# Uradni list C 197/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 197 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5024. avgust 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 197

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5024. avgust 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 70. plenarno zasedanje 6. in 7. junija 2007 |
| 2007/C 197/01 | Mnenje Odbora regij – Demografska prihodnost Evrope | 1 |
| 2007/C 197/02 | Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Sposobnost za vključevanje | 7 |
| 2007/C 197/03 | Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Države kandidatke | 12 |
| 2007/C 197/04 | Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Potencialne države kandidatke | 16 |
| 2007/C 197/05 | Predhodno mnenje Odbora regij – Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k strategiji EU za trajnostni razvoj | 21 |
| 2007/C 197/06 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Oživitev procesa reforme Evropske Unije v pričakovanju Evropskega Sveta 21. in 22. junija 2007 | 30 |
| 2007/C 197/07 | Mnenje Odbora regij – Poštne storitve v Skupnosti | 37 |
| 2007/C 197/08 | Mnenje Odbora regij – Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola | 48 |
| 2007/C 197/09 | Osnutek mnenja Odbora regij – Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki | 52 |
| 2007/C 197/10 | Mnenje Odbora regij – Regije za gospodarsko spremembo | 57 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

70. plenarno zasedanje 6. in 7. junija 2007

2007/C 197/01

Mnenje Odbora regij – Demografska prihodnost Evrope

1

2007/C 197/02

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Sposobnost za vključevanje

7

2007/C 197/03

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Države kandidatke

12

2007/C 197/04

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Potencialne države kandidatke

16

2007/C 197/05

Predhodno mnenje Odbora regij – Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k strategiji EU za trajnostni razvoj

21

2007/C 197/06

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Oživitev procesa reforme Evropske Unije v pričakovanju Evropskega Sveta 21. in 22. junija 2007

30

2007/C 197/07

Mnenje Odbora regij – Poštne storitve v Skupnosti

37

2007/C 197/08

Mnenje Odbora regij – Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola

48

2007/C 197/09

Osnutek mnenja Odbora regij – Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki

52

2007/C 197/10

Mnenje Odbora regij – Regije za gospodarsko spremembo

57

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

70. plenarno zasedanje 6. in 7. junija 2007

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/1

---

Mnenje Odbora regij – Demografska prihodnost Evrope

(2007/C 197/01)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je izredno pomembno različno obravnavati demografski razvoj na ravni regij, mest in občin, saj so tudi znotraj držav članic hkrati prisotni različni in ponekod nasprotujoči si trendi, po drugi strani pa se v različnih evropskih regijah pojavljajo značilni vzorci. V prihodnosti bodo morale regije ter mesta in občine lastne politične strategije in smernice oblikovati na podlagi realnih napovedi prebivalstva; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je izredno pomembno različno obravnavati demografski razvoj na ravni regij, mest in občin, saj so tudi znotraj držav članic hkrati prisotni različni in ponekod nasprotujoči si trendi, po drugi strani pa se v različnih evropskih regijah pojavljajo značilni vzorci. V prihodnosti bodo morale regije ter mesta in občine lastne politične strategije in smernice oblikovati na podlagi realnih napovedi prebivalstva;

| — | meni, da mora biti demografski razvoj horizontalna politična tema, da bo mogoče pravočasno preprečiti dolgoročna tveganja ter prepoznati in izkoristiti možnosti. Da bo to mogoče, se je treba soočiti tudi z neprijetno resnico in v javni razpravi upoštevati vsa dejstva. Šele ko bodo politiki in javnost poleg staranja celotnega prebivalstva sprejeli tudi upadanje števila prebivalstva kot neizogibno strukturno dejstvo, bo mogoče oblikovati ustrezne odzive; |
| --- | --- |

—

meni, da mora biti demografski razvoj horizontalna politična tema, da bo mogoče pravočasno preprečiti dolgoročna tveganja ter prepoznati in izkoristiti možnosti. Da bo to mogoče, se je treba soočiti tudi z neprijetno resnico in v javni razpravi upoštevati vsa dejstva. Šele ko bodo politiki in javnost poleg staranja celotnega prebivalstva sprejeli tudi upadanje števila prebivalstva kot neizogibno strukturno dejstvo, bo mogoče oblikovati ustrezne odzive;

| — | poudarja, da se na demografski izziv ne sme gledati popolnoma negativno. Po eni strani se rodi manj otrok, kot bi bilo potrebno za ohranjanje števila prebivalstva, kar bo dolgoročno postal problem evropskih družb, za katerega je treba najti rešitev. Po drugi strani pa ljudje živijo dlje in ostajajo dlje zdravi, kar je dobro. Poleg tega je treba priznati, da lahko starejši ljudje resnično prispevajo k družbi, in to jasno povedati v okviru te razprave. Gospodarsko uspešna mestna območja imajo še naprej koristi od priseljevanja, ki trenutno izenačuje primanjkljaj rojstev. |
| --- | --- |

—

poudarja, da se na demografski izziv ne sme gledati popolnoma negativno. Po eni strani se rodi manj otrok, kot bi bilo potrebno za ohranjanje števila prebivalstva, kar bo dolgoročno postal problem evropskih družb, za katerega je treba najti rešitev. Po drugi strani pa ljudje živijo dlje in ostajajo dlje zdravi, kar je dobro. Poleg tega je treba priznati, da lahko starejši ljudje resnično prispevajo k družbi, in to jasno povedati v okviru te razprave. Gospodarsko uspešna mestna območja imajo še naprej koristi od priseljevanja, ki trenutno izenačuje primanjkljaj rojstev.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije o demografski prihodnosti Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost

COM(2006) 571 konč.

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve o sporočilu Komisije

| 1. | odločno podpira pobudo Komisije za nadaljevanje razprave o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami ter za poudarjanje, da je treba izziv začeti dojemati kot priložnost. Komisija s pristopom, da prek izmenjave izkušenj in priprave evropske razprave o obravnavi demografskih sprememb, ki naj bi vsaki dve leti potekala na forumu o demografskem razvoju Evrope, pomembno prispeva k podpori držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti. Oblikovanje in podpiranje mrež regij na evropski ravni ter uporaba in spodbujanje primerov dobre prakse bodo bistveno pripomogli h konstruktivni in v prihodnost usmerjeni razpravi o tej temi; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira pobudo Komisije za nadaljevanje razprave o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami ter za poudarjanje, da je treba izziv začeti dojemati kot priložnost. Komisija s pristopom, da prek izmenjave izkušenj in priprave evropske razprave o obravnavi demografskih sprememb, ki naj bi vsaki dve leti potekala na forumu o demografskem razvoju Evrope, pomembno prispeva k podpori držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti. Oblikovanje in podpiranje mrež regij na evropski ravni ter uporaba in spodbujanje primerov dobre prakse bodo bistveno pripomogli h konstruktivni in v prihodnost usmerjeni razpravi o tej temi;

| 2. | podpira splošno strategijo Komisije za oblikovanje Evrope,






  — | ki spodbuja obnavljanje prebivalstva, tako da podpira družine pri uresničevanju želje po otrocih ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- | --- |

2.

podpira splošno strategijo Komisije za oblikovanje Evrope,

—

ki spodbuja obnavljanje prebivalstva, tako da podpira družine pri uresničevanju želje po otrocih ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja;

| — | ki delu povečuje vrednost, ne spodbuja predčasnega odhoda iz poklicnega življenja, temveč s strategijami za vseživljenjsko učenje, prepoved starostne diskriminacije in podporo takšne organizacije dela, ki ustreza starosti, podpira večje zaposlovanje ter daljše in visokokakovostno poklicno življenje; |
| --- | --- |

—

ki delu povečuje vrednost, ne spodbuja predčasnega odhoda iz poklicnega življenja, temveč s strategijami za vseživljenjsko učenje, prepoved starostne diskriminacije in podporo takšne organizacije dela, ki ustreza starosti, podpira večje zaposlovanje ter daljše in visokokakovostno poklicno življenje;

| — | ki daje osnovo za višjo produktivnost in učinkovitost Evropejcev, da se zagotovi konkurenčnost Evrope tudi v obdobjih demografskih sprememb. Spremenjena starostna struktura družbe ne predstavlja le nevarnosti za gospodarsko recesijo, temveč daje možnost za razvoj novih izdelkov in storitev, ki lahko odprejo nove trge; |
| --- | --- |

—

ki daje osnovo za višjo produktivnost in učinkovitost Evropejcev, da se zagotovi konkurenčnost Evrope tudi v obdobjih demografskih sprememb. Spremenjena starostna struktura družbe ne predstavlja le nevarnosti za gospodarsko recesijo, temveč daje možnost za razvoj novih izdelkov in storitev, ki lahko odprejo nove trge;

| — | ki je pripravljena na sprejemanje in vključevanje priseljencev, ki po eni strani prispevajo k pokrivanju potreb po dodatni delovni sili, po drugi strani pa pripomorejo k podpiranju socialnih sistemov; |
| --- | --- |

—

ki je pripravljena na sprejemanje in vključevanje priseljencev, ki po eni strani prispevajo k pokrivanju potreb po dodatni delovni sili, po drugi strani pa pripomorejo k podpiranju socialnih sistemov;

| — | ki je s stabilnimi javnimi financami sposobna izpolniti spreminjajoče se zahteve za sisteme socialnega varstva in preprečuje, da bi se naraščajoče breme enostransko preneslo na ramena prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

—

ki je s stabilnimi javnimi financami sposobna izpolniti spreminjajoče se zahteve za sisteme socialnega varstva in preprečuje, da bi se naraščajoče breme enostransko preneslo na ramena prihodnjih generacij;

| 3. | meni, da mora biti demografski razvoj horizontalna politična tema, da bo mogoče pravočasno preprečiti dolgoročna tveganja ter prepoznati in izkoristiti možnosti. Da bo to mogoče, se je treba soočiti tudi z neprijetno resnico in v javni razpravi upoštevati vsa dejstva. Šele ko bodo politiki in javnost poleg staranja celotnega prebivalstva sprejeli tudi upadanje števila prebivalstva kot neizogibno strukturno dejstvo, bo mogoče oblikovati ustrezne odzive; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora biti demografski razvoj horizontalna politična tema, da bo mogoče pravočasno preprečiti dolgoročna tveganja ter prepoznati in izkoristiti možnosti. Da bo to mogoče, se je treba soočiti tudi z neprijetno resnico in v javni razpravi upoštevati vsa dejstva. Šele ko bodo politiki in javnost poleg staranja celotnega prebivalstva sprejeli tudi upadanje števila prebivalstva kot neizogibno strukturno dejstvo, bo mogoče oblikovati ustrezne odzive;

| 4. | poudarja, da se na demografski izziv ne sme gledati popolnoma negativno. Po eni strani se rodi manj otrok, kot bi bilo potrebno za ohranjanje števila prebivalstva, kar bo dolgoročno postal problem evropskih družb, za katerega je treba najti rešitev. Po drugi strani pa ljudje živijo dlje in ostajajo dlje zdravi, kar je dobro. Poleg tega je treba priznati, da lahko starejši ljudje resnično prispevajo k družbi, in to jasno povedati v okviru te razprave. Gospodarsko uspešna mestna območja imajo še naprej koristi od priseljevanja, ki trenutno izenačuje primanjkljaj rojstev. Po drugi strani, za primerjavo, do demografskih sprememb občutno hitreje prihaja na mnogih podeželskih območjih zaradi množičnega izseljevanja mladih in deloma zaradi priseljevanja starejših, upokojenih ljudi. Ta razvoj pa zaostruje težave zaradi upadanja števila prebivalcev v regijah porekla; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se na demografski izziv ne sme gledati popolnoma negativno. Po eni strani se rodi manj otrok, kot bi bilo potrebno za ohranjanje števila prebivalstva, kar bo dolgoročno postal problem evropskih družb, za katerega je treba najti rešitev. Po drugi strani pa ljudje živijo dlje in ostajajo dlje zdravi, kar je dobro. Poleg tega je treba priznati, da lahko starejši ljudje resnično prispevajo k družbi, in to jasno povedati v okviru te razprave. Gospodarsko uspešna mestna območja imajo še naprej koristi od priseljevanja, ki trenutno izenačuje primanjkljaj rojstev. Po drugi strani, za primerjavo, do demografskih sprememb občutno hitreje prihaja na mnogih podeželskih območjih zaradi množičnega izseljevanja mladih in deloma zaradi priseljevanja starejših, upokojenih ljudi. Ta razvoj pa zaostruje težave zaradi upadanja števila prebivalcev v regijah porekla;

| 5. | se strinja s Komisijo, da je treba varovati pravice vseh generacij, kar je izrecno potrjeno v sporočilu Komisije o krepitvi solidarnosti med generacijami z dne 10. maja 2007. Otroci in mladi potrebujejo možnost, da širše sodelujejo v družbi. Za to je potrebna podpora njihovim družinam, oblikovanje in vzdrževanje visokokakovostnih ustanov za otroško varstvo in šolanje, poklicno usposabljanje in zaposlitvene možnosti. Srednja generacija potrebuje pomoč in podporo pri varstvu in vzgoji otrok, pa tudi pri negi in oskrbi starejše generacije. Starejša generacija pa potrebuje pomoč, da je lahko v starosti čim bolj neodvisno in aktivno navzoča v družbenem življenju; |
| --- | --- |

5.

se strinja s Komisijo, da je treba varovati pravice vseh generacij, kar je izrecno potrjeno v sporočilu Komisije o krepitvi solidarnosti med generacijami z dne 10. maja 2007. Otroci in mladi potrebujejo možnost, da širše sodelujejo v družbi. Za to je potrebna podpora njihovim družinam, oblikovanje in vzdrževanje visokokakovostnih ustanov za otroško varstvo in šolanje, poklicno usposabljanje in zaposlitvene možnosti. Srednja generacija potrebuje pomoč in podporo pri varstvu in vzgoji otrok, pa tudi pri negi in oskrbi starejše generacije. Starejša generacija pa potrebuje pomoč, da je lahko v starosti čim bolj neodvisno in aktivno navzoča v družbenem življenju;

| 6. | meni, da so dejavniki, ki jih navaja Komisija kot tiste, ki določajo demografski razvoj, bistveni. Glavne lastnosti evropskega demografskega razvoja so zmanjševanje povprečnega števila otrok na žensko, rastoč delež starih in zelo starih ljudi v skupnem prebivalstvu, že podaljšana in še vedno rastoča pričakovana življenjska doba in le delna izravnava teh sprememb v strukturi prebivalstva s priseljevanjem. Vendar podatki, zbrani na ravni držav članic, dajejo le nepopolno sliko dejanskega razvoja; |
| --- | --- |

6.

meni, da so dejavniki, ki jih navaja Komisija kot tiste, ki določajo demografski razvoj, bistveni. Glavne lastnosti evropskega demografskega razvoja so zmanjševanje povprečnega števila otrok na žensko, rastoč delež starih in zelo starih ljudi v skupnem prebivalstvu, že podaljšana in še vedno rastoča pričakovana življenjska doba in le delna izravnava teh sprememb v strukturi prebivalstva s priseljevanjem. Vendar podatki, zbrani na ravni držav članic, dajejo le nepopolno sliko dejanskega razvoja;

| 7. | poudarja, da je izredno pomembno različno obravnavati demografski razvoj na ravni regij, mest in občin, saj so tudi znotraj držav članic hkrati prisotni različni in ponekod nasprotujoči si trendi, po drugi strani pa se v različnih evropskih regijah pojavljajo značilni vzorci. V prihodnosti bodo morale regije ter mesta in občine lastne politične strategije in smernice oblikovati na podlagi realnih napovedi prebivalstva, ki bodo omejene na majhna območja, kar naj bi omogočilo enake možnosti za vse; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je izredno pomembno različno obravnavati demografski razvoj na ravni regij, mest in občin, saj so tudi znotraj držav članic hkrati prisotni različni in ponekod nasprotujoči si trendi, po drugi strani pa se v različnih evropskih regijah pojavljajo značilni vzorci. V prihodnosti bodo morale regije ter mesta in občine lastne politične strategije in smernice oblikovati na podlagi realnih napovedi prebivalstva, ki bodo omejene na majhna območja, kar naj bi omogočilo enake možnosti za vse;

| 8. | ponavlja svoje stališče, ki ga je izrazil v mnenju o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami. Odbor v sporočilih Komisije o demografski prihodnosti Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost in o krepitvi solidarnosti med generacijami; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svoje stališče, ki ga je izrazil v mnenju o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami. Odbor v sporočilih Komisije o demografski prihodnosti Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost in o krepitvi solidarnosti med generacijami;

Sklepi Komisije

| 9. | se strinja s Komisijo, da so za konkretne odzive na demografski izziv odgovorne zlasti države članice; vendar poudarja posebno odgovornost regionalnih in lokalnih oblasti pri obvladovanju demografskih izzivov. Posledice demografskih sprememb prizadenejo predvsem mesta in občine; |
| --- | --- |

9.

se strinja s Komisijo, da so za konkretne odzive na demografski izziv odgovorne zlasti države članice; vendar poudarja posebno odgovornost regionalnih in lokalnih oblasti pri obvladovanju demografskih izzivov. Posledice demografskih sprememb prizadenejo predvsem mesta in občine;

| 10. | odločno podpira Evropsko komisijo pri oblikovanju nove medgeneracijske pogodbe. To pomeni, da:






  — | je treba ščititi pravice in interese vsake generacije. Možnosti sodelovanja posameznih generacij v sistemu izobraževanja, na trgu dela in družbenem življenju pridobivajo pomen. Zlasti otroci in mladi, katerih delež v prebivalstvu upada, potrebujejo dobre in zanesljive možnosti sodelovanja v starajoči se družbi. Na splošno je treba okrepiti delo posameznih starostnih skupin, pri čemer je treba posebej upoštevati življenjske razmere otrok in mladih ter uveljaviti nove in raznolike pristope do starosti; |
| --- | --- | --- |

10.

odločno podpira Evropsko komisijo pri oblikovanju nove medgeneracijske pogodbe. To pomeni, da:

—

je treba ščititi pravice in interese vsake generacije. Možnosti sodelovanja posameznih generacij v sistemu izobraževanja, na trgu dela in družbenem življenju pridobivajo pomen. Zlasti otroci in mladi, katerih delež v prebivalstvu upada, potrebujejo dobre in zanesljive možnosti sodelovanja v starajoči se družbi. Na splošno je treba okrepiti delo posameznih starostnih skupin, pri čemer je treba posebej upoštevati življenjske razmere otrok in mladih ter uveljaviti nove in raznolike pristope do starosti;

| — | sta izmenjava izkušenj in znanja ter medsebojna podpora med generacijami predpogoja za družbeni razvoj in solidarno skupno življenje. Izmenjava poteka zlasti v družini. Zaradi potrebe po mobilnosti in prožnosti na trgu dela ter večjega števila ljudi, ki živijo sami, so tudi odnosi med generacijami zunaj družine vse bolj pomembni v okviru demografskih sprememb. V prihodnosti je treba to tudi na evropski ravni bolj upoštevati. S pristopom, ki obsega vse generacije, bo namreč mogoče bolje kot doslej izkoristiti razpoložljiv potencial za oblikovanje demografskih sprememb. Zato je treba v prihodnosti bolj podpirati in spodbujati mreže in pobude, ki uporabljajo pristop, ki obsega vse generacije; |
| --- | --- |

—

sta izmenjava izkušenj in znanja ter medsebojna podpora med generacijami predpogoja za družbeni razvoj in solidarno skupno življenje. Izmenjava poteka zlasti v družini. Zaradi potrebe po mobilnosti in prožnosti na trgu dela ter večjega števila ljudi, ki živijo sami, so tudi odnosi med generacijami zunaj družine vse bolj pomembni v okviru demografskih sprememb. V prihodnosti je treba to tudi na evropski ravni bolj upoštevati. S pristopom, ki obsega vse generacije, bo namreč mogoče bolje kot doslej izkoristiti razpoložljiv potencial za oblikovanje demografskih sprememb. Zato je treba v prihodnosti bolj podpirati in spodbujati mreže in pobude, ki uporabljajo pristop, ki obsega vse generacije;

| — | je treba novo medgeneracijsko pogodbo na evropski ravni določiti kot temo trajne izmenjave znanja in izkušenj z „modeli najboljše prakse“ za družbeni razvoj v okviru demografskih sprememb. Enako velja za nadaljevanje foruma o demografskem razvoju Evrope. V ta pregleden in odprt dialog bi bilo treba čim bolj vključiti predstavniška združenja in civilno družbo; |
| --- | --- |

—

je treba novo medgeneracijsko pogodbo na evropski ravni določiti kot temo trajne izmenjave znanja in izkušenj z „modeli najboljše prakse“ za družbeni razvoj v okviru demografskih sprememb. Enako velja za nadaljevanje foruma o demografskem razvoju Evrope. V ta pregleden in odprt dialog bi bilo treba čim bolj vključiti predstavniška združenja in civilno družbo;

| 11. | meni, da je nujno poudariti reforme, ki so že uvedene na nacionalni in evropski ravni, na primer obnovljeno lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta, pakt za stabilnost in rast, strategijo trajnostnega razvoja, kohezijsko politiko ter odprto metodo sodelovanja na področju socialne varnosti in vključevanja. Opozarja pa, da le omemba, da je treba prizadevanja nadaljevati in razširiti tudi ob določitvi petih ključnih političnih smernic, ne zadostuje za ustvarjanje pogojev za pristope, ki so potrebni na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

11.

meni, da je nujno poudariti reforme, ki so že uvedene na nacionalni in evropski ravni, na primer obnovljeno lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta, pakt za stabilnost in rast, strategijo trajnostnega razvoja, kohezijsko politiko ter odprto metodo sodelovanja na področju socialne varnosti in vključevanja. Opozarja pa, da le omemba, da je treba prizadevanja nadaljevati in razširiti tudi ob določitvi petih ključnih političnih smernic, ne zadostuje za ustvarjanje pogojev za pristope, ki so potrebni na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 12. | v sporočilu Komisije pogreša opredelitev vloge nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik. Demografski trendi so v veliki meri del regionalnega in lokalnega razvoja. Podatki, zbrani na nacionalni in evropski ravni, dajejo v sporočilu vtis, da je treba ta vprašanja obravnavati na teh dveh ravneh, kar pa po mnenju OR ni prav. Tako se le še bolj onemogoča prepoznavanje vse večjih razlik med regijami, vključno s tistimi, ki jih povzroča preseljevanje znotraj držav članic; |
| --- | --- |

12.

v sporočilu Komisije pogreša opredelitev vloge nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik. Demografski trendi so v veliki meri del regionalnega in lokalnega razvoja. Podatki, zbrani na nacionalni in evropski ravni, dajejo v sporočilu vtis, da je treba ta vprašanja obravnavati na teh dveh ravneh, kar pa po mnenju OR ni prav. Tako se le še bolj onemogoča prepoznavanje vse večjih razlik med regijami, vključno s tistimi, ki jih povzroča preseljevanje znotraj držav članic;

| 13. | pozdravlja namen Komisije, da bi na vsaki dve leti organizirala evropski demografski forum, katerega rezultati bi bili objavljeni v enem od poglavij letnega poročila o napredku. Meni pa, da je enostransko osredotočanje na vprašanje daljše pričakovane življenjske dobe neustrezno. Bolj pomembno je enakopravno upoštevati različne vidike demografskih sprememb. |
| --- | --- |

13.

pozdravlja namen Komisije, da bi na vsaki dve leti organizirala evropski demografski forum, katerega rezultati bi bili objavljeni v enem od poglavij letnega poročila o napredku. Meni pa, da je enostransko osredotočanje na vprašanje daljše pričakovane življenjske dobe neustrezno. Bolj pomembno je enakopravno upoštevati različne vidike demografskih sprememb.

| 14. | opozarja, da demografske spremembe ponujajo veliko priložnost, da se z novimi proizvodi in storitvami izboljša kakovost življenja starejših in s tem ustvarijo nova delovna mesta in gospodarska rast v Evropi ter izboljša konkurenčnost Evrope. To velja za vsa področja dejavnosti, ki spodbujajo neodvisno in aktivno življenje starejših – v obrti, industriji, trgovini in družbenih organizacijah; in sicer na področju turizma, kulture, gospodinjskih storitev, storitev na področju mobilnosti, finančnih storitev idr.; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da demografske spremembe ponujajo veliko priložnost, da se z novimi proizvodi in storitvami izboljša kakovost življenja starejših in s tem ustvarijo nova delovna mesta in gospodarska rast v Evropi ter izboljša konkurenčnost Evrope. To velja za vsa področja dejavnosti, ki spodbujajo neodvisno in aktivno življenje starejših – v obrti, industriji, trgovini in družbenih organizacijah; in sicer na področju turizma, kulture, gospodinjskih storitev, storitev na področju mobilnosti, finančnih storitev idr.;

| 15. | se strinja, da je treba potrebe starejših in priložnosti t.i. gospodarstva sivolasih (silver economy) močneje vključiti tudi na ravni EU, k čemur sodi tudi vključevanje v lizbonsko strategijo; |
| --- | --- |

15.

se strinja, da je treba potrebe starejših in priložnosti t.i. gospodarstva sivolasih (silver economy) močneje vključiti tudi na ravni EU, k čemur sodi tudi vključevanje v lizbonsko strategijo;

Predlogi Odbora regij

| 16. | opaža, da na regionalni ravni prihaja do zelo različnih oblik splošnih demografskih trendov. Različni trendi se prekrivajo, zaradi česar se med evropskimi regijami pojavljajo zmagovalci (npr. širša območja Londona in Münchna) in poraženci (npr. vzhodna Nemčija in regije na zahodu Poljske). Takšni trendi ogrožajo teritorialno kohezijo. Poleg demografskih sprememb vpliva na demografski razvoj tudi preseljevanje zunaj Skupnosti. Notranje preseljevanje v EU spodbuja tudi širše trende, vedno več priseljencev pa pritegujejo zlasti uspešna mestna območja. Posledica teh različnih razvojev sta sočasna procesa rasti in upadanja števila prebivalcev; |
| --- | --- |

16.

opaža, da na regionalni ravni prihaja do zelo različnih oblik splošnih demografskih trendov. Različni trendi se prekrivajo, zaradi česar se med evropskimi regijami pojavljajo zmagovalci (npr. širša območja Londona in Münchna) in poraženci (npr. vzhodna Nemčija in regije na zahodu Poljske). Takšni trendi ogrožajo teritorialno kohezijo. Poleg demografskih sprememb vpliva na demografski razvoj tudi preseljevanje zunaj Skupnosti. Notranje preseljevanje v EU spodbuja tudi širše trende, vedno več priseljencev pa pritegujejo zlasti uspešna mestna območja. Posledica teh različnih razvojev sta sočasna procesa rasti in upadanja števila prebivalcev;

| 17. | se strinja s Komisijo, da bo postala povezava med inovacijsko sposobnostjo in kvalifikacijami v demografskih spremembah še pomembnejša. Ženskam, zlasti materam, je treba v prihodnosti dati več možnosti, da svoje kvalifikacije izkoristijo v skladu z lastnimi željami in potrebami. Poleg tega se morajo izobraževalni sistemi in podjetja že danes postopoma pripravljati na vse večje število starejših ljudi in priseljencev ter v praksi skupaj uresničiti nove oblike vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

17.

se strinja s Komisijo, da bo postala povezava med inovacijsko sposobnostjo in kvalifikacijami v demografskih spremembah še pomembnejša. Ženskam, zlasti materam, je treba v prihodnosti dati več možnosti, da svoje kvalifikacije izkoristijo v skladu z lastnimi željami in potrebami. Poleg tega se morajo izobraževalni sistemi in podjetja že danes postopoma pripravljati na vse večje število starejših ljudi in priseljencev ter v praksi skupaj uresničiti nove oblike vseživljenjskega učenja;

| 18. | vidi v uskladitvi družinskega in poklicnega življenja pomemben pogoj za konkurenčnost lokacij, ki naj bi jo okrepila tudi evropska politika zaposlovanja in ki naj bi imela pomembno vlogo prav pri razvoju strategije za Evropo, ki bo spodbujala demografski razvoj; |
| --- | --- |

18.

vidi v uskladitvi družinskega in poklicnega življenja pomemben pogoj za konkurenčnost lokacij, ki naj bi jo okrepila tudi evropska politika zaposlovanja in ki naj bi imela pomembno vlogo prav pri razvoju strategije za Evropo, ki bo spodbujala demografski razvoj;

| 19. | v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o krepitvi solidarnosti med generacijami, vendar svari pred tem, da bi ukrepe za podporo družin ter uskladitev zasebnega in poklicnega življenja obravnavali kot edini politični odgovor na demografske spremembe. Veliko regij se mora na demografske spremembe odzvati na točno določen način in sicer s prilagoditvijo storitev ali infrastrukture; ukrepi družinske politike so sicer nujni, vendar le počasi vplivajo na demografski razvoj. Poleg tega je v številnih regijah izseljevanje usposobljenih mladih ljudi večji problem kot rodnost tistih, ki ostanejo v regiji; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o krepitvi solidarnosti med generacijami, vendar svari pred tem, da bi ukrepe za podporo družin ter uskladitev zasebnega in poklicnega življenja obravnavali kot edini politični odgovor na demografske spremembe. Veliko regij se mora na demografske spremembe odzvati na točno določen način in sicer s prilagoditvijo storitev ali infrastrukture; ukrepi družinske politike so sicer nujni, vendar le počasi vplivajo na demografski razvoj. Poleg tega je v številnih regijah izseljevanje usposobljenih mladih ljudi večji problem kot rodnost tistih, ki ostanejo v regiji;

| 20. | pozdravlja zamisel v sporočilu o krepitvi solidarnosti med generacijami o oblikovanju „zveze za družino“ za spodbujanje nujne izmenjave dobrih praks in izčrpnih informacij, vendar izrecno svetuje, da se „zveze za družino“ ne sme povezovati izključno s povečanjem rodnosti, temveč mora veljati za instrument obsežnega odziva na demografski razvoj. Odbor regij ter z njim povezani lokalni in regionalni organi morajo biti tesno vključeni v delo zveze ter poudarjajo pripravljenost, da bodo konstruktivno sodelovali in dajali predloge za nadaljnji razvoj evropske generacijske politike; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja zamisel v sporočilu o krepitvi solidarnosti med generacijami o oblikovanju „zveze za družino“ za spodbujanje nujne izmenjave dobrih praks in izčrpnih informacij, vendar izrecno svetuje, da se „zveze za družino“ ne sme povezovati izključno s povečanjem rodnosti, temveč mora veljati za instrument obsežnega odziva na demografski razvoj. Odbor regij ter z njim povezani lokalni in regionalni organi morajo biti tesno vključeni v delo zveze ter poudarjajo pripravljenost, da bodo konstruktivno sodelovali in dajali predloge za nadaljnji razvoj evropske generacijske politike;

| 21. | poudarja regionalne neenakosti v demografskem razvoju. Hitro rastoče regije privlačijo zlasti mlade, ženske ter ljudi s priseljenskimi koreninami. V teh regijah se zaradi procesov ločevanja krepijo socialne razlike, kar po eni strani povečuje potrebe po vključevanju v družbo, po drugi strani pa krepi prizadevanja za gradnjo in izboljšanje infrastrukture, ki bo prilagojena starejšim ljudem, da bi preprečili pretirano socialno izključenost; |
| --- | --- |

21.

poudarja regionalne neenakosti v demografskem razvoju. Hitro rastoče regije privlačijo zlasti mlade, ženske ter ljudi s priseljenskimi koreninami. V teh regijah se zaradi procesov ločevanja krepijo socialne razlike, kar po eni strani povečuje potrebe po vključevanju v družbo, po drugi strani pa krepi prizadevanja za gradnjo in izboljšanje infrastrukture, ki bo prilagojena starejšim ljudem, da bi preprečili pretirano socialno izključenost;

| 22. | priznava, da je vključevanje priseljencev odločilnega pomena za prihodnost družbe. Odbor meni, da kljub zahtevani krepitvi izobraževanja, da bi bolje izkoristili potencial prihodnjih generacij, obstaja potreba po visokokvalificirani delovni sili iz držav zunaj Evrope. Čeprav je tekmovanje za visoko usposobljeno delovno silo pomembno, pa na demografski razvoj ne bo močno vplivalo; |
| --- | --- |

22.

priznava, da je vključevanje priseljencev odločilnega pomena za prihodnost družbe. Odbor meni, da kljub zahtevani krepitvi izobraževanja, da bi bolje izkoristili potencial prihodnjih generacij, obstaja potreba po visokokvalificirani delovni sili iz držav zunaj Evrope. Čeprav je tekmovanje za visoko usposobljeno delovno silo pomembno, pa na demografski razvoj ne bo močno vplivalo;

| 23. | opozarja, da v regijah, kjer število prebivalcev upada, ne prihaja le do zmanjševanja števila prebivalstva, temveč zlasti do izgube mladih (še posebej iz starostne skupine od 20 do 30 let) in žensk ter visoko izobraženih ljudi. V nasprotju z regijami rasti takšne regije niso cilj priseljevanja. Zato pri enakih trendih na makroravni v evropskih regijah prihaja do zelo različnih težav; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da v regijah, kjer število prebivalcev upada, ne prihaja le do zmanjševanja števila prebivalstva, temveč zlasti do izgube mladih (še posebej iz starostne skupine od 20 do 30 let) in žensk ter visoko izobraženih ljudi. V nasprotju z regijami rasti takšne regije niso cilj priseljevanja. Zato pri enakih trendih na makroravni v evropskih regijah prihaja do zelo različnih težav;

| 24. | v zvezi s tem opozarja na problem nege v prihodnosti. Regije, kjer število prebivalcev upada, nesorazmerno izgubljajo dejavno prebivalstvo. Količnik starostne odvisnosti ne narašča enakomerno. Zlasti zaradi potreb po zasebni negi na domu bo problem odseljevanja mladih v prihodnosti dodatno zaostril problem podpore ljudem, ki potrebujejo nego. S tem bodo zlasti v regijah, kjer število prebivalcev upada, pridobile pomen socialne storitve, ki jih opravljajo javni sektor ali neodvisni izvajalci; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s tem opozarja na problem nege v prihodnosti. Regije, kjer število prebivalcev upada, nesorazmerno izgubljajo dejavno prebivalstvo. Količnik starostne odvisnosti ne narašča enakomerno. Zlasti zaradi potreb po zasebni negi na domu bo problem odseljevanja mladih v prihodnosti dodatno zaostril problem podpore ljudem, ki potrebujejo nego. S tem bodo zlasti v regijah, kjer število prebivalcev upada, pridobile pomen socialne storitve, ki jih opravljajo javni sektor ali neodvisni izvajalci;

| 25. | meni, da se je nujno osredotočiti na različne trende na regionalni ravni in pridobiti ustrezne podatke za presojo teh trendov. Pri tem je treba lokalne, regionalne in nacionalne podatke prikazati primerjalno. To mora – v obliki socio-demografskega nadzora – postati stalna naloga; |
| --- | --- |

