicită guvernului guatemalez să garanteze deplina independenţă, libertate şi securitate a autorităţilor judiciare guatemaleze în anchetarea acestor crime, face apel la cooperarea deplină a autorităţilor politice, judiciare şi poliţieneşti din Guatemala şi El Salvador pentru anchetarea acestor incidente; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernului guatemalez să garanteze deplina independenţă, libertate şi securitate a autorităţilor judiciare guatemaleze în anchetarea acestor crime, face apel la cooperarea deplină a autorităţilor politice, judiciare şi poliţieneşti din Guatemala şi El Salvador pentru anchetarea acestor incidente;

| 3. | îndeamnă Parlamentul din Guatemala să ratifice acordul de instituire a CICIG; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă Parlamentul din Guatemala să ratifice acordul de instituire a CICIG;

| 4. | invită Comisia Europeană şi Guvernul din Guatemala să convoace Grupul consultativ privind Guatemala, implicând ţările donatoare pentru a susţine punerea în aplicare a CICIG şi pentru a promova dialogul naţional împotriva impunităţii; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia Europeană şi Guvernul din Guatemala să convoace Grupul consultativ privind Guatemala, implicând ţările donatoare pentru a susţine punerea în aplicare a CICIG şi pentru a promova dialogul naţional împotriva impunităţii;

| 5. | îndeamnă Parlamentul din Guatemala să ratifice Statutul de la Roma a Curţii Penale Internaţionale. adoptat la 17 iulie 1998 şi să adapteze legislaţia internă în conformitate cu obligaţiile care decurg din Statutul de la Roma şi alte dispoziţii ale dreptului internaţional pertinente; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Parlamentul din Guatemala să ratifice Statutul de la Roma a Curţii Penale Internaţionale. adoptat la 17 iulie 1998 şi să adapteze legislaţia internă în conformitate cu obligaţiile care decurg din Statutul de la Roma şi alte dispoziţii ale dreptului internaţional pertinente;

| 6. | invită Guvernul din Guatemala să adopte măsuri în vederea protejării agenţilor judiciari, a victimelor crimelor împotriva umanităţii care doresc să se facă dreptate, a apărătorilor drepturilor omului şi a martorilor care pot contribui la avansarea proceselor; |
| --- | --- |

6.

invită Guvernul din Guatemala să adopte măsuri în vederea protejării agenţilor judiciari, a victimelor crimelor împotriva umanităţii care doresc să se facă dreptate, a apărătorilor drepturilor omului şi a martorilor care pot contribui la avansarea proceselor;

| 7. | salută măsurile de restructurare şi epurare a forţelor de securitate introduse de guvern; |
| --- | --- |

7.

salută măsurile de restructurare şi epurare a forţelor de securitate introduse de guvern;

| 8. | îşi exprimă sprijinul pentru poporul şi autorităţile guatemaleze în vederea continuării menţinerii statului de drept şi a încurajării dezvoltării economice, sociale şi politice, în folosul păcii şi al reconcilierii naţionale; |
| --- | --- |

8.

îşi exprimă sprijinul pentru poporul şi autorităţile guatemaleze în vederea continuării menţinerii statului de drept şi a încurajării dezvoltării economice, sociale şi politice, în folosul păcii şi al reconcilierii naţionale;

| 9. | îndeamnă Comisia să consolideze, în cadrul strategiei de cooperare cu Guatemala pentru perioada 2007-2013, promovarea statului de drept, combaterea impunităţii, respectarea deplină a drepturilor omului şi sprijinul acordat Guvernului din Guatemala pentru consolidarea capacităţilor forţelor sale de securitate, în temeiul respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să consolideze, în cadrul strategiei de cooperare cu Guatemala pentru perioada 2007-2013, promovarea statului de drept, combaterea impunităţii, respectarea deplină a drepturilor omului şi sprijinul acordat Guvernului din Guatemala pentru consolidarea capacităţilor forţelor sale de securitate, în temeiul respectării drepturilor omului;

| 10. | subliniază că este absolut necesar ca autorităţile din ţara în care PARLACEN îşi are sediul să asigure siguranţa şi să garanteze integritatea fizică a membrilor PARLACEN şi a reuniunilor acestuia; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este absolut necesar ca autorităţile din ţara în care PARLACEN îşi are sediul să asigure siguranţa şi să garanteze integritatea fizică a membrilor PARLACEN şi a reuniunilor acestuia;

| 11. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor din Guatemala, El Salvador şi din celelalte ţări din America Centrală, precum şi Parlamentului Central American. |
| --- | --- |

11.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor din Guatemala, El Salvador şi din celelalte ţări din America Centrală, precum şi Parlamentului Central American.

---

(1)  JO C 59, 23.2.2001, p. 286.

(2)  JO C 53 E, 28.2.2002, p. 403.

(3)  JO C 127 E, 29.5.2003, p. 688.

(4)  JO C 64 E, 12.3.2004, p. 609.

(5)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 494.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0466.