25.

meni, da se je nujno osredotočiti na različne trende na regionalni ravni in pridobiti ustrezne podatke za presojo teh trendov. Pri tem je treba lokalne, regionalne in nacionalne podatke prikazati primerjalno. To mora – v obliki socio-demografskega nadzora – postati stalna naloga;

| 26. | opozarja na poseben trend v srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah ter vzhodnih zveznih deželah Nemčije. V teh regijah so učinki upadanja števila rojstev in strukturnih sprememb demografskih dejavnikov že zdaj najizrazitejši, poleg tega pa se to odvija izredno hitro. V teh regijah se pojavlja trend, do katerega bo v večini drugih evropskih regij prišlo šele pozneje ali pa se v tako izraziti obliki sploh ne bo pojavil. OR vidi v podpori tem regijam, na primer v okviru pobude Komisije Regije za gospodarske spremembe, možnost za oblikovanje ustreznih instrumentov za reševanje demografskih sprememb za celo Evropo; |
| --- | --- |

26.

opozarja na poseben trend v srednje- in vzhodnoevropskih državah članicah ter vzhodnih zveznih deželah Nemčije. V teh regijah so učinki upadanja števila rojstev in strukturnih sprememb demografskih dejavnikov že zdaj najizrazitejši, poleg tega pa se to odvija izredno hitro. V teh regijah se pojavlja trend, do katerega bo v večini drugih evropskih regij prišlo šele pozneje ali pa se v tako izraziti obliki sploh ne bo pojavil. OR vidi v podpori tem regijam, na primer v okviru pobude Komisije Regije za gospodarske spremembe, možnost za oblikovanje ustreznih instrumentov za reševanje demografskih sprememb za celo Evropo;

| 27. | usmerja pozornost na težave, s katerimi se soočajo manjšinske kulture v državah članicah, ki so z vidika svoje kulture in ohranjanja jezika posebej občutljive na preseljevanje prebivalstva in demografske spremembe. Spremembe v sestavi skupnosti in družin vodijo v spremembe navad in rabe jezika, ki jih morajo skupnosti predvideti in se nanje pripraviti; |
| --- | --- |

27.

usmerja pozornost na težave, s katerimi se soočajo manjšinske kulture v državah članicah, ki so z vidika svoje kulture in ohranjanja jezika posebej občutljive na preseljevanje prebivalstva in demografske spremembe. Spremembe v sestavi skupnosti in družin vodijo v spremembe navad in rabe jezika, ki jih morajo skupnosti predvideti in se nanje pripraviti;

| 28. | ugotavlja, da je sedanji demografski izziv edinstven v evropski zgodovini. Zato ni pripravljenih in preizkušenih načinov za to, kako naj evropske družbe ta trend ustrezno rešujejo. Do zdaj je imela podobne izkušnje le Japonska. Zato OR pozdravlja odprt pristop Komisije k tej temi; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je sedanji demografski izziv edinstven v evropski zgodovini. Zato ni pripravljenih in preizkušenih načinov za to, kako naj evropske družbe ta trend ustrezno rešujejo. Do zdaj je imela podobne izkušnje le Japonska. Zato OR pozdravlja odprt pristop Komisije k tej temi;

| 29. | v sporočilu Komisije opaža preveliko osredotočenje na vprašanje daljšanja pričakovane življenjske dobe ljudi in njegovih posledic. Tudi pomembno vprašanje reševanja posledic upadanja števila prebivalstva in s tem povezano prestrukturiranje v teh regijah ni opisano. Čeprav je treba ta vprašanja reševati zlasti na nacionalni in regionalni ravni, pa so v primerih, ki se nanašajo na infrastrukturo, tudi predmet nujne razprave o uporabi strukturnih skladov; |
| --- | --- |

29.

v sporočilu Komisije opaža preveliko osredotočenje na vprašanje daljšanja pričakovane življenjske dobe ljudi in njegovih posledic. Tudi pomembno vprašanje reševanja posledic upadanja števila prebivalstva in s tem povezano prestrukturiranje v teh regijah ni opisano. Čeprav je treba ta vprašanja reševati zlasti na nacionalni in regionalni ravni, pa so v primerih, ki se nanašajo na infrastrukturo, tudi predmet nujne razprave o uporabi strukturnih skladov;

| 30. | meni, da je v zvezi s tem nujno, da se preveri izrazito usmeritev evropskih strategij v rast. Regije, v katerih upada število prebivalstva, se morajo pripraviti na spremembe razvojnih strategij, nižje število prebivalstva mora biti še naprej sposobno vzdrževati infrastrukturo, regionalne razvojne strategije pa morajo ustrezno upoštevati potrebe manjšega števila ljudi. To ne pomeni, da je treba vlagati manj, temveč da je treba vlagati drugam. Razvoj gospodarstva in družbe ob upadanju števila prebivalstva in velikih regionalnih neenakostih je prej vprašanje kakovosti kot količine. To pomeni, da bi morala politika, ki je bila dotlej usmerjena le v rast, upoštevati tudi upadanje števila prebivalstva in preobrazbo; |
| --- | --- |

30.

meni, da je v zvezi s tem nujno, da se preveri izrazito usmeritev evropskih strategij v rast. Regije, v katerih upada število prebivalstva, se morajo pripraviti na spremembe razvojnih strategij, nižje število prebivalstva mora biti še naprej sposobno vzdrževati infrastrukturo, regionalne razvojne strategije pa morajo ustrezno upoštevati potrebe manjšega števila ljudi. To ne pomeni, da je treba vlagati manj, temveč da je treba vlagati drugam. Razvoj gospodarstva in družbe ob upadanju števila prebivalstva in velikih regionalnih neenakostih je prej vprašanje kakovosti kot količine. To pomeni, da bi morala politika, ki je bila dotlej usmerjena le v rast, upoštevati tudi upadanje števila prebivalstva in preobrazbo;

| 31. | meni, da so za uspešno reševanje izzivov demografskih sprememb potrebni naslednji politični pogoji:






  — | treba se je izogibati podpori neproduktivne konkurence za več prebivalcev, do katere pride med mesti in regijami. Večja in močnejša mesta in regije pritegnejo ljudi, ker ponujajo koristi. To pa škoduje drugim mestom in regijam, v katerih se demografske razmere zaradi tega dodatno poslabšajo; |
| --- | --- | --- |

31.

meni, da so za uspešno reševanje izzivov demografskih sprememb potrebni naslednji politični pogoji:

—

treba se je izogibati podpori neproduktivne konkurence za več prebivalcev, do katere pride med mesti in regijami. Večja in močnejša mesta in regije pritegnejo ljudi, ker ponujajo koristi. To pa škoduje drugim mestom in regijam, v katerih se demografske razmere zaradi tega dodatno poslabšajo;

| — | pri iskanju rešitev je treba v zgodnjih fazah vključiti upravne organe na višjih ravneh. Regije bodo morale bolj kot kdaj koli prej razvijati skupne strategije, ki bodo temeljile na sodelovanju; |
| --- | --- |

—

pri iskanju rešitev je treba v zgodnjih fazah vključiti upravne organe na višjih ravneh. Regije bodo morale bolj kot kdaj koli prej razvijati skupne strategije, ki bodo temeljile na sodelovanju;

| — | celotno družbo je treba v zgodnjih fazah obveščati o posledicah demografskih sprememb, da lahko vsi družbeni akterji smernice svojih ukrepov prilagodijo tem spremembam; |
| --- | --- |

—

celotno družbo je treba v zgodnjih fazah obveščati o posledicah demografskih sprememb, da lahko vsi družbeni akterji smernice svojih ukrepov prilagodijo tem spremembam;

| — | vlade morajo določiti ustrezne pogoje, da bi upočasnile proces demografskih sprememb. V vseh državah članicah morajo politike upoštevati potrebe mladih žensk, ki želijo nadaljevati kariero in hkrati imeti tudi družino, uvesti pa je treba tudi boljše mehanizme socialne podpore, da bi jim to omogočili. Podobne mehanizme bi morali uvesti tudi za starejše ljudi in pri tem upoštevati možnost prožnejšega načina dela; |
| --- | --- |

—

vlade morajo določiti ustrezne pogoje, da bi upočasnile proces demografskih sprememb. V vseh državah članicah morajo politike upoštevati potrebe mladih žensk, ki želijo nadaljevati kariero in hkrati imeti tudi družino, uvesti pa je treba tudi boljše mehanizme socialne podpore, da bi jim to omogočili. Podobne mehanizme bi morali uvesti tudi za starejše ljudi in pri tem upoštevati možnost prožnejšega načina dela;

| 32. | zato meni, da je nujno podpirati različne regionalno prilagojene strategije, ki prebivalstvu zagotavljajo čim boljši dostop do storitev splošnega pomena, storitev IKT in izobraževanja; |
| --- | --- |

32.

zato meni, da je nujno podpirati različne regionalno prilagojene strategije, ki prebivalstvu zagotavljajo čim boljši dostop do storitev splošnega pomena, storitev IKT in izobraževanja;

| 33. | poudarja, da demografske spremembe zahtevajo, da se na delovne izkušnje gleda v drugačni luči. V gospodarstvu in upravah bo postalo pomembno bolje izkoristiti izkušnje starejših delojemalcev. Zelo pomembno je, da imajo starejši ljudje v zadnjih letih poklicnega življenja več prožnosti. Pobude, kot so delo na domu, gibljiv delovni čas in postopna upokojitev, so glavne možnosti, ki jih je treba ponuditi starejšim, da bi jih morda spodbudili, da bi ostali dlje zaposleni. Evropske družbe, zlasti pa socialni partnerji, morajo razviti nove modele za porazdelitev dela skozi življenje, da bodo mladim delojemalcem omogočili boljše zaposlitvene možnosti in podprli zaposlitve, ki bodo ustrezale starejšim delojemalcem; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da demografske spremembe zahtevajo, da se na delovne izkušnje gleda v drugačni luči. V gospodarstvu in upravah bo postalo pomembno bolje izkoristiti izkušnje starejših delojemalcev. Zelo pomembno je, da imajo starejši ljudje v zadnjih letih poklicnega življenja več prožnosti. Pobude, kot so delo na domu, gibljiv delovni čas in postopna upokojitev, so glavne možnosti, ki jih je treba ponuditi starejšim, da bi jih morda spodbudili, da bi ostali dlje zaposleni. Evropske družbe, zlasti pa socialni partnerji, morajo razviti nove modele za porazdelitev dela skozi življenje, da bodo mladim delojemalcem omogočili boljše zaposlitvene možnosti in podprli zaposlitve, ki bodo ustrezale starejšim delojemalcem;

| 34. | zahteva krepitev vseživljenjskega učenja kot pravico državljanov, da se bodo sposobni prilagoditi nenehno spreminjajočim se zahtevam gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

34.

zahteva krepitev vseživljenjskega učenja kot pravico državljanov, da se bodo sposobni prilagoditi nenehno spreminjajočim se zahtevam gospodarstva in družbe;

| 35. | ugotavlja, da se v regijah, kjer število prebivalcev upada, pojavlja potreba po prilagajanju storitev splošnega pomena, infrastrukture in družbenega življenja številu prebivalstva ter spreminjajočemu se in zmanjšanemu povpraševanju. Izzivi v srednje- in vzhodnoevropskih državah zadnjega vala širitve in v vzhodni Nemčiji kažejo, da politika, ki izhaja iz zmanjševanja in spreminjanja infrastrukture, vpliva na konkurenčnost regij v prihodnosti; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da se v regijah, kjer število prebivalcev upada, pojavlja potreba po prilagajanju storitev splošnega pomena, infrastrukture in družbenega življenja številu prebivalstva ter spreminjajočemu se in zmanjšanemu povpraševanju. Izzivi v srednje- in vzhodnoevropskih državah zadnjega vala širitve in v vzhodni Nemčiji kažejo, da politika, ki izhaja iz zmanjševanja in spreminjanja infrastrukture, vpliva na konkurenčnost regij v prihodnosti;

| 36. | meni, da je nujen splošen pregled instrumentov strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja glede reševanja posledic demografskih sprememb. Zato pozdravlja obvestilo Komisije, da bo v sporočilu, ki bo sprejeto do konca leta 2008 in bo vsebovalo predloge o tem, kako je mogoče bolj premišljeno upoštevati potrebe starajočega se prebivalstva, posebno pozornost namenila morebitni vlogi strukturnih skladov pri tem razvoju; |
| --- | --- |

36.

meni, da je nujen splošen pregled instrumentov strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja glede reševanja posledic demografskih sprememb. Zato pozdravlja obvestilo Komisije, da bo v sporočilu, ki bo sprejeto do konca leta 2008 in bo vsebovalo predloge o tem, kako je mogoče bolj premišljeno upoštevati potrebe starajočega se prebivalstva, posebno pozornost namenila morebitni vlogi strukturnih skladov pri tem razvoju;

| 37. | v zvezi s tem priporoča, da se preveri, ali so v instrumentih strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja dovolj upoštevane potrebe regij, v katerih število prebivalstva bodisi narašča bodisi upada. OR poleg tega prosi, da se predvidi takšen časovni razpored tega pregleda, da bodo rezultati na voljo že v prvi polovici obdobja podpore. OR pričakuje, da bo Komisija vprašanju demografskih sprememb zagotovila pomembno mesto v prednostnih nalogah programov Cilja 3/Interreg IVc; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem priporoča, da se preveri, ali so v instrumentih strukturnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja dovolj upoštevane potrebe regij, v katerih število prebivalstva bodisi narašča bodisi upada. OR poleg tega prosi, da se predvidi takšen časovni razpored tega pregleda, da bodo rezultati na voljo že v prvi polovici obdobja podpore. OR pričakuje, da bo Komisija vprašanju demografskih sprememb zagotovila pomembno mesto v prednostnih nalogah programov Cilja 3/Interreg IVc;

| 38. | opozarja na to, da se bodo morale mestne regije z visoko stopnjo priseljevanja soočiti s težavami pri vključevanju različnih skupin prebivalstva. Demografski učinki so za različne skupine prebivalstva različno močni. Vključevanje mladega prebivalstva iz priseljenskega okolja bo postalo vprašanje prihodnosti evropskih družb. Zlasti mestna območja se soočajo z izredno hitrim spreminjanjem demografske sestave posameznih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

38.

opozarja na to, da se bodo morale mestne regije z visoko stopnjo priseljevanja soočiti s težavami pri vključevanju različnih skupin prebivalstva. Demografski učinki so za različne skupine prebivalstva različno močni. Vključevanje mladega prebivalstva iz priseljenskega okolja bo postalo vprašanje prihodnosti evropskih družb. Zlasti mestna območja se soočajo z izredno hitrim spreminjanjem demografske sestave posameznih skupin prebivalstva;

| 39. | na podlagi teh rezultatov predlaga, da se na evropski ravni opredeli značilne regionalne in lokalne težave in trende, ki zahtevajo različne odzive in strategije. Prispevek k temu procesu so študije primerov, ki so predstavljene v prilogi. |
| --- | --- |

39.

na podlagi teh rezultatov predlaga, da se na evropski ravni opredeli značilne regionalne in lokalne težave in trende, ki zahtevajo različne odzive in strategije. Prispevek k temu procesu so študije primerov, ki so predstavljene v prilogi.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | sporočilo Komisije o demografski prihodnosti Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 571 konč. |
| Pravna podlaga | člen 265(1) Pogodbe o ES |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Komisije | 12.10.2006 |
| Sklep predsedstva | 25.4.2006 |
| Pristojna Komisija | Komisija za ekonomsko in socialno politiko (ECOS) |
| Poročevalec | dr. Gerd Harms, predstavnik dežele Brandenburg za zvezne in evropske zadeve, državni sekretar v uradu ministrskega predsednika zvezne dežele (DE/PES) |
| Opomba | 14.12.2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 2.2.2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 30.3.2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6. in 7.6.2007, seja z dne 6. junija |
| Prejšnje mnenje Odbora regij | mnenje o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami
  CdR 152/2005 fin  (1)– COM(2005) 94 konč. |

Naslov

Naslov

sporočilo Komisije o demografski prihodnosti Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 571 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) Pogodbe o ES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

12.10.2006

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

25.4.2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

Komisija za ekonomsko in socialno politiko (ECOS)

Poročevalec

Poročevalec

dr. Gerd Harms, predstavnik dežele Brandenburg za zvezne in evropske zadeve, državni sekretar v uradu ministrskega predsednika zvezne dežele (DE/PES)

Opomba

Opomba

14.12.2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

2.2.2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

30.3.2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6. in 7.6.2007, seja z dne 6. junija

Prejšnje mnenje Odbora regij

Prejšnje mnenje Odbora regij

mnenje o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami

CdR 152/2005 fin  (1)– COM(2005) 94 konč.

1

---

(1)  UL C 115, 16.5.2006, str. 61.