P6_TA(2007)0085

Cambodgia

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Cambodgia

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţiile sale din 13 ianuarie 2005 (1), 10 martie 2005 (2) şi 19 ianuarie 2006 (3) privind Cambodgia şi Rezoluţia sa din 1 decembrie 2005 privind situaţia drepturilor omului în Cambodgia, Laos şi Vietnam (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale din 13 ianuarie 2005 (1), 10 martie 2005 (2) şi 19 ianuarie 2006 (3) privind Cambodgia şi Rezoluţia sa din 1 decembrie 2005 privind situaţia drepturilor omului în Cambodgia, Laos şi Vietnam (4),

| — | având în vedere Acordul de cooperare între Comunitatea Europeană şi Regatul Cambodgiei (5) din 1997, aprobat la 4 octombrie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare între Comunitatea Europeană şi Regatul Cambodgiei (5) din 1997, aprobat la 4 octombrie 1999,

| — | având în vedere Declaraţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului, adoptată la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004,

| — | având în vedere Pactul internaţional cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale şi Pactul internaţional cu privire la drepturile civile şi politice, adoptate la 16 decembrie 1966, la care Cambodgia a aderat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internaţional cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale şi Pactul internaţional cu privire la drepturile civile şi politice, adoptate la 16 decembrie 1966, la care Cambodgia a aderat,

| — | având în vedere acordul încheiat între ONU şi Guvernul regal al Cambodgiei la 6 iunie 2003 privind condamnarea, în conformitate cu legislaţia cambodgiană, a infracţiunilor comise în perioada republicii Kampucia Democratică, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul încheiat între ONU şi Guvernul regal al Cambodgiei la 6 iunie 2003 privind condamnarea, în conformitate cu legislaţia cambodgiană, a infracţiunilor comise în perioada republicii Kampucia Democratică,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 24 februarie 2007, Hy Vuthy, preşedintele Sindicatului liber al lucrătorilor din Regatul Cambodgia (SLLRC) al fabricii de confecţii Suntex, a fost împuşcat mortal, la sfârşitul turei de noapte în respectiva fabrică din districtul Phnom Penh's Dangkao; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 24 februarie 2007, Hy Vuthy, preşedintele Sindicatului liber al lucrătorilor din Regatul Cambodgia (SLLRC) al fabricii de confecţii Suntex, a fost împuşcat mortal, la sfârşitul turei de noapte în respectiva fabrică din districtul Phnom Penh's Dangkao;

| B. | întrucât Chea Vichea, preşedintele SLLRC, a fost împuşcat mortal în 22 ianuarie 2004, iar Ros Sovannareth, preşedintele SLLRC al fabricii Trinunggal Komara, a fost ucis în 7 mai 2004, în timp ce, în ultimul an, alţi sindicalişti din Cambodgia au căzut victime hărţuirilor grave, actelor de intimidare şi atacurilor fizice; |
| --- | --- |

B.

întrucât Chea Vichea, preşedintele SLLRC, a fost împuşcat mortal în 22 ianuarie 2004, iar Ros Sovannareth, preşedintele SLLRC al fabricii Trinunggal Komara, a fost ucis în 7 mai 2004, în timp ce, în ultimul an, alţi sindicalişti din Cambodgia au căzut victime hărţuirilor grave, actelor de intimidare şi atacurilor fizice;

| C. | întrucât uciderea lui Chea Vichea nu a fost încă elucidată; întrucât, la 28 ianuarie 2004, Born Sammang şi Sok Sam Oeun au fost arestaţi pentru presupusa ucidere a lui Chea Vichea şi mai târziu condamnaţi la 20 de ani de închisoare, în ciuda lipsei oricărei dovezi credibile împotriva lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât uciderea lui Chea Vichea nu a fost încă elucidată; întrucât, la 28 ianuarie 2004, Born Sammang şi Sok Sam Oeun au fost arestaţi pentru presupusa ucidere a lui Chea Vichea şi mai târziu condamnaţi la 20 de ani de închisoare, în ciuda lipsei oricărei dovezi credibile împotriva lor;

| D. | întrucât Cambodgia a aderat la Pactul internaţional cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale şi la Pactul internaţional cu privire la drepturile civile şi politice, care prevăd dreptul oricărui individ de a crea un sindicat şi de a se alătura unui sindicat pe care acesta l-a ales, precum şi dreptul sindicaliştilor de a acţiona liber; |
| --- | --- |

D.

întrucât Cambodgia a aderat la Pactul internaţional cu privire la drepturile economice, sociale şi culturale şi la Pactul internaţional cu privire la drepturile civile şi politice, care prevăd dreptul oricărui individ de a crea un sindicat şi de a se alătura unui sindicat pe care acesta l-a ales, precum şi dreptul sindicaliştilor de a acţiona liber;

| E. | întrucât Declaraţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului prevede, de asemenea, „dreptul de a promova şi de a lupta, individual şi în asociere cu alte persoane, pentru protejarea şi realizarea drepturilor omului” (articolul 1); |
| --- | --- |

E.