1

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/7

---

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Sposobnost za vključevanje

(2007/C 197/02)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je „sposobnost za vključevanje“ pogoj, ki ga je treba ustrezno upoštevati pri določanju hitrosti širitvenega procesa in nikakor ni pretveza za nesprejetje v Evropsko unijo ali dodatno merilo; po mnenju Odbora je ta bolj temeljni element transparentnosti, ki se nanaša najprej na EU in zatem na države kandidatke; |
| --- | --- |

—

meni, da je „sposobnost za vključevanje“ pogoj, ki ga je treba ustrezno upoštevati pri določanju hitrosti širitvenega procesa in nikakor ni pretveza za nesprejetje v Evropsko unijo ali dodatno merilo; po mnenju Odbora je ta bolj temeljni element transparentnosti, ki se nanaša najprej na EU in zatem na države kandidatke;

| — | meni, da širitev EU pomeni predvsem sodelovanje pri skupnem političnem projektu, ki temelji na vrednotah in načelih ter skupnih ukrepih in institucijah; zato je treba „sposobnost za vključevanje“ dojemati kot orodje za ohranjanje teh načel in vrednot, ter pri politikah in delovanju institucij Skupnosti. Da skupni politični projekt ne razvodeni, ga je treba krepiti z nadaljnjimi širitvami; |
| --- | --- |

—

meni, da širitev EU pomeni predvsem sodelovanje pri skupnem političnem projektu, ki temelji na vrednotah in načelih ter skupnih ukrepih in institucijah; zato je treba „sposobnost za vključevanje“ dojemati kot orodje za ohranjanje teh načel in vrednot, ter pri politikah in delovanju institucij Skupnosti. Da skupni politični projekt ne razvodeni, ga je treba krepiti z nadaljnjimi širitvami;

| — | opozarja, da mora EU pri širitvah ohranjati svojo sposobnost odločanja in delovanja ter sprejemati učinkovite skupne ukrepe; zato mora zagotavljati, da je njena politika širitve pogojena s sposobnostjo ohranjanja svoje posebne institucionalne, finančne in politične strukture, ki zaradi širitve ne sme oslabeti, prav tako pa EU ne sme tvegati izgube njenega prvotnega pomena in cilja; |
| --- | --- |

—

opozarja, da mora EU pri širitvah ohranjati svojo sposobnost odločanja in delovanja ter sprejemati učinkovite skupne ukrepe; zato mora zagotavljati, da je njena politika širitve pogojena s sposobnostjo ohranjanja svoje posebne institucionalne, finančne in politične strukture, ki zaradi širitve ne sme oslabeti, prav tako pa EU ne sme tvegati izgube njenega prvotnega pomena in cilja;

| — | poudarja, da je za vsak širitveni proces – do katerega bi težko prišlo na podlagi dosedanjih pogodb, zlasti če ne bi spremenili pogodbe iz Nice in finančnih perspektiv – potreben prispevek vseh evropskih institucij in organov pri oceni morebitnih sprememb; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je za vsak širitveni proces – do katerega bi težko prišlo na podlagi dosedanjih pogodb, zlasti če ne bi spremenili pogodbe iz Nice in finančnih perspektiv – potreben prispevek vseh evropskih institucij in organov pri oceni morebitnih sprememb;

| — | poleg tega meni, da bi bilo konstruktivno, če bi bil vključen v reformo sistema financiranja EU, ki mora potekati skupaj s procesom institucionalne reforme in je ni mogoče ločevati od širitvene politike EU. Ob tem ponavlja svoje prepričanje, da ni mogoče doseči več Evrope z manj viri, in poudarja, da je za prihodnjo finančno strukturo pomembna zlasti koncentracija virov na področjih, ki prinašajo evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

—

poleg tega meni, da bi bilo konstruktivno, če bi bil vključen v reformo sistema financiranja EU, ki mora potekati skupaj s procesom institucionalne reforme in je ni mogoče ločevati od širitvene politike EU. Ob tem ponavlja svoje prepričanje, da ni mogoče doseči več Evrope z manj viri, in poudarja, da je za prihodnjo finančno strukturo pomembna zlasti koncentracija virov na področjih, ki prinašajo evropsko dodano vrednost.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007 – Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

COM(2006) 649 konč.

ODBOR REGIJ

v zvezi z „sposobnostjo za vključevanje“ ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi

| 1. | meni, da je „sposobnost za vključevanje“ pogoj, ki ga je treba ustrezno upoštevati pri določanju hitrosti širitvenega procesa in nikakor ni pretveza za nesprejetje v Evropsko unijo ali dodatno merilo; po mnenju Odbora je ta bolj temeljni element transparentnosti, ki se nanaša najprej na EU in zatem na države kandidatke; |
| --- | --- |

1.

meni, da je „sposobnost za vključevanje“ pogoj, ki ga je treba ustrezno upoštevati pri določanju hitrosti širitvenega procesa in nikakor ni pretveza za nesprejetje v Evropsko unijo ali dodatno merilo; po mnenju Odbora je ta bolj temeljni element transparentnosti, ki se nanaša najprej na EU in zatem na države kandidatke;

| 2. | zato se strinja s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006, po katerih je „sposobnost za vključevanje“ eden od glavnih elementov za to, da politika širitve ponovno dobi konsenz državljanov; |
| --- | --- |

2.

zato se strinja s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006, po katerih je „sposobnost za vključevanje“ eden od glavnih elementov za to, da politika širitve ponovno dobi konsenz državljanov;

| 3. | opozarja, da se sposobnost za vključevanje novih držav v Evropsko unijo odraža zlasti v finančni sposobnosti EU za izvajanje svojih politik, predvsem skupne kmetijske politike in kohezijske politike, v zmožnosti trga dela za vključitev novih delavcev iz novih držav članic; in sposobnosti njenih institucij, da v skladu s priporočili Evropskega sveta iz Københavna učinkovito delujejo tudi s povečanim številom držav članic; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se sposobnost za vključevanje novih držav v Evropsko unijo odraža zlasti v finančni sposobnosti EU za izvajanje svojih politik, predvsem skupne kmetijske politike in kohezijske politike, v zmožnosti trga dela za vključitev novih delavcev iz novih držav članic; in sposobnosti njenih institucij, da v skladu s priporočili Evropskega sveta iz Københavna učinkovito delujejo tudi s povečanim številom držav članic;

| 4. | opozarja, da mora EU pri širitvah, ohranjati svojo sposobnost odločanja in delovanja ter sprejemati učinkovite skupne ukrepe; zato mora zagotavljati, da je njena politika širitve pogojena s sposobnostjo ohranjanja svoje posebne institucionalne, finančne in politične strukture, ki zaradi širitve ne sme oslabeti, prav tako pa EU ne sme tvegati izgube njenega prvotnega pomena in cilja; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da mora EU pri širitvah, ohranjati svojo sposobnost odločanja in delovanja ter sprejemati učinkovite skupne ukrepe; zato mora zagotavljati, da je njena politika širitve pogojena s sposobnostjo ohranjanja svoje posebne institucionalne, finančne in politične strukture, ki zaradi širitve ne sme oslabeti, prav tako pa EU ne sme tvegati izgube njenega prvotnega pomena in cilja;

| 5. | meni, da širitev EU pomeni predvsem sodelovanje pri skupnem političnem projektu, ki temelji na vrednotah in načelih ter skupnih ukrepih in institucijah; zato je treba „sposobnost za vključevanje“ dojemati kot orodje za ohranjanje teh načel in vrednot, ter pri politikah in delovanju institucij Skupnosti. Da skupni politični projekt ne razvodeni, ga je treba krepiti z nadaljnjimi širitvami; |
| --- | --- |

5.

meni, da širitev EU pomeni predvsem sodelovanje pri skupnem političnem projektu, ki temelji na vrednotah in načelih ter skupnih ukrepih in institucijah; zato je treba „sposobnost za vključevanje“ dojemati kot orodje za ohranjanje teh načel in vrednot, ter pri politikah in delovanju institucij Skupnosti. Da skupni politični projekt ne razvodeni, ga je treba krepiti z nadaljnjimi širitvami;

| 6. | meni, da je sedanja razprava o „sposobnosti za vključevanje“ zapoznela, saj bi bilo bolje, da bi potekala že med pogajanji o Agendi 2000 in zatem neposredno pred vsako nadaljnjo širitvijo ter med pogajanji o finančnih perspektivah 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

meni, da je sedanja razprava o „sposobnosti za vključevanje“ zapoznela, saj bi bilo bolje, da bi potekala že med pogajanji o Agendi 2000 in zatem neposredno pred vsako nadaljnjo širitvijo ter med pogajanji o finančnih perspektivah 2007-2013;

| 7. | v dokumentu Komisije ugotavlja neravnovesje glede predstavitve razprave o „sposobnosti za vključevanje“, ki naj bi bila bolj relevantna v državah kandidatkah kot pa v EU; |
| --- | --- |

7.

v dokumentu Komisije ugotavlja neravnovesje glede predstavitve razprave o „sposobnosti za vključevanje“, ki naj bi bila bolj relevantna v državah kandidatkah kot pa v EU;

| 8. | poudarja, da je za vsak širitveni proces, do katerega bi na podlagi dosedanjih pogodb težko prišlo, zlasti če ne bi spremenili pogodbe iz Nice in finančnih perspektiv, potreben prispevek vseh evropskih institucij in organov pri oceni morebitnih sprememb (na primer v okviru pravil notranjega trga, proračuna in financ EU ter njenega institucionalnega delovanja), ki so potrebne za uspešno širitev. Pri tej oceni imajo regionalne in lokalne oblasti – kot tudi nacionalni parlamenti in civilna družba – pomembno vlogo pri doseganju družbenega konsenza (sposobnosti družbe za vključevanje novih evropskih državljanov, ki delijo iste vrednote, tvorijo skupno identiteto, imajo skupno državljanstvo in si želijo vse močnejše povezanosti narodov Evrope); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je za vsak širitveni proces, do katerega bi na podlagi dosedanjih pogodb težko prišlo, zlasti če ne bi spremenili pogodbe iz Nice in finančnih perspektiv, potreben prispevek vseh evropskih institucij in organov pri oceni morebitnih sprememb (na primer v okviru pravil notranjega trga, proračuna in financ EU ter njenega institucionalnega delovanja), ki so potrebne za uspešno širitev. Pri tej oceni imajo regionalne in lokalne oblasti – kot tudi nacionalni parlamenti in civilna družba – pomembno vlogo pri doseganju družbenega konsenza (sposobnosti družbe za vključevanje novih evropskih državljanov, ki delijo iste vrednote, tvorijo skupno identiteto, imajo skupno državljanstvo in si želijo vse močnejše povezanosti narodov Evrope);

| 9. | meni, da bi morala biti EU med pogajanji z državo kandidatko sposobna preverjati ali ta upošteva„sposobnost za vključevanje“ hkrati pa tudi ali država kandidatka upošteva merila iz Københavna; zato se strinja s kritiko Evropskega parlamenta, ki je odgovor Komisije označil za nezadovoljivega, ker ne navaja ne podrobnosti zdajšnjih pogajanj glede „sposobnosti za vključevanje“ ne načel, na katerih bi morala temeljiti ta opredelitev; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala biti EU med pogajanji z državo kandidatko sposobna preverjati ali ta upošteva„sposobnost za vključevanje“ hkrati pa tudi ali država kandidatka upošteva merila iz Københavna; zato se strinja s kritiko Evropskega parlamenta, ki je odgovor Komisije označil za nezadovoljivega, ker ne navaja ne podrobnosti zdajšnjih pogajanj glede „sposobnosti za vključevanje“ ne načel, na katerih bi morala temeljiti ta opredelitev;

| 10. | pričakuje, da bo Komisija v fazi pred naslednjimi širitvami analizirala vpliv širitve na različne evropske politike in njihovo financiranje ter na institucionalno strukturo Unije; obenem bi bilo treba analizirati posamezne procese reform v državah kandidatkah, predvsem z vidika večje udeležbe državljanov v pristopnem procesu in decentralizacije uprav; |
| --- | --- |

10.

pričakuje, da bo Komisija v fazi pred naslednjimi širitvami analizirala vpliv širitve na različne evropske politike in njihovo financiranje ter na institucionalno strukturo Unije; obenem bi bilo treba analizirati posamezne procese reform v državah kandidatkah, predvsem z vidika večje udeležbe državljanov v pristopnem procesu in decentralizacije uprav;

| 11. | predlaga, da institucije spodbujajo ukrepe, ki bodo državljanom in njihovim združenjem omogočili, da javno izražajo in izmenjujejo svoja stališča o procesu vključevanja; |
| --- | --- |

11.

predlaga, da institucije spodbujajo ukrepe, ki bodo državljanom in njihovim združenjem omogočili, da javno izražajo in izmenjujejo svoja stališča o procesu vključevanja;

| 12. | meni, da je v tem kontekstu nujno potrebna posebna analiza prihodnosti kohezijske politike in poudarja, da bi bilo koristno izvesti simulacije glede na različne možne širitvene scenarije; ta analiza „sposobnosti za vključevanje“ enega najpomembnejših političnih področij EU – z gospodarskega in družbenega vidika ter z vidika prepoznavnosti dodatne vrednosti, ki jo Evropa prinaša državljanom – bi morala biti izvedena v sodelovanju z Odborom regij; |
| --- | --- |

12.

meni, da je v tem kontekstu nujno potrebna posebna analiza prihodnosti kohezijske politike in poudarja, da bi bilo koristno izvesti simulacije glede na različne možne širitvene scenarije; ta analiza „sposobnosti za vključevanje“ enega najpomembnejših političnih področij EU – z gospodarskega in družbenega vidika ter z vidika prepoznavnosti dodatne vrednosti, ki jo Evropa prinaša državljanom – bi morala biti izvedena v sodelovanju z Odborom regij;

| 13. | po drugi strani se zaveda, da je merjenje „sposobnosti za vključevanje“ težavno, saj ta sposobnost po definiciji ni statična, ker se orodja, ki jih EU uporablja za uresničevanje svojih ciljev, lahko z leti spreminjajo; zato zahteva jasnejšo opredelitev „sposobnosti za vključevanje“ in načina njenega merjenja; |
| --- | --- |

13.

po drugi strani se zaveda, da je merjenje „sposobnosti za vključevanje“ težavno, saj ta sposobnost po definiciji ni statična, ker se orodja, ki jih EU uporablja za uresničevanje svojih ciljev, lahko z leti spreminjajo; zato zahteva jasnejšo opredelitev „sposobnosti za vključevanje“ in načina njenega merjenja;

| 14. | poudarja, da bi regionalne in lokalne oblasti morale biti neposredno vključene v ustrezne ocene vplivov na posamezna področja evropske politike, kadar so potrebne morebitne spremembe zaradi širitve. To je še zlasti pomembno za regije, ki mejijo na države kandidatke; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi regionalne in lokalne oblasti morale biti neposredno vključene v ustrezne ocene vplivov na posamezna področja evropske politike, kadar so potrebne morebitne spremembe zaradi širitve. To je še zlasti pomembno za regije, ki mejijo na države kandidatke;

| 15. | podpira zahtevo Evropskega parlamenta, da svojega soglasja ne daje šele na koncu pogajanj, temveč že pred njihovim začetkom; |
| --- | --- |

15.

podpira zahtevo Evropskega parlamenta, da svojega soglasja ne daje šele na koncu pogajanj, temveč že pred njihovim začetkom;

| 16. | opozarja na svojo odločitev o ustanovitvi delovnih skupin (za Zahodni Balkan, Hrvaško in Turčijo), ki jih je treba obravnavati kot pomembno orodje za pomoč regionalnim in lokalnim oblastem držav kandidatk pri njihovih prizadevanjih za povečevanje zmogljivosti („capacity building“) ter razvijanje potrebnega političnega dialoga med EU in državami kandidatkami; izraža tudi željo, da se bi se te razvile v skupne posvetovalne odbore, kadar to predvidevajo različni pridružitveni sporazumi, in da postanejo glasniki regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk v celotnem pogajalskem obdobju; |
| --- | --- |

16.

opozarja na svojo odločitev o ustanovitvi delovnih skupin (za Zahodni Balkan, Hrvaško in Turčijo), ki jih je treba obravnavati kot pomembno orodje za pomoč regionalnim in lokalnim oblastem držav kandidatk pri njihovih prizadevanjih za povečevanje zmogljivosti („capacity building“) ter razvijanje potrebnega političnega dialoga med EU in državami kandidatkami; izraža tudi željo, da se bi se te razvile v skupne posvetovalne odbore, kadar to predvidevajo različni pridružitveni sporazumi, in da postanejo glasniki regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk v celotnem pogajalskem obdobju;

| 17. | poudarja, da bi moral premislek o „sposobnosti za vključevanje“ spodbujati tudi razmišljanje o alternativah v primeru, da se EU ne širi s pristopom neke države kandidatke ali drugih držav, katerih kandidatura je bila zavrnjena, kot je npr. krepitev evropske politike sosedstva ali pa uvajanje pragmatičnega pristopa (na primer svobodne menjave ali ozemeljskega sodelovanja), ki lahko spodbujata oblike diferenciranega vključevanja in/ali privilegiranih partnerstev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi moral premislek o „sposobnosti za vključevanje“ spodbujati tudi razmišljanje o alternativah v primeru, da se EU ne širi s pristopom neke države kandidatke ali drugih držav, katerih kandidatura je bila zavrnjena, kot je npr. krepitev evropske politike sosedstva ali pa uvajanje pragmatičnega pristopa (na primer svobodne menjave ali ozemeljskega sodelovanja), ki lahko spodbujata oblike diferenciranega vključevanja in/ali privilegiranih partnerstev;

v zvezi z institucionalno in finančno reformo

| 18. | soglaša s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006 in poudarja potrebo, da se institucionalna vprašanja rešijo pred katerokoli prihodnjo širitvijo in pred volitvami v Evropski parlament leta 2009; vnovič poziva, da je treba v procesu reforme najti primerne formule za zagotovitev boljšega poteka postopkov odločanja EU in obenem okrepiti udeležbo državljanov in regionalnih ter lokalnih oblasti v evropskem zakonodajnem procesu, ob priznavanju možnosti za upravljanje na več ravneh v razširjeni Evropi; |
| --- | --- |