întrucât Declaraţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului prevede, de asemenea, „dreptul de a promova şi de a lupta, individual şi în asociere cu alte persoane, pentru protejarea şi realizarea drepturilor omului” (articolul 1);

| F. | întrucât este profund îngrijorat de faptul că aceste cazuri menţionate mai sus demonstrează că nu există încă o garanţie a independenţei şi imparţialităţii sistemului judiciar şi nici a capacităţii de a organiza procese fără intervenţii politice, în cadrul tribunalului special creat pentru liderii khmerilor roşii; |
| --- | --- |

F.

întrucât este profund îngrijorat de faptul că aceste cazuri menţionate mai sus demonstrează că nu există încă o garanţie a independenţei şi imparţialităţii sistemului judiciar şi nici a capacităţii de a organiza procese fără intervenţii politice, în cadrul tribunalului special creat pentru liderii khmerilor roşii;

| G. | întrucât procedurile în faţa Camerelor Extraordinare ale Instanţelor din Cambodgia nu au fost încă demarate, din cauza diverselor neînţelegeri dintre autorităţile judecătoreşti cambodgiene şi cele internaţionale, cu privire la proiectul de regulament intern al acestui organ, |
| --- | --- |

G.

întrucât procedurile în faţa Camerelor Extraordinare ale Instanţelor din Cambodgia nu au fost încă demarate, din cauza diverselor neînţelegeri dintre autorităţile judecătoreşti cambodgiene şi cele internaţionale, cu privire la proiectul de regulament intern al acestui organ,

| H. | alarmat de statutul juridic neclar al refugiaţilor de origine vietnameză în Cambodgia; |
| --- | --- |

H.

alarmat de statutul juridic neclar al refugiaţilor de origine vietnameză în Cambodgia;

| 1. | condamnă uciderea lui Hy Vuthy şi toate celelalte acte de violenţă comise împotriva sindicaliştilor; îndeamnă autorităţile cambodgiene să lanseze o investigaţie urgentă, imparţială şi eficientă asupra infracţiunilor de omor comise împotriva lui Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith şi a lui Yim Ry, să facă publice rezultatele acestei investigaţii şi să aducă persoanele responsabile în faţa justiţiei; invită autorităţile să le ofere lui Born Sammang şi lui Sok Sam Oeum posibilitatea de a fi rejudecaţi, în conformitate cu normele internaţionale; |
| --- | --- |

1.

condamnă uciderea lui Hy Vuthy şi toate celelalte acte de violenţă comise împotriva sindicaliştilor; îndeamnă autorităţile cambodgiene să lanseze o investigaţie urgentă, imparţială şi eficientă asupra infracţiunilor de omor comise împotriva lui Hu Vuthy, Chea Vichea, Ros Sovannarith şi a lui Yim Ry, să facă publice rezultatele acestei investigaţii şi să aducă persoanele responsabile în faţa justiţiei; invită autorităţile să le ofere lui Born Sammang şi lui Sok Sam Oeum posibilitatea de a fi rejudecaţi, în conformitate cu normele internaţionale;

| 2. | insistă ca guvernul cambodgian să pună capăt climatului dominant de impunitate şi să aplice în mod eficient legislaţia celor care încalcă drepturile omului şi libertăţile civile; |
| --- | --- |

2.

insistă ca guvernul cambodgian să pună capăt climatului dominant de impunitate şi să aplice în mod eficient legislaţia celor care încalcă drepturile omului şi libertăţile civile;

| 3. | reaminteşte guvernului cambodgian că trebuie să-şi îndeplinească obligaţiile şi să-şi respecte angajamentele cu privire la principiile democratice şi drepturile fundamentale ale omului, care constituie un element esenţial al Acordului de cooperare cu Comunitatea Europeană, astfel cum sunt definite la articolul 1 din respectivul acord; |
| --- | --- |

3.

reaminteşte guvernului cambodgian că trebuie să-şi îndeplinească obligaţiile şi să-şi respecte angajamentele cu privire la principiile democratice şi drepturile fundamentale ale omului, care constituie un element esenţial al Acordului de cooperare cu Comunitatea Europeană, astfel cum sunt definite la articolul 1 din respectivul acord;

| 4. | invită autorităţile cambodgiene să se angajeze pe calea reformelor politice şi instituţionale, în vederea construirii unui stat democratic, guvernat de principiul statului de drept şi bazat pe respectarea libertăţilor fundamentale, şi să garanteze, în orice circumstanţă, respectarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, în conformitate cu standardele internaţionale privind drepturile omului şi convenţiile internaţionale ratificate de Cambodgia; |
| --- | --- |

4.