18.

soglaša s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006 in poudarja potrebo, da se institucionalna vprašanja rešijo pred katerokoli prihodnjo širitvijo in pred volitvami v Evropski parlament leta 2009; vnovič poziva, da je treba v procesu reforme najti primerne formule za zagotovitev boljšega poteka postopkov odločanja EU in obenem okrepiti udeležbo državljanov in regionalnih ter lokalnih oblasti v evropskem zakonodajnem procesu, ob priznavanju možnosti za upravljanje na več ravneh v razširjeni Evropi;

| 19. | poleg tega meni, da bi bilo konstruktivno Odbor regij vključiti v reformo sistema financiranja EU, ki mora potekati skupaj s procesom institucionalne reforme in je ni mogoče ločevati od širitvene politike EU. Ob tem ponavlja svoje prepričanje, da ni mogoče doseči več Evrope z manj viri, in poudarja, da je za prihodnjo finančno strukturo pomembna zlasti koncentracija virov na področjih, ki prinašajo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

19.

poleg tega meni, da bi bilo konstruktivno Odbor regij vključiti v reformo sistema financiranja EU, ki mora potekati skupaj s procesom institucionalne reforme in je ni mogoče ločevati od širitvene politike EU. Ob tem ponavlja svoje prepričanje, da ni mogoče doseči več Evrope z manj viri, in poudarja, da je za prihodnjo finančno strukturo pomembna zlasti koncentracija virov na področjih, ki prinašajo evropsko dodano vrednost;

v zvezi s transparentnostjo in komuniciranjem za pridobitev konsenza javnosti

| 20. | z naklonjenostjo sprejema predloge Komisije o transparentnosti pristopnih pogajanj držav kandidatk, da bi okrepili demokratično legitimnost širitvenega procesa in zmanjšali obstoječo vrzel med državljani in njihovim političnim vodstvom, ki odloča o pristopu in širitvi, in meni, da je za dosego istega cilja in večje kakovosti pogajanj – v različne faze pristopnega procesa primerno vključiti civilno družbo, regionalne in lokalne oblasti držav kandidatk ter Odbor regij med pregledom („screening“) poglavij o kohezijski politiki in decentralizaciji; |
| --- | --- |

20.

z naklonjenostjo sprejema predloge Komisije o transparentnosti pristopnih pogajanj držav kandidatk, da bi okrepili demokratično legitimnost širitvenega procesa in zmanjšali obstoječo vrzel med državljani in njihovim političnim vodstvom, ki odloča o pristopu in širitvi, in meni, da je za dosego istega cilja in večje kakovosti pogajanj – v različne faze pristopnega procesa primerno vključiti civilno družbo, regionalne in lokalne oblasti držav kandidatk ter Odbor regij med pregledom („screening“) poglavij o kohezijski politiki in decentralizaciji;

| 21. | poudarja, da bi morala Komisija – v skladu s svojim pristopom transparentnosti in odprtosti do državljanov – predložiti svoje letno poročilo o državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah v jezikih, ki jih govorijo državljani teh držav, da bi tako izboljšali kakovost pristopnega procesa in državljanom omogočili udeležbo v razpravi o pristopu k EU, ki poteka v njihovi državi; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morala Komisija – v skladu s svojim pristopom transparentnosti in odprtosti do državljanov – predložiti svoje letno poročilo o državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah v jezikih, ki jih govorijo državljani teh držav, da bi tako izboljšali kakovost pristopnega procesa in državljanom omogočili udeležbo v razpravi o pristopu k EU, ki poteka v njihovi državi;

| 22. | ugotavlja tudi težnjo, da se pristopni proces, kot je strukturiran zdaj, narekuje od zgoraj in da ni nujno podrejen demokratičnemu nadzoru nacionalnega parlamenta ali regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk v celotnem pristopnem procesu; poleg tega ne vključuje neposredno državljanov, političnih strank, civilne družbe ali lokalnih in regionalnih oblasti. Posledice tega so to, da:






  a) | vsiljeno pospeševanje modernizacije in demokratizacije držav kandidatk ni imelo vedno podpore državljanov; |
| --- | --- | --- |

22.

ugotavlja tudi težnjo, da se pristopni proces, kot je strukturiran zdaj, narekuje od zgoraj in da ni nujno podrejen demokratičnemu nadzoru nacionalnega parlamenta ali regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk v celotnem pristopnem procesu; poleg tega ne vključuje neposredno državljanov, političnih strank, civilne družbe ali lokalnih in regionalnih oblasti. Posledice tega so to, da:

a)

vsiljeno pospeševanje modernizacije in demokratizacije držav kandidatk ni imelo vedno podpore državljanov;

| b) | te spremembe niso vedno potekale v skladu s procesom decentralizacije uprav, ki pa ima vlogo katalizatorja, tako glede demokratizacije kot glede konsenza javnosti; |
| --- | --- |

b)

te spremembe niso vedno potekale v skladu s procesom decentralizacije uprav, ki pa ima vlogo katalizatorja, tako glede demokratizacije kot glede konsenza javnosti;

| c) | notranje politične in družbene reforme, ki jih nalaga politika širitve, so povezane z upravnimi strukturami – tako nacionalnimi kot regionalnimi ali lokalnimi, – ki so ponavadi šibke in bi morale imeti možnost računati na znanje in izkušnje drugih evropskih uprav, spoštovanje različnosti ter subsidiarnosti; |
| --- | --- |

c)

notranje politične in družbene reforme, ki jih nalaga politika širitve, so povezane z upravnimi strukturami – tako nacionalnimi kot regionalnimi ali lokalnimi, – ki so ponavadi šibke in bi morale imeti možnost računati na znanje in izkušnje drugih evropskih uprav, spoštovanje različnosti ter subsidiarnosti;

| 23. | zato meni, da bi bil smiseln bolj participativen pristop, ki bi vključeval tudi partnerstva, kajti pokazalo se je, da so slednja temeljnega pomena za vzajemno poznavanje državljanov, za pomoč upravam držav kandidatk v boju proti korupciji javne uprave in za spodbude lokalnim, regionalnim in nacionalnim oblastem za izvajanje nujnih reform uprave in pravosodja; |
| --- | --- |

23.

zato meni, da bi bil smiseln bolj participativen pristop, ki bi vključeval tudi partnerstva, kajti pokazalo se je, da so slednja temeljnega pomena za vzajemno poznavanje državljanov, za pomoč upravam držav kandidatk v boju proti korupciji javne uprave in za spodbude lokalnim, regionalnim in nacionalnim oblastem za izvajanje nujnih reform uprave in pravosodja;

| 24. | se strinja s pristopom, ki sta ga poudarila Evropski parlament in Komisija, glede vloge, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti pri politiki komuniciranja – ki bi jo bilo treba bolj decentralizirati in odpreti za prispevke civilne družbe – za spodbujanje konsenza javnosti, tako v državah članicah kot v državah kandidatkah za pristop, v prizadevanju, da prispevajo h krepitvi transparentnosti in odgovornosti procesa širitve ter čim večji stopnji strinjanja z njim; zato odobrava predloge Komisije, vendar obenem meni, da se mora Komisija znebiti svoje politične odgovornosti za politiko komuniciranja pri širitvi, in jo zato poziva, da pri regionalnih in lokalnih oblasteh spodbudi vzpostavitev instrumentov, potrebnih za uspešen zaključek tega skupnega prizadevanja; |
| --- | --- |

24.

se strinja s pristopom, ki sta ga poudarila Evropski parlament in Komisija, glede vloge, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti pri politiki komuniciranja – ki bi jo bilo treba bolj decentralizirati in odpreti za prispevke civilne družbe – za spodbujanje konsenza javnosti, tako v državah članicah kot v državah kandidatkah za pristop, v prizadevanju, da prispevajo h krepitvi transparentnosti in odgovornosti procesa širitve ter čim večji stopnji strinjanja z njim; zato odobrava predloge Komisije, vendar obenem meni, da se mora Komisija znebiti svoje politične odgovornosti za politiko komuniciranja pri širitvi, in jo zato poziva, da pri regionalnih in lokalnih oblasteh spodbudi vzpostavitev instrumentov, potrebnih za uspešen zaključek tega skupnega prizadevanja;

| 25. | poziva proračunski organ EU, da finančno podpre prizadevanja regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk za vstop v EU, in sicer z zagotovitvijo skladov za pripravo kampanj obveščanja o širitvi na regionalni in lokalni ravni, ter da podpre regionalne in lokalne uprave držav članic in držav kandidatk pri njihovi vlogi razširjevalcev evropskega sporočila. |
| --- | --- |

25.

poziva proračunski organ EU, da finančno podpre prizadevanja regionalnih in lokalnih oblasti držav kandidatk za vstop v EU, in sicer z zagotovitvijo skladov za pripravo kampanj obveščanja o širitvi na regionalni in lokalni ravni, ter da podpre regionalne in lokalne uprave držav članic in držav kandidatk pri njihovi vlogi razširjevalcev evropskega sporočila.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006–2007 – Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 649 konč. |
| Pravna podlaga | člen 265(1) Pogodbe ES |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Komisije | 8.11.2006 |
| Sklep predsedstva | 25.4.2006 |
| Pristojna Komisija | komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX) |
| Poročevalec | g. Isidoro Gottardo(IT/EPP), član občinskega sveta Sacileja (Pordenone) |
| Opomba | 7.12.2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 25.1.2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 29.3.2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | sprejeto z večino glasov |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6.6.2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora | CdR 115/2006 fin
   (1), mnenje o sporočilu Komisije o Zahodnem Balkanu na poti k EU: utrjevanje stabilnosti in povečevanje blaginje, COM(2006) 27 konč.; poročevalec: g. Franz Schausberger (AT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 11.10.2006.

  CdR 50/2006 fin
   (2), mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami, COM(2005) 290 konč.; poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 27.4.2006.

  CdR 499/2004 fin
   (3), mnenje o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške, COM(2004) 275 konč.; poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 13.10.2005.

  CdR 495/2004 fin
   (4), mnenje o priporočilu Evropske komisije o napredku Turčije za pristop, COM(2004) 656 konč.; poročevalka: ga. Helene Lund (DK/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 6.7.2005. |

Naslov

Naslov

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006–2007 – Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 649 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) Pogodbe ES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

8.11.2006

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

25.4.2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX)

Poročevalec

Poročevalec

g. Isidoro Gottardo(IT/EPP), član občinskega sveta Sacileja (Pordenone)

g. Isidoro Gottardo

Opomba

Opomba

7.12.2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

25.1.2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

29.3.2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

sprejeto z večino glasov

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6.6.2007

Prejšnje mnenje Odbora

Prejšnje mnenje Odbora

CdR 115/2006 fin
   (1), mnenje o sporočilu Komisije o Zahodnem Balkanu na poti k EU: utrjevanje stabilnosti in povečevanje blaginje, COM(2006) 27 konč.; poročevalec: g. Franz Schausberger (AT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 11.10.2006.

CdR 115/2006 fin

1

Zahodnem Balkanu na poti k EU: utrjevanje stabilnosti in povečevanje blaginje

g. Franz Schausberger

CdR 50/2006 fin
   (2), mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami, COM(2005) 290 konč.; poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 27.4.2006.

CdR 50/2006 fin

2

dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkam

g. Isidoro Gottardo

CdR 499/2004 fin
   (3), mnenje o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške, COM(2004) 275 konč.; poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 13.10.2005.

CdR 499/2004 fin

3

načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške

g. Isidoro Gottardo

CdR 495/2004 fin
   (4), mnenje o priporočilu Evropske komisije o napredku Turčije za pristop, COM(2004) 656 konč.; poročevalka: ga. Helene Lund (DK/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 6.7.2005.

CdR 495/2004 fin

4

napredku Turčije za pristop

ga. Helene Lund

---

(1)  UL C 51, 6.3.2007, str. 16.

1

(2)  UL C 206, 29.8.2006, str. 23.

2

(3)  UL C 81, 4.4.2006, str. 42.

3

(4)  UL C 31, 7.2.2006, str. 11.

4

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/12

---

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Države kandidatke

(2007/C 197/03)

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da je bila širitev zgodba o uspehu Evropske unije in Evrope v celoti ter poudarja pomembnost regionalnih in lokalnih stališč do širitvenega procesa za zagotavljanje notranje stabilnosti, katere bistveni del je demokracija na ravni, ki je državljanom najbližja; |
| --- | --- |

—

opozarja, da je bila širitev zgodba o uspehu Evropske unije in Evrope v celoti ter poudarja pomembnost regionalnih in lokalnih stališč do širitvenega procesa za zagotavljanje notranje stabilnosti, katere bistveni del je demokracija na ravni, ki je državljanom najbližja;

| — | poudarja pomembnost stalnega izpolnjevanja köbenhavenskih političnih meril, zlasti glede na potrebo po krepitvi svobode izražanja, verske svobode, pravic žensk, manjšin in sindikatov ter potrebo po dodatnem izboljšanju institucionalnega okvira za človekove pravice; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembnost stalnega izpolnjevanja köbenhavenskih političnih meril, zlasti glede na potrebo po krepitvi svobode izražanja, verske svobode, pravic žensk, manjšin in sindikatov ter potrebo po dodatnem izboljšanju institucionalnega okvira za človekove pravice;

| — | poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovni skupini za Hrvaško in Turčijo, kar vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovni skupini za Hrvaško in Turčijo, kar vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča;

| — | pozdravlja napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili na Hrvaškem ter s pravnim redom Skupnosti in izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja tudi to, da hrvaške oblasti stalno izpolnjujejo köbenhavenska politična merila; |
| --- | --- |

—

pozdravlja napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili na Hrvaškem ter s pravnim redom Skupnosti in izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja tudi to, da hrvaške oblasti stalno izpolnjujejo köbenhavenska politična merila;

| — | pozdravlja pomembne reforme, izvedene v Turčiji, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi njihovega upočasnjevanja, ter spominja, da bo ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora s Turčijo tudi v prihodnje njegov politični cilj; |
| --- | --- |

—

pozdravlja pomembne reforme, izvedene v Turčiji, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi njihovega upočasnjevanja, ter spominja, da bo ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora s Turčijo tudi v prihodnje njegov politični cilj;

| — | pozdravlja stalni napredek pri reformah in izpolnjevanju köbenhavenskih političnih meril v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, vendar ugotavlja upočasnitev reform v letu 2006. |
| --- | --- |

—

pozdravlja stalni napredek pri reformah in izpolnjevanju köbenhavenskih političnih meril v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, vendar ugotavlja upočasnitev reform v letu 2006.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007. Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

COM(2006) 649 konč.

ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | opozarja, da so bile zaporedne širitve že od začetka osrednjega pomena za projekt evropskega združevanja; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so bile zaporedne širitve že od začetka osrednjega pomena za projekt evropskega združevanja;

| 2. | priznava pomembnost vloge širitvenega procesa za demokracijo in stabilen razvoj držav v procesu pristopa ter za stabilnost evropske regije in varnost Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

priznava pomembnost vloge širitvenega procesa za demokracijo in stabilen razvoj držav v procesu pristopa ter za stabilnost evropske regije in varnost Evropske unije;

| 3. | opozarja, da je bila širitev zgodba o uspehu Evropske unije in Evrope v celoti. Pomagala je premagati delitev Evrope in prispevala k miru in stabilnosti na vsej celini; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je bila širitev zgodba o uspehu Evropske unije in Evrope v celoti. Pomagala je premagati delitev Evrope in prispevala k miru in stabilnosti na vsej celini;

| 4. | poudarja pomembnost regionalnih in lokalnih stališč do širitvenega procesa in priznava pomembnost vloge regionalnih in lokalnih politik za zagotavljanje notranje stabilnosti, katere bistveni del je demokracija na ravni, ki je državljanom najbližja; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembnost regionalnih in lokalnih stališč do širitvenega procesa in priznava pomembnost vloge regionalnih in lokalnih politik za zagotavljanje notranje stabilnosti, katere bistveni del je demokracija na ravni, ki je državljanom najbližja;

| 5. | poudarja, da je treba vsako državo, ki si prizadeva za članstvo v Evropski uniji, posebej ocenjevati glede na njene dosežke pri prilagajanju strogim merilom za članstvo. |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba vsako državo, ki si prizadeva za članstvo v Evropski uniji, posebej ocenjevati glede na njene dosežke pri prilagajanju strogim merilom za članstvo.

| 6. | poudarja, da je mogoče dobro evropsko upravljanje, ki temelji na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti, doseči s pomočjo decentralizacije brez uvedbe enotnega modela; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je mogoče dobro evropsko upravljanje, ki temelji na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti, doseči s pomočjo decentralizacije brez uvedbe enotnega modela;

| 7. | opozarja, da je uravnotežen prenos pristojnosti in finančnih sredstev na decentralizirane oblasti bistven za izvajanje učinkovite lokalne in regionalne demokracije; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je uravnotežen prenos pristojnosti in finančnih sredstev na decentralizirane oblasti bistven za izvajanje učinkovite lokalne in regionalne demokracije;

| 8. | poziva k prizadevanjem za sodelovanje ter izmenjavi izkušenj in najboljših praks, pridobljenih s predpristopno politiko, ki se je izvajala v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in držav kandidatk. |
| --- | --- |

8.

poziva k prizadevanjem za sodelovanje ter izmenjavi izkušenj in najboljših praks, pridobljenih s predpristopno politiko, ki se je izvajala v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic EU in držav kandidatk.

Hrvaška

| 9. | pozdravlja napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili, pravnim redom Skupnosti in izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja tudi stalno izpolnjevanje köbenhavenskih političnih meril; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja napredek v zvezi s političnimi in gospodarskimi merili, pravnim redom Skupnosti in izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja tudi stalno izpolnjevanje köbenhavenskih političnih meril;

| 10. | poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovno skupino za Hrvaško, kar vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovno skupino za Hrvaško, kar vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča;

| 11. | poudarja, da želi s to delovno skupino spodbujati stalni dialog s političnimi predstavniki Hrvaške. Poleg tega bo delovna skupina spodbujala in podpirala organiziranje informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v mestih in regijah Evropske unije in Hrvaške; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da želi s to delovno skupino spodbujati stalni dialog s političnimi predstavniki Hrvaške. Poleg tega bo delovna skupina spodbujala in podpirala organiziranje informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v mestih in regijah Evropske unije in Hrvaške;

| 12. | poudarja, da je aktivno čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi eden od načinov zagotavljanja napredka in stabilnosti na Hrvaškem ter na območju Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je aktivno čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi eden od načinov zagotavljanja napredka in stabilnosti na Hrvaškem ter na območju Zahodnega Balkana;

| 13. | pozdravlja pripravo strategije za reformo javne uprave ter opozarja na potrebo po obravnavi vprašanj zmogljivosti lokalnih in regionalnih uprav; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pripravo strategije za reformo javne uprave ter opozarja na potrebo po obravnavi vprašanj zmogljivosti lokalnih in regionalnih uprav;

| 14. | meni, da je pomembno, da je vlada začela izvajati strategije za reformo sodstva in boj proti korupciji; pozdravlja napredovanje Hrvaške pri vprašanju manjšin in vračanju beguncev, vendar poudarja potrebo po stalnem reformnem prizadevanju na vseh teh področjih, zato priporoča pospešitev napredka, zlasti v zvezi z manjšinami in vračanjem beguncev; |
| --- | --- |

14.

meni, da je pomembno, da je vlada začela izvajati strategije za reformo sodstva in boj proti korupciji; pozdravlja napredovanje Hrvaške pri vprašanju manjšin in vračanju beguncev, vendar poudarja potrebo po stalnem reformnem prizadevanju na vseh teh področjih, zato priporoča pospešitev napredka, zlasti v zvezi z manjšinami in vračanjem beguncev;

| 15. | poudarja pomembnost dobre in decentralizirane uprave pri obravnavanju potreb državljanov ter opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju reformnih politik; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembnost dobre in decentralizirane uprave pri obravnavanju potreb državljanov ter opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju reformnih politik;

| 16. | pozdravlja nadaljevanje polnega sodelovanja Hrvaške z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije ter poudarja potrebo po dodatnem napredku pri sodnih postopkih za vojne zločine, vključno z varovanjem prič; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja nadaljevanje polnega sodelovanja Hrvaške z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije ter poudarja potrebo po dodatnem napredku pri sodnih postopkih za vojne zločine, vključno z varovanjem prič;

| 17. | priporoča, da je treba doseči napredek pri obravnavi javnih naročil zaradi zagotavljanja preglednih postopkov na vseh ravneh uprave; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da je treba doseči napredek pri obravnavi javnih naročil zaradi zagotavljanja preglednih postopkov na vseh ravneh uprave;

| 18. | pozdravlja nedavni razvoj dogodkov v okviru regionalne politike in usklajevanja strukturnih instrumentov, vendar opozarja na potrebo po večji zmogljivosti uprave za uporabo finančnih sredstev EU. |
| --- | --- |

18.

pozdravlja nedavni razvoj dogodkov v okviru regionalne politike in usklajevanja strukturnih instrumentov, vendar opozarja na potrebo po večji zmogljivosti uprave za uporabo finančnih sredstev EU.

Turčija

| 19. | pozdravlja pomembne reforme, izvedene v Turčiji, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi njihovega upočasnjevanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pomembne reforme, izvedene v Turčiji, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi njihovega upočasnjevanja;

| 20. | poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovno skupino za Turčijo, ki vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je politično spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni velik izziv zaradi pomena tega procesa za prihodnost Evropske unije. Zato je sklenil ustanoviti delovno skupino za Turčijo, ki vključuje pospeševanje dialoga z vsemi interesnimi skupinami, da bi lahko opredelil svoja politična stališča;

| 21. | spominja, da bo ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora s Turčijo tudi v prihodnje njegov politični cilj; |
| --- | --- |

21.

spominja, da bo ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora s Turčijo tudi v prihodnje njegov politični cilj;

| 22. | poudarja, da s to delovno skupino želi spodbujati stalni dialog s političnimi predstavniki Turčije. Poleg tega bo delovna skupina spodbujala in podpirala organiziranje informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v mestih in regijah Evropske unije in Hrvaške; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da s to delovno skupino želi spodbujati stalni dialog s političnimi predstavniki Turčije. Poleg tega bo delovna skupina spodbujala in podpirala organiziranje informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v mestih in regijah Evropske unije in Hrvaške;

| 23. | poudarja pomembnost stalnega izpolnjevanja köbenhavenskih političnih meril, zlasti glede na potrebo po krepitvi svobode izražanja, verske svobode, pravic žensk, manjšin in sindikatov ter potrebo po dodatnem izboljšanju institucionalnega okvira za človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomembnost stalnega izpolnjevanja köbenhavenskih političnih meril, zlasti glede na potrebo po krepitvi svobode izražanja, verske svobode, pravic žensk, manjšin in sindikatov ter potrebo po dodatnem izboljšanju institucionalnega okvira za človekove pravice;

| 24. | opozarja na pomembnost demokracije na ravni, ki je državljanom najbližja, in vloge, ki jo morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju teh politik; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomembnost demokracije na ravni, ki je državljanom najbližja, in vloge, ki jo morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju teh politik;

| 25. | poudarja pomen lokalnih uprav in ključno vlogo mestnih svetov; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen lokalnih uprav in ključno vlogo mestnih svetov;

| 26. | pozdravlja nedavni napredek pri ustanovitvi varuha človekovih pravic za javnoupravne spore; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja nedavni napredek pri ustanovitvi varuha človekovih pravic za javnoupravne spore;

| 27. | poudarja, da je izboljšanje pravnega okvira za urejanje javnih naročil bistveno za zagotovitev pregledne in odgovorne lokalne uprave, ki opravlja osnovne storitve za državljane; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je izboljšanje pravnega okvira za urejanje javnih naročil bistveno za zagotovitev pregledne in odgovorne lokalne uprave, ki opravlja osnovne storitve za državljane;

| 28. | pozdravlja sprejetje zakona, ki določa ustanovitev regionalnih razvojnih agencij, ter predlaga, da se izboljša preglednost in odgovornost pri njihovem upravljanju. |
| --- | --- |

28.

pozdravlja sprejetje zakona, ki določa ustanovitev regionalnih razvojnih agencij, ter predlaga, da se izboljša preglednost in odgovornost pri njihovem upravljanju.

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| 29. | pozdravlja stalni napredek pri reformah in izpolnjevanju köbenhavenskih političnih meril v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, vendar opozarja na upočasnitev reform v letu 2006; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja stalni napredek pri reformah in izpolnjevanju köbenhavenskih političnih meril v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, vendar opozarja na upočasnitev reform v letu 2006;

| 30. | pozdravlja dejstvo, da so volitve julija 2006 potekale v skladu z mednarodnimi standardi, vendar poudarja, da si je treba zelo prizadevati za odpravljanje preostalih nepravilnosti in za polno izpolnjevanje teh standardov pri naslednjih volitvah; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dejstvo, da so volitve julija 2006 potekale v skladu z mednarodnimi standardi, vendar poudarja, da si je treba zelo prizadevati za odpravljanje preostalih nepravilnosti in za polno izpolnjevanje teh standardov pri naslednjih volitvah;

| 31. | priporoča prizadevanje za krepitev boja proti korupciji, da bi se zagotovila preglednost in demokratična odgovornost na vseh ravneh, ter izvedbo reform policije in sodstva; |
| --- | --- |

31.

priporoča prizadevanje za krepitev boja proti korupciji, da bi se zagotovila preglednost in demokratična odgovornost na vseh ravneh, ter izvedbo reform policije in sodstva;

| 32. | poudarja pomen polnega izvajanja Ohridskega sporazuma; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen polnega izvajanja Ohridskega sporazuma;

| 33. | poudarja pomembnost demokracije na ravni, ki je državljanom najbližja, in opozarja na pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti zlasti pri zagotavljanju pravilnega izvajanja zakonov o varovanju manjšin ter krepitvi dobrih medetničnih odnosov; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomembnost demokracije na ravni, ki je državljanom najbližja, in opozarja na pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti zlasti pri zagotavljanju pravilnega izvajanja zakonov o varovanju manjšin ter krepitvi dobrih medetničnih odnosov;

| 34. | pozdravlja izvajanje Zakona o javnih uslužbencih iz leta 2000 in nedavna prizadevanja za decentralizacijo ter spodbuja občinske oblasti k proaktivni vlogi pri zagotavljanju spoštovanja njihovih pravic in pristojnosti; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja izvajanje Zakona o javnih uslužbencih iz leta 2000 in nedavna prizadevanja za decentralizacijo ter spodbuja občinske oblasti k proaktivni vlogi pri zagotavljanju spoštovanja njihovih pravic in pristojnosti;

| 35. | poudarja potrebo po zagotavljanju neodvisnosti in strokovnosti uprave; |
| --- | --- |

35.

poudarja potrebo po zagotavljanju neodvisnosti in strokovnosti uprave;

| 36. | poziva vlado, naj si zelo prizadeva za uskladitev zakonodaje o regionalnem razvoju s pravnim redom Skupnosti in okrepi upravne zmogljivosti na tem področju, da bi zagotovila učinkovito izvajanje regionalne politike; |
| --- | --- |

36.

poziva vlado, naj si zelo prizadeva za uskladitev zakonodaje o regionalnem razvoju s pravnim redom Skupnosti in okrepi upravne zmogljivosti na tem področju, da bi zagotovila učinkovito izvajanje regionalne politike;

| 37. | pozdravlja začetek poenostavljanja postopka pridobivanja vizumov in vrnitev k pogajanjem z vsemi državami regije ter čimprejšnji zaključek teh pogajanj. Sklenitev sporazumov bo okrepila neposredne stike med državljani EU in državami Zahodnega Balkana ter bo povečala možnosti za potovanja, zlasti mlajše generacije; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja začetek poenostavljanja postopka pridobivanja vizumov in vrnitev k pogajanjem z vsemi državami regije ter čimprejšnji zaključek teh pogajanj. Sklenitev sporazumov bo okrepila neposredne stike med državljani EU in državami Zahodnega Balkana ter bo povečala možnosti za potovanja, zlasti mlajše generacije;

| 38. | poziva Evropsko komisijo, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev pravne podlage, ki bi omogočila ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Odbora regij. |
| --- | --- |

38.

poziva Evropsko komisijo, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev pravne podlage, ki bi omogočila ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Odbora regij.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007. Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 649 konč. |
| Pravna podlaga | člen 265(1) Pogodbe ES |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Komisije | 8. november 2006 |
| Sklep predsedstva | 25. april 2006 |
| Pristojna Komisija | komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX) |
| Poročevalec | g. Antti Liikkanen (FI/PES), član občinskega sveta Rovaniemi |
| Opomba | 7. december 2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 25. januar 2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 29. marec 2007 |
| Izidi glasovanja Komisije | soglasno po poenostavljenem postopku iz člena 26 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6. junij 2007 |
| Prejšnja mnenja Odbora regij | CdR 50/2006 fin
   (1), Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami (COM(2005) 290 konč.). Poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 27.4.2006.

  CdR 499/2004 fin
   (2), Mnenje o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške, COM(2004) 275 konč. Poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 13.10.2005.

  CdR 495/2004 fin
   (3), Mnenje o priporočilu Evropske komisije o napredku Turčije za pristop, COM(2004) 656 konč. Poročevalka: ga. Helene Lund (DK/PES); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 6.7.2005. |

Naslov

Naslov

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007. Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 649 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) Pogodbe ES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

8. november 2006

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

25. april 2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX)

Poročevalec

Poročevalec

g. Antti Liikkanen (FI/PES), član občinskega sveta Rovaniemi

g. Antti Liikkanen (FI/PES)

Opomba

Opomba

7. december 2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

25. januar 2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

29. marec 2007

Izidi glasovanja Komisije

Izidi glasovanja Komisije

soglasno po poenostavljenem postopku iz člena 26

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6. junij 2007

Prejšnja mnenja Odbora regij

Prejšnja mnenja Odbora regij

CdR 50/2006 fin
   (1), Mnenje o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami (COM(2005) 290 konč.). Poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 27.4.2006.

CdR 50/2006 fin

1

g. Isidoro Gottardo

CdR 499/2004 fin
   (2), Mnenje o predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške, COM(2004) 275 konč. Poročevalec: g. Isidoro Gottardo (IT/EPP); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 13.10.2005.

CdR 499/2004 fin

2

g. Isidoro Gottardo

CdR 495/2004 fin
   (3), Mnenje o priporočilu Evropske komisije o napredku Turčije za pristop, COM(2004) 656 konč. Poročevalka: ga. Helene Lund (DK/PES); sprejeto na plenarnem zasedanju OR 6.7.2005.

CdR 495/2004 fin

3

ga. Helene Lund

---

(1)  UL C 206 z dne 29.8.2006, str. 23.

1

(2)  UL C 81 z dne 4.4.2006, str. 42.

2

(3)  UL C 31 z dne 7.2.2006, str. 11.

3

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/16

---

Mnenje Odbora regij Širitveni paket 2006 – Potencialne države kandidatke

(2007/C 197/04)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je prihodnost držav Zahodnega Balkana v Evropski uniji, in priznava napredek, ki so ga dosegle potencialne države kandidatke pri izvajanju načrta za uresničevanje svoje evropske perspektive; |
| --- | --- |

—

meni, da je prihodnost držav Zahodnega Balkana v Evropski uniji, in priznava napredek, ki so ga dosegle potencialne države kandidatke pri izvajanju načrta za uresničevanje svoje evropske perspektive;

| — | hkrati priznava, da kljub realističnemu obravnavanju danih pogojev in kljub vsemu doseženemu napredku še vedno ostajajo resne težave na osrednjih političnih in gospodarskih področjih ter v povezavi s civilno družbo, in da bodo za reševanje teh težav potrebna še precejšnja prizadevanja vseh udeležencev; |
| --- | --- |

—

hkrati priznava, da kljub realističnemu obravnavanju danih pogojev in kljub vsemu doseženemu napredku še vedno ostajajo resne težave na osrednjih političnih in gospodarskih področjih ter v povezavi s civilno družbo, in da bodo za reševanje teh težav potrebna še precejšnja prizadevanja vseh udeležencev;

| — | želi poudariti tudi, da je hitrost vstopanja potencialnih držav kandidatk v EU odvisna predvsem od rezultatov procesa reform v posameznih državah. Hkrati je treba upoštevati tudi sposobnost EU za vključevanje novih članic; |
| --- | --- |

—

želi poudariti tudi, da je hitrost vstopanja potencialnih držav kandidatk v EU odvisna predvsem od rezultatov procesa reform v posameznih državah. Hkrati je treba upoštevati tudi sposobnost EU za vključevanje novih članic;

| — | v zvezi s tem hkrati poudarja, da to ni le „tehnično“ vprašanje: sposobnost vključevanja ne obsega le sposobnosti delovanja institucij EU, temveč vedno tudi podporo prebivalstva v državah članicah pri sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

—

v zvezi s tem hkrati poudarja, da to ni le „tehnično“ vprašanje: sposobnost vključevanja ne obsega le sposobnosti delovanja institucij EU, temveč vedno tudi podporo prebivalstva v državah članicah pri sprejemanju odločitev;

| — | opozarja, da kljub temu, da pri reformah, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija, reforma ureditve in spodbujanje tujih naložb, sodelovanje med EU in Zahodnim Balkanom že poteka, še vedno ni jasnega okvira za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni. Delovna skupina za Zahodni Balkan, ki jo je Odbor regij ustanovil februarja 2006, naj bi oblikovala takšen okvir, ki naj bi socialni in gospodarski razvoj na lokalni in regionalni ravni uvrstil med pomembnejše teme političnega programa EU; |
| --- | --- |

—

opozarja, da kljub temu, da pri reformah, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija, reforma ureditve in spodbujanje tujih naložb, sodelovanje med EU in Zahodnim Balkanom že poteka, še vedno ni jasnega okvira za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni. Delovna skupina za Zahodni Balkan, ki jo je Odbor regij ustanovil februarja 2006, naj bi oblikovala takšen okvir, ki naj bi socialni in gospodarski razvoj na lokalni in regionalni ravni uvrstil med pomembnejše teme političnega programa EU;

| — | opozarja, da spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni predstavlja velik izziv zaradi pomena, ki ga ima za prihodnost EU, in potrebe po stabilizaciji Zahodnega Balkana. Zato je bilo za Odbor regij pomembno ustanoviti politični forum za pospeševanje razvoja tega procesa, ki vključuje spodbujanje dialoga z vsemi akterji, da bi opredelili njegova politična stališča. |
| --- | --- |

—

opozarja, da spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni predstavlja velik izziv zaradi pomena, ki ga ima za prihodnost EU, in potrebe po stabilizaciji Zahodnega Balkana. Zato je bilo za Odbor regij pomembno ustanoviti politični forum za pospeševanje razvoja tega procesa, ki vključuje spodbujanje dialoga z vsemi akterji, da bi opredelili njegova politična stališča.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007

Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic.