invită autorităţile cambodgiene să se angajeze pe calea reformelor politice şi instituţionale, în vederea construirii unui stat democratic, guvernat de principiul statului de drept şi bazat pe respectarea libertăţilor fundamentale, şi să garanteze, în orice circumstanţă, respectarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, în conformitate cu standardele internaţionale privind drepturile omului şi convenţiile internaţionale ratificate de Cambodgia;

| 5. | îndeamnă guvernului cambodgian să permită Tribunalului khmerilor roşii să funcţioneze fără întârziere, în conformitate cu standardele internaţionale privind independenţa judiciară, procesul echitabil şi procedurile juridice corecte, astfel cum s-a convenit cu ONU în iunie 2003; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă guvernului cambodgian să permită Tribunalului khmerilor roşii să funcţioneze fără întârziere, în conformitate cu standardele internaţionale privind independenţa judiciară, procesul echitabil şi procedurile juridice corecte, astfel cum s-a convenit cu ONU în iunie 2003;

| 6. | sprijină toate eforturile Comisiei pentru revizuirea regulamentului intern al Camerelor Extraordinare ale Instanţelor din Cambodgia, în vederea limitării numărului divergenţelor cu privire la anumite chestiuni, pentru a putea face să avanseze urmărirea penală şi procesele; |
| --- | --- |

6.

sprijină toate eforturile Comisiei pentru revizuirea regulamentului intern al Camerelor Extraordinare ale Instanţelor din Cambodgia, în vederea limitării numărului divergenţelor cu privire la anumite chestiuni, pentru a putea face să avanseze urmărirea penală şi procesele;

| 7. | invită Consiliul şi Comisia să abordeze chestiunile legate de drepturile omului şi statul de drept în Cambodgia, cu ocazia contactelor acestora cu guvernul cambodgian; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul şi Comisia să abordeze chestiunile legate de drepturile omului şi statul de drept în Cambodgia, cu ocazia contactelor acestora cu guvernul cambodgian;

| 8. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Guvernului şi Adunării Naţionale a Regatului Cambodgia, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU pentru drepturile omului în Cambodgia şi guvernelor statelor membre ale ASEAN. |
| --- | --- |

8.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, Guvernului şi Adunării Naţionale a Regatului Cambodgia, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU pentru drepturile omului în Cambodgia şi guvernelor statelor membre ale ASEAN.

---

(1)  JO C 247 E, 6.10.2005,p. 161.

(2)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 280.

(3)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 334.

(4)  JO C 285 E, 22.11.2006, p.129.

(5)  JO L 269, 19.10.1999, p.18.

P6_TA(2007)0086

Nigeria

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 privind Nigeria

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind situaţia din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind situaţia din Nigeria,

| — | având în vedere convenţiile internaţionale privind drepturile omului ratificate de Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere convenţiile internaţionale privind drepturile omului ratificate de Nigeria,

| — | având în vedere articolul 115 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ciuda eforturile depuse în ultimii ani de guvernul nigerian pentru promovarea drepturilor omului şi combaterea corupţiei şi în ciuda unor ameliorări în ceea ce priveşte respectarea drepturilor civile şi politice, au rămas nesoluţionate o serie de aspecte urgente şi fundamentale privind drepturile omului; si întrucât ţara este dominată de corupţie, arestări arbitrare şi tortură, execuţii extrajudiciare şi violenţă politică, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ciuda eforturile depuse în ultimii ani de guvernul nigerian pentru promovarea drepturilor omului şi combaterea corupţiei şi în ciuda unor ameliorări în ceea ce priveşte respectarea drepturilor civile şi politice, au rămas nesoluţionate o serie de aspecte urgente şi fundamentale privind drepturile omului; si întrucât ţara este dominată de corupţie, arestări arbitrare şi tortură, execuţii extrajudiciare şi violenţă politică,

| B. | întrucât diviziunile etnice şi religioase, precum şi sărăcia generalizată sunt principalele cauze ale violenţei intercomunitare cronice, |
| --- | --- |

B.

întrucât diviziunile etnice şi religioase, precum şi sărăcia generalizată sunt principalele cauze ale violenţei intercomunitare cronice,

| C. | întrucât tribunalele islamice Sharia au jurisdicţie asupra cazurilor penale în 12 dintre cele 36 de state din Nigeria; întrucât aceste tribunale continuă să pronunţe pedepse cu moartea, precum şi sentinţe de flagelare şi amputare; întrucât, deşi pedepsele cu moartea şi amputările nu mai sunt executate, procesele nu sunt conforme cu standardele internaţionale, de exemplu în ceea ce priveşte dreptul la apărare şi informarea acuzaţilor cu privire la drepturile lor, şi au tendinţa de a discrimina femeile, |
| --- | --- |

C.

întrucât tribunalele islamice Sharia au jurisdicţie asupra cazurilor penale în 12 dintre cele 36 de state din Nigeria; întrucât aceste tribunale continuă să pronunţe pedepse cu moartea, precum şi sentinţe de flagelare şi amputare; întrucât, deşi pedepsele cu moartea şi amputările nu mai sunt executate, procesele nu sunt conforme cu standardele internaţionale, de exemplu în ceea ce priveşte dreptul la apărare şi informarea acuzaţilor cu privire la drepturile lor, şi au tendinţa de a discrimina femeile,

| D. | întrucât impunitatea este în continuare regula generală, mai degrabă decât excepţia, deoarece foarte puţine persoane care comit acte de violenţă sau încalcă drepturile omului sunt anchetate şi puse sub acuzaţie şi întrucât această impunitate constituie unul dintre cele mai importante obstacole în calea luptei împotriva încălcărilor drepturilor omului şi a violenţei şi în calea eradicării lor, |
| --- | --- |

D.

întrucât impunitatea este în continuare regula generală, mai degrabă decât excepţia, deoarece foarte puţine persoane care comit acte de violenţă sau încalcă drepturile omului sunt anchetate şi puse sub acuzaţie şi întrucât această impunitate constituie unul dintre cele mai importante obstacole în calea luptei împotriva încălcărilor drepturilor omului şi a violenţei şi în calea eradicării lor,

| E. | întrucât capacitatea şi lipsa de resurse ale forţelor de poliţie nigeriene le limitează posibilităţile de anchetare a infracţiunilor şi conduc, de asemenea, la menţinerea prelungită în arestare preventivă a numeroase persoane, cu încălcarea drepturilor lor, |
| --- | --- |

E.

întrucât capacitatea şi lipsa de resurse ale forţelor de poliţie nigeriene le limitează posibilităţile de anchetare a infracţiunilor şi conduc, de asemenea, la menţinerea prelungită în arestare preventivă a numeroase persoane, cu încălcarea drepturilor lor,

| F. | întrucât forţele de poliţie şi de securitate au fost deseori implicate în încălcări ale drepturilor omului,inclusiv execuţii extrajudiciare, arestări arbitrare şi tortură, |
| --- | --- |

F.

întrucât forţele de poliţie şi de securitate au fost deseori implicate în încălcări ale drepturilor omului,inclusiv execuţii extrajudiciare, arestări arbitrare şi tortură,

| G. | întrucât exploatarea prin muncă a copiilor şi traficul de copii sunt în continuare larg răspândite, |
| --- | --- |

G.

întrucât exploatarea prin muncă a copiilor şi traficul de copii sunt în continuare larg răspândite,

| H. | întrucât libertatea de exprimare este în continuare limitată prin hărţuirea constantă a jurnaliştilor şi a activiştilor politici, |
| --- | --- |

H.

întrucât libertatea de exprimare este în continuare limitată prin hărţuirea constantă a jurnaliştilor şi a activiştilor politici,

| I. | întrucât parlamentul nigerian examinează în prezent o propunere legislativă intitulată „Legea privind interzicerea căsătoriilor homosexuale” care prevede o pedeapsă de cinci ani de închisoare pentru orice persoană care „oficiază, asistă, contribuie sau încurajează o căsătorie homosexuală”, precum şi pentru orice persoană care se implică în mod public sau privat în reprezentarea pozitivă sau apărarea relaţiilor homosexuale, |
| --- | --- |

I.

întrucât parlamentul nigerian examinează în prezent o propunere legislativă intitulată „Legea privind interzicerea căsătoriilor homosexuale” care prevede o pedeapsă de cinci ani de închisoare pentru orice persoană care „oficiază, asistă, contribuie sau încurajează o căsătorie homosexuală”, precum şi pentru orice persoană care se implică în mod public sau privat în reprezentarea pozitivă sau apărarea relaţiilor homosexuale,

| J. | întrucât alegerile naţionale şi regionale din 1999 şi 2003 nu pot fi considerate libere şi corecte din cauza numeroaselor cazuri de fraudă şi violenţă, |
| --- | --- |

J.

întrucât alegerile naţionale şi regionale din 1999 şi 2003 nu pot fi considerate libere şi corecte din cauza numeroaselor cazuri de fraudă şi violenţă,

| 1. | solicită guvernului nigerian să ia măsuri urgente şi eficiente pentru a-şi proteja cetăţenii, a pune capăt violenţei, corupţiei generalizate şi impunităţii de care se bucură persoanele care încalcă drepturile omului şi să promoveze activ respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

solicită guvernului nigerian să ia măsuri urgente şi eficiente pentru a-şi proteja cetăţenii, a pune capăt violenţei, corupţiei generalizate şi impunităţii de care se bucură persoanele care încalcă drepturile omului şi să promoveze activ respectarea drepturilor omului;

| 2. | solicită guvernului nigerian să abolească pedeapsa cu moartea şi să intervină în cazurile individuale ale persoanelor care sunt judecate conform legii Sharia şi sunt condamnate la pedeapsa cu moartea, amputare,flagelare sau alt tratament inuman şi degradant care încalcă Constituţia Nigeriei, precum şi legislaţia internaţională privind drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernului nigerian să abolească pedeapsa cu moartea şi să intervină în cazurile individuale ale persoanelor care sunt judecate conform legii Sharia şi sunt condamnate la pedeapsa cu moartea, amputare,flagelare sau alt tratament inuman şi degradant care încalcă Constituţia Nigeriei, precum şi legislaţia internaţională privind drepturile omului;

| 3. | salută acordul multilateral împotriva traficului de femei şi copii încheiat între 26 de ţări din vestul şi centrul Africii, precum şi alte eforturi depuse în acest domeniu de autorităţile nigeriene; solicită, cu toate acestea, guvernului nigerian să ia măsuri suplimentare în acest domeniu, precum şi pentru soluţionarea problemei exploatării copiilor prin muncă; |
| --- | --- |