COM(2006) 649 konč.

ODBOR REGIJ

Strategija širitve in glavni izzivi

| 1. | meni, da je prihodnost držav Zahodnega Balkana v Evropski uniji, in priznava napredek, ki so ga dosegle potencialne države kandidatke pri izvajanju načrta za uresničevanje svoje evropske perspektive; |
| --- | --- |

1.

meni, da je prihodnost držav Zahodnega Balkana v Evropski uniji, in priznava napredek, ki so ga dosegle potencialne države kandidatke pri izvajanju načrta za uresničevanje svoje evropske perspektive;

| 2. | hkrati priznava, da kljub realističnemu obravnavanju danih pogojev in kljub vsemu doseženemu napredku še vedno ostajajo resne težave na osrednjih političnih in gospodarskih področjih ter v povezavi s civilno družbo, in da bodo za reševanje teh težav potrebna še precejšnja prizadevanja vseh udeležencev; |
| --- | --- |

2.

hkrati priznava, da kljub realističnemu obravnavanju danih pogojev in kljub vsemu doseženemu napredku še vedno ostajajo resne težave na osrednjih političnih in gospodarskih področjih ter v povezavi s civilno družbo, in da bodo za reševanje teh težav potrebna še precejšnja prizadevanja vseh udeležencev;

| 3. | se močno zavzema za nadaljevanje reformnih procesov, ki so potrebni za stabilizacijo celotne regije; pri tem se zaveda dileme, ki jo za potencialne države kandidatke predstavljajo dolgoročne možnosti za pristop: čim bolj je oddaljen cilj pristopa, tem je večja nevarnost, da proces reforme izgubi zagon. Vendar to ne sme voditi do odstopanja od pristopnih meril ali odvrnitve od načel strogega upoštevanja pogojev. Odbor ugotavlja, da je treba ustvariti dovolj spodbud in zagotoviti dovolj pomoči, da se proces reform nadaljuje na vseh ravneh; |
| --- | --- |

3.

se močno zavzema za nadaljevanje reformnih procesov, ki so potrebni za stabilizacijo celotne regije; pri tem se zaveda dileme, ki jo za potencialne države kandidatke predstavljajo dolgoročne možnosti za pristop: čim bolj je oddaljen cilj pristopa, tem je večja nevarnost, da proces reforme izgubi zagon. Vendar to ne sme voditi do odstopanja od pristopnih meril ali odvrnitve od načel strogega upoštevanja pogojev. Odbor ugotavlja, da je treba ustvariti dovolj spodbud in zagotoviti dovolj pomoči, da se proces reform nadaljuje na vseh ravneh;

| 4. | pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k stabilizaciji posameznih držav pri njihovem razvoju, zlasti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter z zagotavljanjem pomoči pri vzpostavljanju učinkovitih upravnih struktur, ki morajo nujno vključevati tudi lokalno in regionalno raven; v okviru tega prav tako pozdravlja vse ustrezne pobude, ki potencialnim državam kandidatkam pomagajo pri razvoju političnega in gospodarskega sodelovanja v regiji, za katerega bodo odgovorne same; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja vse ustrezne ukrepe EU, ki prispevajo k stabilizaciji posameznih držav pri njihovem razvoju, zlasti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter z zagotavljanjem pomoči pri vzpostavljanju učinkovitih upravnih struktur, ki morajo nujno vključevati tudi lokalno in regionalno raven; v okviru tega prav tako pozdravlja vse ustrezne pobude, ki potencialnim državam kandidatkam pomagajo pri razvoju političnega in gospodarskega sodelovanja v regiji, za katerega bodo odgovorne same;

| 5. | želi poudariti tudi, da je hitrost vstopanja potencialnih držav kandidatk v EU odvisna predvsem od rezultatov procesa reform v posameznih državah. Hkrati je treba upoštevati tudi sposobnost EU za vključevanje novih članic; |
| --- | --- |

5.

želi poudariti tudi, da je hitrost vstopanja potencialnih držav kandidatk v EU odvisna predvsem od rezultatov procesa reform v posameznih državah. Hkrati je treba upoštevati tudi sposobnost EU za vključevanje novih članic;

| 6. | v zvezi s tem hkrati poudarja, da to ni le „tehnično“ vprašanje: sposobnost vključevanja ne obsega le sposobnosti delovanja institucij EU, temveč vedno tudi podporo prebivalstva v državah članicah pri sprejemanju odločitev; odgovorne v EU želi spomniti, da je pomembno prisluhniti javnosti in hkrati opozoriti na pomen vodstva, ki mora zagotoviti javno podporo za nadaljnje širitve, če je splošna ocena za širitev pozitivna; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem hkrati poudarja, da to ni le „tehnično“ vprašanje: sposobnost vključevanja ne obsega le sposobnosti delovanja institucij EU, temveč vedno tudi podporo prebivalstva v državah članicah pri sprejemanju odločitev; odgovorne v EU želi spomniti, da je pomembno prisluhniti javnosti in hkrati opozoriti na pomen vodstva, ki mora zagotoviti javno podporo za nadaljnje širitve, če je splošna ocena za širitev pozitivna;

| 7. | predlaga, da institucije spodbujajo ukrepe v korist državljanov in njihovih združenj, da bodo lahko javno oblikovali in si izmenjavali svoja stališča o širitvenem procesu; |
| --- | --- |

7.

predlaga, da institucije spodbujajo ukrepe v korist državljanov in njihovih združenj, da bodo lahko javno oblikovali in si izmenjavali svoja stališča o širitvenem procesu;

| 8. | priznava pomen, bogastvo in vrednost, ki jih bodo Evropski uniji prinesli Zahodni Balkan, posamezne države in narodi; |
| --- | --- |

8.

priznava pomen, bogastvo in vrednost, ki jih bodo Evropski uniji prinesli Zahodni Balkan, posamezne države in narodi;

| 9. | zato podpira vsa prizadevanja za izvajanje predpristopnih in pristopnih procesov, pri čemer je treba strogo upoštevati vsa zastavljena merila, in jih – tudi glede možnih posledic na skupne politike – oblikovati na čim bolj pregleden način, ki bo omogočal širšo politično razpravo o prihodnjih širitvah. Le na podlagi tega bo možno doseči, da javnost sprejme širitev. OR bo skupaj s svojimi člani dejavno sodeloval v tej razpravi z zavestjo, da ravno prihodnost držav Zahodnega Balkana predstavlja pomembno preizkušnjo za vizijo o skupni Evropi; |
| --- | --- |

9.

zato podpira vsa prizadevanja za izvajanje predpristopnih in pristopnih procesov, pri čemer je treba strogo upoštevati vsa zastavljena merila, in jih – tudi glede možnih posledic na skupne politike – oblikovati na čim bolj pregleden način, ki bo omogočal širšo politično razpravo o prihodnjih širitvah. Le na podlagi tega bo možno doseči, da javnost sprejme širitev. OR bo skupaj s svojimi člani dejavno sodeloval v tej razpravi z zavestjo, da ravno prihodnost držav Zahodnega Balkana predstavlja pomembno preizkušnjo za vizijo o skupni Evropi;

| 10. | poziva vse zainteresirane strani v regiji, da dejavno in ustvarjalno sodelujejo pri reševanju spornih vprašanj, ki še vedno ovirajo skupno perspektivo; pri tem je vprašanje Kosova zagotovo zelo velikega pomena, saj vpliva na celotno regijo; |
| --- | --- |

10.

poziva vse zainteresirane strani v regiji, da dejavno in ustvarjalno sodelujejo pri reševanju spornih vprašanj, ki še vedno ovirajo skupno perspektivo; pri tem je vprašanje Kosova zagotovo zelo velikega pomena, saj vpliva na celotno regijo;

| 11. | v obdobju pred pristopom k EU se močno zavzema za ustrezne ukrepe, ki bodo – ob nujnem ohranjanju možnosti za pristop – prispevali k trajnemu spodbujanju možnosti ustvarjalnega razvoja ustreznih držav Zahodnega Balkana in izboljšanju predpristopnega procesa s pomočjo praktičnih ukrepov; |
| --- | --- |

11.

v obdobju pred pristopom k EU se močno zavzema za ustrezne ukrepe, ki bodo – ob nujnem ohranjanju možnosti za pristop – prispevali k trajnemu spodbujanju možnosti ustvarjalnega razvoja ustreznih držav Zahodnega Balkana in izboljšanju predpristopnega procesa s pomočjo praktičnih ukrepov;

| 12. | v zvezi s tem priznava pomen, ki ga prebivalstvo Zahodnega Balkana pripisuje perspektivi vizumskih olajšav, in močno podpira željo po spodbujanju neposrednih stikov tudi z zagotavljanjem več štipendij za študente in mlade delavce iz te regije; |
| --- | --- |

12.

v zvezi s tem priznava pomen, ki ga prebivalstvo Zahodnega Balkana pripisuje perspektivi vizumskih olajšav, in močno podpira željo po spodbujanju neposrednih stikov tudi z zagotavljanjem več štipendij za študente in mlade delavce iz te regije;

| 13. | podpira ustrezne ukrepe za čezmejno in medregionalno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi v državah članicah EU, pa tudi pristope za meddržavno sodelovanje v regiji Zahodnega Balkana, ki naj bi se razširilo na čim več političnih področij; |
| --- | --- |

13.

podpira ustrezne ukrepe za čezmejno in medregionalno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi v državah članicah EU, pa tudi pristope za meddržavno sodelovanje v regiji Zahodnega Balkana, ki naj bi se razširilo na čim več političnih področij;

| 14. | opozarja, da kljub temu, da pri reformah, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija, reforma ureditve in spodbujanje tujih naložb, sodelovanje med EU in Zahodnim Balkanom že poteka, še vedno ni jasnega okvira za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni. Delovna skupina za Zahodni Balkan, ki jo je Odbor regij ustanovil februarja 2006, naj bi oblikovala takšen okvir, ki naj bi socialni in gospodarski razvoj na lokalni in regionalni ravni uvrstil med pomembnejše teme političnega programa EU; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da kljub temu, da pri reformah, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija, reforma ureditve in spodbujanje tujih naložb, sodelovanje med EU in Zahodnim Balkanom že poteka, še vedno ni jasnega okvira za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni. Delovna skupina za Zahodni Balkan, ki jo je Odbor regij ustanovil februarja 2006, naj bi oblikovala takšen okvir, ki naj bi socialni in gospodarski razvoj na lokalni in regionalni ravni uvrstil med pomembnejše teme političnega programa EU;

| 15. | opozarja, da spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni predstavlja velik izziv zaradi pomena, ki ga ima za prihodnost EU, in potrebe po stabilizaciji Zahodnega Balkana. Zato je bilo za Odbor regij pomembno ustanoviti politični forum za pospeševanje razvoja tega procesa, ki vključuje spodbujanje dialoga z vsemi akterji, da bi opredelili njegova politična stališča; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da spremljanje širitvenega procesa na nacionalni, regionalni in lokalni ravni predstavlja velik izziv zaradi pomena, ki ga ima za prihodnost EU, in potrebe po stabilizaciji Zahodnega Balkana. Zato je bilo za Odbor regij pomembno ustanoviti politični forum za pospeševanje razvoja tega procesa, ki vključuje spodbujanje dialoga z vsemi akterji, da bi opredelili njegova politična stališča;

| 16. | poudarja, da namerava OR s to delovno skupino OR spodbujati stalen dialog z lokalnimi in regionalnimi političnimi predstavniki na Zahodnem Balkanu. Poleg tega bo spodbujal in podpiral organizacijo informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v lokalnih skupnostih in regijah EU in Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

16.

poudarja, da namerava OR s to delovno skupino OR spodbujati stalen dialog z lokalnimi in regionalnimi političnimi predstavniki na Zahodnem Balkanu. Poleg tega bo spodbujal in podpiral organizacijo informativnih in komunikacijskih kampanj o širitvenem procesu v lokalnih skupnostih in regijah EU in Zahodnega Balkana.

Albanija

Odbor regij

| 17. | opozarja na to, da so še vedno potrebna intenzivna prizadevanja za okrepitev decentraliziranih struktur in s tem pogojev za razvoj lokalne demokracije. Prestrukturiranje in posodobitev uprave ne smeta povzročiti krčenja lokalnih in regionalnih upravnih zmogljivosti, temveč morata prispevati k njihovi krepitvi; |
| --- | --- |

17.

opozarja na to, da so še vedno potrebna intenzivna prizadevanja za okrepitev decentraliziranih struktur in s tem pogojev za razvoj lokalne demokracije. Prestrukturiranje in posodobitev uprave ne smeta povzročiti krčenja lokalnih in regionalnih upravnih zmogljivosti, temveč morata prispevati k njihovi krepitvi;

| 18. | pozdravlja napredek, dosežen na področju varstva manjšin, vendar je hkrati zaskrbljen, da je premalo sredstev namenjenih boju proti trgovini z ljudmi. Zlasti za najšibkejše v družbi, kot so npr. romski otroci, je treba doseči hitro izboljšanje. OR poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo odgovorni na lokalni in regionalni ravni pri prenosu pravnih okvirnih pogojev ravno na tem področju; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja napredek, dosežen na področju varstva manjšin, vendar je hkrati zaskrbljen, da je premalo sredstev namenjenih boju proti trgovini z ljudmi. Zlasti za najšibkejše v družbi, kot so npr. romski otroci, je treba doseči hitro izboljšanje. OR poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo odgovorni na lokalni in regionalni ravni pri prenosu pravnih okvirnih pogojev ravno na tem področju;

| 19. | glede sedanjega osnutka zakona o financiranju občin pozdravlja vse ukrepe, ki prispevajo k povečanju financiranja lokalne in regionalne ravni in razširitvi področja delovanja pri spodbujanju naložb na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

19.

glede sedanjega osnutka zakona o financiranju občin pozdravlja vse ukrepe, ki prispevajo k povečanju financiranja lokalne in regionalne ravni in razširitvi področja delovanja pri spodbujanju naložb na lokalni in regionalni ravni;

| 20. | pozdravlja izboljšanja v javni upravi, zlasti tudi na področju javnih naročil (tudi tu je predviden nov osnutek zakona, o katerem potekajo razprave v parlamentu), ki je bilo doslej slabo pregledno, ter predlaga večje vključevanje lokalne in regionalne ravni v nadaljnje oblikovanje predpisov; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja izboljšanja v javni upravi, zlasti tudi na področju javnih naročil (tudi tu je predviden nov osnutek zakona, o katerem potekajo razprave v parlamentu), ki je bilo doslej slabo pregledno, ter predlaga večje vključevanje lokalne in regionalne ravni v nadaljnje oblikovanje predpisov;

| 21. | pozdravlja vidna izboljšanja gospodarskega položaja in pričakuje nadaljnja prizadevanja za izpolnitev obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki je bil podpisan leta 2006; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja vidna izboljšanja gospodarskega položaja in pričakuje nadaljnja prizadevanja za izpolnitev obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki je bil podpisan leta 2006;

| 22. | glede na rezultate lokalnih volitev, ki so potekale 18. februarja 2007, upošteva sklepe opazovalne misije OVSE in poziva k intenzivnejšemu prizadevanju za to, da bodo prihodnje volitve potekale v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

22.

glede na rezultate lokalnih volitev, ki so potekale 18. februarja 2007, upošteva sklepe opazovalne misije OVSE in poziva k intenzivnejšemu prizadevanju za to, da bodo prihodnje volitve potekale v skladu z mednarodnimi standardi;

| 23. | pozdravlja napredek na področju boja proti korupciji in varstva človekovih pravic in manjšin ter pričakuje nadaljnja prizadevanja za izboljšanje na teh področjih. |
| --- | --- |

23.

pozdravlja napredek na področju boja proti korupciji in varstva človekovih pravic in manjšin ter pričakuje nadaljnja prizadevanja za izboljšanje na teh področjih.