3.

salută acordul multilateral împotriva traficului de femei şi copii încheiat între 26 de ţări din vestul şi centrul Africii, precum şi alte eforturi depuse în acest domeniu de autorităţile nigeriene; solicită, cu toate acestea, guvernului nigerian să ia măsuri suplimentare în acest domeniu, precum şi pentru soluţionarea problemei exploatării copiilor prin muncă;

| 4. | solicită tuturor actorilor interesaţi de următoarele alegeri naţionale din aprilie să se angajeze public pentru eradicarea violenţei politice, a execuţiilor, a intimidărilor şi a altor încălcări ale drepturilor omului,precum şi a impunităţii pentru astfel de infracţiuni; |
| --- | --- |

4.

solicită tuturor actorilor interesaţi de următoarele alegeri naţionale din aprilie să se angajeze public pentru eradicarea violenţei politice, a execuţiilor, a intimidărilor şi a altor încălcări ale drepturilor omului,precum şi a impunităţii pentru astfel de infracţiuni;

| 5. | solicită guvernului nigerian să ia toate măsurile necesare pentru a face faţă problemelor preelectorale privind limitarea independenţei Comisei Electorale Naţionale Independente, abuzurile şi hărţuirile comise de forţele de securitate şi orice alte obstacole în calea libertăţii de exprimare şi de opinie şi a altor cerinţe de bază pentru alegeri libere şi corecte; |
| --- | --- |

5.

solicită guvernului nigerian să ia toate măsurile necesare pentru a face faţă problemelor preelectorale privind limitarea independenţei Comisei Electorale Naţionale Independente, abuzurile şi hărţuirile comise de forţele de securitate şi orice alte obstacole în calea libertăţii de exprimare şi de opinie şi a altor cerinţe de bază pentru alegeri libere şi corecte;

| 6. | solicită parlamentului nigerian să nu adopte „Legea privind interzicerea căsătoriilor homosexuale” în forma sa actuală, deoarece conţine încălcări ale drepturilor fundamentale ale omului în ceea ce priveşte libertatea de exprimare şi de opinie, în special prin prevederea privind aplicarea unei pedepse de cinci de ani de închisoare oricărei persoană care se implică în mod public sau privat în reprezentarea pozitivă sau apărarea relaţiilor homosexuale; |
| --- | --- |

6.

solicită parlamentului nigerian să nu adopte „Legea privind interzicerea căsătoriilor homosexuale” în forma sa actuală, deoarece conţine încălcări ale drepturilor fundamentale ale omului în ceea ce priveşte libertatea de exprimare şi de opinie, în special prin prevederea privind aplicarea unei pedepse de cinci de ani de închisoare oricărei persoană care se implică în mod public sau privat în reprezentarea pozitivă sau apărarea relaţiilor homosexuale;

| 7. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi Guvernului şi Parlamentului din Nigeria. |
| --- | --- |

7.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, precum şi Guvernului şi Parlamentului din Nigeria.

P6_TA(2007)0087

Atac împotriva Galinei Kozlova

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2007 cu privire la Galina Kozlova

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţia sa anterioară din 12 mai 2005 privind încălcările drepturilor omului şi ale democraţiei în Republica Mari El din Federaţia Rusă (1), celelalte rezoluţii referitoare la Rusia, în special Rezoluţia din 13 decembrie 2006 privind reuniunea la nivel înalt UE-Rusia ce s-a desfăşurat la Helsinki la 24 noiembrie 2006 (2) şi cea din 25 octombrie 2006 privind relaţiile dintre UE şi Rusia după asasinarea jurnalistei ruse Anna Politkovskaya (3), precum şi raportul Malmstrom privind relaţiile UE-Rusia,adoptat la 26 mai 2005 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa anterioară din 12 mai 2005 privind încălcările drepturilor omului şi ale democraţiei în Republica Mari El din Federaţia Rusă (1), celelalte rezoluţii referitoare la Rusia, în special Rezoluţia din 13 decembrie 2006 privind reuniunea la nivel înalt UE-Rusia ce s-a desfăşurat la Helsinki la 24 noiembrie 2006 (2) şi cea din 25 octombrie 2006 privind relaţiile dintre UE şi Rusia după asasinarea jurnalistei ruse Anna Politkovskaya (3), precum şi raportul Malmstrom privind relaţiile UE-Rusia,adoptat la 26 mai 2005 (4),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat şi cooperare dintre CE şi Rusia, care a intrat în vigoare la 1 decembrie 1997 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat şi cooperare dintre CE şi Rusia, care a intrat în vigoare la 1 decembrie 1997 (5),

| — | având în vedere Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale şi în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale şi în special articolul 10,

| — | având în vedere Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare semnată de Federaţia Rusă la 10 mai 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare semnată de Federaţia Rusă la 10 mai 2001,

| — | având în vedere Constituţia Republicii Mari (Mari El), prin care mari este recunoscută ca una dintre limbile oficiale, şi Actul din 1995 privind aspectele lingvistice, prin care Mari El este declarată republică multietnică şi care prevede dreptul tuturor cetăţenilor, indiferent de originea lor etnică, de a-şi păstra şi dezvolta limba şi cultura lor maternă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituţia Republicii Mari (Mari El), prin care mari este recunoscută ca una dintre limbile oficiale, şi Actul din 1995 privind aspectele lingvistice, prin care Mari El este declarată republică multietnică şi care prevede dreptul tuturor cetăţenilor, indiferent de originea lor etnică, de a-şi păstra şi dezvolta limba şi cultura lor maternă,

| — | având în vedere rapoartele credibile întocmite de ONG-urile din Rusia şi comunitatea internaţională privind permanentele încălcări ale drepturilor omului şi neregulile din Mari El, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele credibile întocmite de ONG-urile din Rusia şi comunitatea internaţională privind permanentele încălcări ale drepturilor omului şi neregulile din Mari El,

| — | având în vedere consultările în curs dintre UE şi Rusia privind drepturile omului, minorităţile şi libertăţile fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările în curs dintre UE şi Rusia privind drepturile omului, minorităţile şi libertăţile fundamentale,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Galina Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontsoko şi soţia lui Vladimir Kozlov, preşedinte al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari, a fost atacată cu brutalitate la 25 ianuarie 2007, suferind leziuni la cap care au avut ca efect o comoţie cerebrală, puternice dureri de cap, ameţeli şi tulburări de vedere; |
| --- | --- |

A.

întrucât Galina Kozlova, membru al consiliului de administraţie al Organizaţiei naţionale Mari Ušem şi redactor-şef al revistei literare Ontsoko şi soţia lui Vladimir Kozlov, preşedinte al consiliului de administraţie al Organizaţiei Mari, a fost atacată cu brutalitate la 25 ianuarie 2007, suferind leziuni la cap care au avut ca efect o comoţie cerebrală, puternice dureri de cap, ameţeli şi tulburări de vedere;

| B. | întrucât, potrivit Mari Ušem, atacul nu ar fi putut fi o tentativă obişnuită de tâlhărie; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Mari Ušem, atacul nu ar fi putut fi o tentativă obişnuită de tâlhărie;

| C. | întrucât atacul împotriva dnei Kozlova urmează unei serii de atacuri împotriva activiştilor şi a jurnaliştilor din Mari El, inclusiv uciderea, în 2001, a trei jurnalişti, atacul împotriva lui Vladimir Kozlov, din 4 februarie 2005, precum şi cel împotriva fostului lider al mişcării Mari, Nina Maksimova; |
| --- | --- |

C.

întrucât atacul împotriva dnei Kozlova urmează unei serii de atacuri împotriva activiştilor şi a jurnaliştilor din Mari El, inclusiv uciderea, în 2001, a trei jurnalişti, atacul împotriva lui Vladimir Kozlov, din 4 februarie 2005, precum şi cel împotriva fostului lider al mişcării Mari, Nina Maksimova;

| D. | întrucât, în octombrie 2006, Vladimir Kozlov se declara optimist cu privire la viitorul organizaţiei,subliniind că niciun activist pentru drepturile etnice din Mari El nu a fost ţinta vreunui atac, de mai bine de un an, însă această atitudine aparent mai puţin ostilă faţă de Mari Ušem s-a schimbat acum cu brutalitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în octombrie 2006, Vladimir Kozlov se declara optimist cu privire la viitorul organizaţiei,subliniind că niciun activist pentru drepturile etnice din Mari El nu a fost ţinta vreunui atac, de mai bine de un an, însă această atitudine aparent mai puţin ostilă faţă de Mari Ušem s-a schimbat acum cu brutalitate;

| E. | întrucât autorităţile locale şi cele federale nu au reuşit să ia măsurile necesare pentru a aduce autorii faptelor în faţa justiţiei şi pentru a garanta siguranţa jurnaliştilor şi independenţa mass-mediei; |
| --- | --- |

E.

întrucât autorităţile locale şi cele federale nu au reuşit să ia măsurile necesare pentru a aduce autorii faptelor în faţa justiţiei şi pentru a garanta siguranţa jurnaliştilor şi independenţa mass-mediei;

| F. | întrucât mass-media şi buletine informative ale opoziţiei se confruntă cu mari dificultăţi în ceea ce priveşte desfăşurarea liberă a activităţii, astfel încât, de exemplu, mai multe ziare ale opoziţiei nu pot fi imprimate decât în afara Mari El; |
| --- | --- |

F.

întrucât mass-media şi buletine informative ale opoziţiei se confruntă cu mari dificultăţi în ceea ce priveşte desfăşurarea liberă a activităţii, astfel încât, de exemplu, mai multe ziare ale opoziţiei nu pot fi imprimate decât în afara Mari El;

| G. | întrucât persoanele care aparţin minorităţii Mari se confruntă cu mari dificultăţi în ceea ce priveşte educaţia în limba lor maternă, deoarece nu există învăţământ liceal şi universitar în limba mari, |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele care aparţin minorităţii Mari se confruntă cu mari dificultăţi în ceea ce priveşte educaţia în limba lor maternă, deoarece nu există învăţământ liceal şi universitar în limba mari,

| 1. | condamnă ferm atacul împotriva Galinei Kozlova, care nu a dus, până în prezent, la nicio condamnare sau arestare, precum şi continua hărţuire şi atacurile împotriva activiştilor, personalităţilor culturale şi ziariştilor independenţi din Mari El şi invită autorităţile federale şi locale să aducă autorii acestor acte în faţa justiţiei şi să asigure respectarea libertăţii de exprimare; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm atacul împotriva Galinei Kozlova, care nu a dus, până în prezent, la nicio condamnare sau arestare, precum şi continua hărţuire şi atacurile împotriva activiştilor, personalităţilor culturale şi ziariştilor independenţi din Mari El şi invită autorităţile federale şi locale să aducă autorii acestor acte în faţa justiţiei şi să asigure respectarea libertăţii de exprimare;

| 2. | este convins că caracterul multietnic al Federaţiei Ruse contribuie, în mare măsură, la diversitatea culturală şi lingvistică a Europei şi reprezintă un fenomen de care toţi cetăţenii Federaţiei Ruse sunt mândri,pe bună dreptate, şi care ar trebui păstrat în avantajul tuturor europenilor; |
| --- | --- |

2.

este convins că caracterul multietnic al Federaţiei Ruse contribuie, în mare măsură, la diversitatea culturală şi lingvistică a Europei şi reprezintă un fenomen de care toţi cetăţenii Federaţiei Ruse sunt mândri,pe bună dreptate, şi care ar trebui păstrat în avantajul tuturor europenilor;

| 3. | invită autorităţile federale şi judiciare locale să efectueze anchete rapide, amănunţite şi independente privind atacurile împotriva doamnei Kozlova şi alte incidente similare; |
| --- | --- |

3.

invită autorităţile federale şi judiciare locale să efectueze anchete rapide, amănunţite şi independente privind atacurile împotriva doamnei Kozlova şi alte incidente similare;

| 4. | invită guvernul din Mari El să înceteze imediat condamnările şi intimidarea pe motive politice la adresa funcţionarilor disidenţi şi să se abţină de la orice interferenţă politică nejustificată în problemele instituţiilor educaţionale şi culturale; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul din Mari El să înceteze imediat condamnările şi intimidarea pe motive politice la adresa funcţionarilor disidenţi şi să se abţină de la orice interferenţă politică nejustificată în problemele instituţiilor educaţionale şi culturale;

| 5. | invită autorităţile locale şi federale să îşi onoreze obligaţiile care decurg din dreptul internaţional şi să ia măsurile necesare pentru a facilita punerea în aplicare a dispoziţiilor prevăzute de Constituţie şi de alte dispoziţii legislative privind menţinerea şi dezvoltarea limbilor şi culturilor minorităţilor, cu un accent deosebit pe asigurarea unei educaţii de calitate în limba maternă a unei populaţii, la toate nivelurile, punând în acest fel limbile mari şi rusă pe picior de egalitate, în Mari El; |
| --- | --- |

5.

invită autorităţile locale şi federale să îşi onoreze obligaţiile care decurg din dreptul internaţional şi să ia măsurile necesare pentru a facilita punerea în aplicare a dispoziţiilor prevăzute de Constituţie şi de alte dispoziţii legislative privind menţinerea şi dezvoltarea limbilor şi culturilor minorităţilor, cu un accent deosebit pe asigurarea unei educaţii de calitate în limba maternă a unei populaţii, la toate nivelurile, punând în acest fel limbile mari şi rusă pe picior de egalitate, în Mari El;

| 6. | invită Comisia să ridice problema minorităţilor fino-ugrice din Rusia şi să îşi exprime îngrijorarea privind situaţia din Mari EL, în timpul dialogului obişnuit dintre UE şi Rusia privind drepturile omului,precum şi cu ocazia viitoarei reuniuni la nivel înalt UE-Rusia; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să ridice problema minorităţilor fino-ugrice din Rusia şi să îşi exprime îngrijorarea privind situaţia din Mari EL, în timpul dialogului obişnuit dintre UE şi Rusia privind drepturile omului,precum şi cu ocazia viitoarei reuniuni la nivel înalt UE-Rusia;

| 7. | invită Comisia să includă programe axate pe minorităţile fino-ugrice şi alte minorităţi în cadrul cooperării culturale şi educaţionale UE-Rusia; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să includă programe axate pe minorităţile fino-ugrice şi alte minorităţi în cadrul cooperării culturale şi educaţionale UE-Rusia;

| 8. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernelor Federaţiei Ruse şi Republicii Mari El. |
| --- | --- |

8.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei şi guvernelor Federaţiei Ruse şi Republicii Mari El.

---

(1)  JO C 92 E, 20.4.2006, p. 409.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0566.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0448.

(4)  JO C 117 E, 18.5.2006, p.235.

(5)  JO L 327, 28.11.1997, p. 1.

---