Bosna in Hercegovina

Odbor regij

| 24. | ugotavlja, da so potrebne ustavne reforme in izpolnitev obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z EU, da bo pristopni proces v prihodnjih mesecih lahko potekal hitreje; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da so potrebne ustavne reforme in izpolnitev obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z EU, da bo pristopni proces v prihodnjih mesecih lahko potekal hitreje;

| 25. | podpira vse ukrepe, ki lahko prispevajo k napredku pri stabilizaciji Bosne in Hercegovine, pri tem pa poseben pomen pripisuje krepitvi lokalne demokracije v obeh entitetah. S tem povezano izboljšanje političnih razmer na lokalni ravni bi lahko odločilno prispevalo k stabilizaciji položaja na splošno; |
| --- | --- |

25.

podpira vse ukrepe, ki lahko prispevajo k napredku pri stabilizaciji Bosne in Hercegovine, pri tem pa poseben pomen pripisuje krepitvi lokalne demokracije v obeh entitetah. S tem povezano izboljšanje političnih razmer na lokalni ravni bi lahko odločilno prispevalo k stabilizaciji položaja na splošno;

| 26. | pozdravlja napredek na področju boja proti korupciji ter človekovih pravic in varstva manjšin in poziva k nadaljnji krepitvi dosedanjih prizadevanj na teh področjih. Aktivna lokalna demokracija in krepitev civilne družbe lahko igrata pomembno vlogo v tem procesu; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja napredek na področju boja proti korupciji ter človekovih pravic in varstva manjšin in poziva k nadaljnji krepitvi dosedanjih prizadevanj na teh področjih. Aktivna lokalna demokracija in krepitev civilne družbe lahko igrata pomembno vlogo v tem procesu;

| 27. | se močno zavzema za tesno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu; |
| --- | --- |

27.

se močno zavzema za tesno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu;

| 28. | podpira vse ukrepe, ki lahko prispevajo k oblikovanju pravega notranjega trga v državi, in ugotavlja, da pri tem lahko igrajo pomembno vlogo dejavnosti lokalne ravni; |
| --- | --- |

28.

podpira vse ukrepe, ki lahko prispevajo k oblikovanju pravega notranjega trga v državi, in ugotavlja, da pri tem lahko igrajo pomembno vlogo dejavnosti lokalne ravni;

| 29. | meni, da je to dodatni razlog za institucionalno in finančno krepitev te ravni, ki mora biti usklajena z razvojem učinkovite uprave; |
| --- | --- |

29.

meni, da je to dodatni razlog za institucionalno in finančno krepitev te ravni, ki mora biti usklajena z razvojem učinkovite uprave;

| 30. | poziva k resničnim prizadevanjem obeh entitet za ustvarjalno sodelovanje in pozdravlja rezultate dela nevladnih in neprofitnih organizacij, povezane z novo razvojno strategijo lokalne samouprave. |
| --- | --- |

30.

poziva k resničnim prizadevanjem obeh entitet za ustvarjalno sodelovanje in pozdravlja rezultate dela nevladnih in neprofitnih organizacij, povezane z novo razvojno strategijo lokalne samouprave.

Črna gora

Odbor regij

| 31. | priznava prizadevanja, ki jih je država vložila, odkar je postala neodvisna, da bi razvila državne strukture, in pozdravlja napredek, ki je bil na tej poti že dosežen; |
| --- | --- |

31.

priznava prizadevanja, ki jih je država vložila, odkar je postala neodvisna, da bi razvila državne strukture, in pozdravlja napredek, ki je bil na tej poti že dosežen;

| 32. | pozdravlja zlasti izvajanje reforme lokalnih oblasti, ki se je začela z vrsto zakonodajnih predlogov, da bi okrepili lokalne upravne enote v skladu z delovnim programom za boljšo samoupravo; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja zlasti izvajanje reforme lokalnih oblasti, ki se je začela z vrsto zakonodajnih predlogov, da bi okrepili lokalne upravne enote v skladu z delovnim programom za boljšo samoupravo;

| 33. | prav tako pozdravlja načrt vlade, da ustanovi usklajevalni organ za spremljanje procesa decentralizacije, katerega naloga bo tudi natančnejše pojasnjevanje pristojnosti in njihove finančne podpore; |
| --- | --- |

33.

prav tako pozdravlja načrt vlade, da ustanovi usklajevalni organ za spremljanje procesa decentralizacije, katerega naloga bo tudi natančnejše pojasnjevanje pristojnosti in njihove finančne podpore;

| 34. | končno pozdravlja tudi nov kodeks ravnanja javnih uslužbencev, ki velja tudi za zaposlene v lokalnih upravnih enotah. Prispeval bo k temu, da se v okviru reforme javne uprave še naprej odpravljajo obstoječe pomanjkljivosti, na primer na področju boja proti korupciji; |
| --- | --- |

34.

končno pozdravlja tudi nov kodeks ravnanja javnih uslužbencev, ki velja tudi za zaposlene v lokalnih upravnih enotah. Prispeval bo k temu, da se v okviru reforme javne uprave še naprej odpravljajo obstoječe pomanjkljivosti, na primer na področju boja proti korupciji;

| 35. | priznava napredek na področju boja proti korupciji in pozdravlja sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu; |
| --- | --- |

35.

priznava napredek na področju boja proti korupciji in pozdravlja sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu;

| 36. | poziva k okrepljenim ukrepom za varstvo manjšin. Posebno pozornost je treba nameniti zlasti položaju Romov in beguncev. |
| --- | --- |

36.

poziva k okrepljenim ukrepom za varstvo manjšin. Posebno pozornost je treba nameniti zlasti položaju Romov in beguncev.

Srbija

Odbor regij

| 37. | se sklicuje na svoje mnenje o Zahodnem Balkanu iz oktobra 2006, kjer navaja, da so vse te države dobrodošle, da se pridružijo Evropski uniji, in ponovno potrjuje, da bo še naprej sodeloval s srbskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

37.

se sklicuje na svoje mnenje o Zahodnem Balkanu iz oktobra 2006, kjer navaja, da so vse te države dobrodošle, da se pridružijo Evropski uniji, in ponovno potrjuje, da bo še naprej sodeloval s srbskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 38. | obžaluje odločitev srbskega parlamenta za zavrnitev predloga o prihodnjem statusu Kosova, ki ga je predložil odposlanec OZN Martti Ahtisaari, in upa, da bodo med prihodnjimi pogovori našli ustvarjalno rešitev, ki bo sprejemljiva za vse strani; poziva Beograd k dejavni in ustvarjalni udeležbi na posvetovanjih o reševanju kosovskega vprašanja; |
| --- | --- |

38.

obžaluje odločitev srbskega parlamenta za zavrnitev predloga o prihodnjem statusu Kosova, ki ga je predložil odposlanec OZN Martti Ahtisaari, in upa, da bodo med prihodnjimi pogovori našli ustvarjalno rešitev, ki bo sprejemljiva za vse strani; poziva Beograd k dejavni in ustvarjalni udeležbi na posvetovanjih o reševanju kosovskega vprašanja;

| 39. | pozdravlja napredek, dosežen pri razvoju in izboljšanju učinkovitosti javne uprave, hkrati pa poziva k prizadevanjem v okviru načela subsidiarnosti tudi pri razvoju decentraliziranih in lokalnih upravnih struktur; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja napredek, dosežen pri razvoju in izboljšanju učinkovitosti javne uprave, hkrati pa poziva k prizadevanjem v okviru načela subsidiarnosti tudi pri razvoju decentraliziranih in lokalnih upravnih struktur;

| 40. | priporoča, da Komisija pri pomoči, namenjeni vzpostavljanju institucij, še posebej upošteva lokalne upravne zmogljivosti, zlasti za pomoč pri izvajanju zakonodaje in izboljšanje komuniciranja in sodelovanja med centralno in lokalno upravo; |
| --- | --- |

40.

priporoča, da Komisija pri pomoči, namenjeni vzpostavljanju institucij, še posebej upošteva lokalne upravne zmogljivosti, zlasti za pomoč pri izvajanju zakonodaje in izboljšanje komuniciranja in sodelovanja med centralno in lokalno upravo;

| 41. | se zavzema za to, da Srbija čim prej ratificira Evropsko listino o lokalni samoupravi; |
| --- | --- |

41.

se zavzema za to, da Srbija čim prej ratificira Evropsko listino o lokalni samoupravi;

| 42. | pozdravlja napredek v boju proti korupciji in poziva k nadaljnjim prizadevanjem na tem področju; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja napredek v boju proti korupciji in poziva k nadaljnjim prizadevanjem na tem področju;

| 43. | poziva k polnemu sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu; |
| --- | --- |

43.

poziva k polnemu sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem v Haagu;

| 44. | pozdravlja opazen napredek pri pogajanjih o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu. |
| --- | --- |

44.

pozdravlja opazen napredek pri pogajanjih o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu.

Kosovo

Odbor regij

| 45. | pozdravlja prizadevanja posebnega odposlanca Združenih narodov Marttija Ahtisaarija za določitev prihodnjega statusa Kosova in poudarja, da je v bližnji prihodnosti treba najti ustrezno rešitev vprašanja statusa, ki bo zagotavljala pravice celotnega prebivalstva Kosova; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja prizadevanja posebnega odposlanca Združenih narodov Marttija Ahtisaarija za določitev prihodnjega statusa Kosova in poudarja, da je v bližnji prihodnosti treba najti ustrezno rešitev vprašanja statusa, ki bo zagotavljala pravice celotnega prebivalstva Kosova;

| 46. | poziva Prištino k dejavni in ustvarjalni udeležbi na posvetovanjih o reševanju kosovskega vprašanja; |
| --- | --- |

46.

poziva Prištino k dejavni in ustvarjalni udeležbi na posvetovanjih o reševanju kosovskega vprašanja;

| 47. | pozdravlja napredek v boju proti korupciji, priznava dosedanja prizadevanja na področju varstva človekovih pravic in manjšin ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem na tem področju; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja napredek v boju proti korupciji, priznava dosedanja prizadevanja na področju varstva človekovih pravic in manjšin ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem na tem področju;

| 48. | pozdravlja, da so institucije Kosova oblikovale okvirni program za reformo lokalne uprave za izboljšanje varnosti in življenjskih pogojev v občinah; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja, da so institucije Kosova oblikovale okvirni program za reformo lokalne uprave za izboljšanje varnosti in življenjskih pogojev v občinah;

| 49. | poudarja, da kljub doseženemu napredku na lokalni ravni še ni dovolj upravnih zmogljivosti, kar velja tako za administrativno področje kot tudi za strateško načrtovanje. |
| --- | --- |

49.

poudarja, da kljub doseženemu napredku na lokalni ravni še ni dovolj upravnih zmogljivosti, kar velja tako za administrativno področje kot tudi za strateško načrtovanje.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007 Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 649 konč. |
| Pravna podlaga | člen 265(1) PES |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Komisije | 8. november 2006 |
| Sklep predsedstva | 25. april 2006 |
| Pristojna Komisija | Komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX) |
| Poročevalec | Wolfgang Gibowski (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik Spodnje Saške v zvezni vladi |
| Opomba | 7. december 2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 25. januar 2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 29. marec 2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | sprejeto z večino |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6. junij 2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora | CdR 115/2006 fin (1), mnenje o sporočilu Komisije – Zahodni Balkan na poti k EU: utrjevanje stabilnosti in povečevanje blaginje,
  COM(2006) 27 konč.,
  poročevalec: Franz Schausberger (AT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 14.6.2006 |

Naslov

Naslov

sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006-2007 Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 649 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) PES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

8. november 2006

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

25. april 2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

Komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX)

Poročevalec

Poročevalec

Wolfgang Gibowski (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik Spodnje Saške v zvezni vladi

Wolfgang Gibowski (DE/EPP)

Opomba

Opomba

7. december 2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

25. januar 2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

29. marec 2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

sprejeto z večino

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6. junij 2007

Prejšnje mnenje Odbora

Prejšnje mnenje Odbora

CdR 115/2006 fin (1), mnenje o sporočilu Komisije – Zahodni Balkan na poti k EU: utrjevanje stabilnosti in povečevanje blaginje,

1

COM(2006) 27 konč.,

poročevalec: Franz Schausberger (AT/EPP), sprejeto na plenarnem zasedanju OR 14.6.2006

Franz Schausberger (AT/EPP)

---

(1)  UL C 51, 6.3.2007, str. 16.

1

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/21

---

Predhodno mnenje Odbora regij – Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k strategiji EU za trajnostni razvoj

(2007/C 197/05)

ODBOR REGIJ

| — | priporoča, da se določbe členov 99 in 128 Pogodbe ES, ki so podlaga za triletni ciklus oblikovanja politike in opredelitve integriranih smernic za rast in zaposlovanje, izvajajo v celovitem okviru, ki bo upošteval gospodarske in družbene ter okoljske in institucionalne vidike, da bo strategija za trajnostni razvoj lahko v praksi potrdila svoj medsektorski značaj in prednostni položaj; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se določbe členov 99 in 128 Pogodbe ES, ki so podlaga za triletni ciklus oblikovanja politike in opredelitve integriranih smernic za rast in zaposlovanje, izvajajo v celovitem okviru, ki bo upošteval gospodarske in družbene ter okoljske in institucionalne vidike, da bo strategija za trajnostni razvoj lahko v praksi potrdila svoj medsektorski značaj in prednostni položaj;

| — | predlaga Evropski komisiji, naj razvije okrepljeno sodelovanje za ocenjevanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja kot del večletnega institucionalnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

predlaga Evropski komisiji, naj razvije okrepljeno sodelovanje za ocenjevanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja kot del večletnega institucionalnega partnerstva;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj poleg mehanizmov uravnavanja trga in okoljske davčne politike predlaga politične ukrepe, npr. določitev zgornje meje za proizvodnjo nekaterih škodljivih snovi ali izkoriščanje nekaterih virov, med njimi tudi prakso v kmetijstvu in ribištvu. Pri okoljski davčni politiki je nujno treba ukiniti izkrivljanje konkurence, ki ga povzročajo subvencije za proizvodne postopke ali proizvode z visoko stopnjo obremenitve okolja ali tveganja za okolje; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj poleg mehanizmov uravnavanja trga in okoljske davčne politike predlaga politične ukrepe, npr. določitev zgornje meje za proizvodnjo nekaterih škodljivih snovi ali izkoriščanje nekaterih virov, med njimi tudi prakso v kmetijstvu in ribištvu. Pri okoljski davčni politiki je nujno treba ukiniti izkrivljanje konkurence, ki ga povzročajo subvencije za proizvodne postopke ali proizvode z visoko stopnjo obremenitve okolja ali tveganja za okolje;

| — | meni, da je treba v strategiji poudariti, da so nadzor, zmanjšanje in stabilizacija toka energije in materialov ter s tem povezanih odpadkov pogoj za dosego ključnega cilja, tj. pretrgati vez med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Tok materialov in energije ter s tem povezanih odpadkov napaja gospodarski sistem, preden se ti v manj obnovljivih oblikah vrnejo v ekosistem; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba v strategiji poudariti, da so nadzor, zmanjšanje in stabilizacija toka energije in materialov ter s tem povezanih odpadkov pogoj za dosego ključnega cilja, tj. pretrgati vez med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Tok materialov in energije ter s tem povezanih odpadkov napaja gospodarski sistem, preden se ti v manj obnovljivih oblikah vrnejo v ekosistem;

| — | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri izvajanju trajnostnega razvoja; priporoča spodbujanje Lokalne agende 21 kot glavnega instrumenta za izvajanje obsežnih participativnih procesov, in sicer tudi pri uporabi skladov EU; priporoča, naj se na vseh ravneh spodbuja neomejeno izvajanje in širjenje določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri postopkih odločanja in dostopnosti do sodišč v zadevah v zvezi z vsemi področji trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri izvajanju trajnostnega razvoja; priporoča spodbujanje Lokalne agende 21 kot glavnega instrumenta za izvajanje obsežnih participativnih procesov, in sicer tudi pri uporabi skladov EU; priporoča, naj se na vseh ravneh spodbuja neomejeno izvajanje in širjenje določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri postopkih odločanja in dostopnosti do sodišč v zadevah v zvezi z vsemi področji trajnostnega razvoja.

1.   Stališča Odbora regij

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 1.1 | pozdravlja sprejetje nove strategije EU za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sprejetje nove strategije EU za trajnostni razvoj;

| 1.2 | pozdravlja dejstvo, da nova strategija znova poudarja horizontalno naravo cilja trajnostnega razvoja, ki ima prednostni položaj (1) in zaznamuje vse politike in dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja dejstvo, da nova strategija znova poudarja horizontalno naravo cilja trajnostnega razvoja, ki ima prednostni položaj (1) in zaznamuje vse politike in dejavnosti Unije;

| 1.3 | poudarja v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 16. in 17. junija 2006, da napredek, dosežen po sprejetju strategije EU za trajnostni razvoj leta 2001 v Göteborgu, ni zadosten, in izraža zaskrbljenost, ker vzroki teh nezadovoljivih rezultatov in negativni trendi najpomembnejših okoljskih spremenljivk niso bili dovolj temeljito raziskani; |
| --- | --- |

1.3

poudarja v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 16. in 17. junija 2006, da napredek, dosežen po sprejetju strategije EU za trajnostni razvoj leta 2001 v Göteborgu, ni zadosten, in izraža zaskrbljenost, ker vzroki teh nezadovoljivih rezultatov in negativni trendi najpomembnejših okoljskih spremenljivk niso bili dovolj temeljito raziskani;

| 1.4 | se strinja s Komisijo, da se je treba odslej osredotočiti na proaktivni pristop k trajnostnemu razvoju, konkretne ukrepe na tem področju in odločilno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri oblikovanju trajnostne družbe tako v Evropski uniji kot tudi drugod po svetu; |
| --- | --- |

1.4

se strinja s Komisijo, da se je treba odslej osredotočiti na proaktivni pristop k trajnostnemu razvoju, konkretne ukrepe na tem področju in odločilno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri oblikovanju trajnostne družbe tako v Evropski uniji kot tudi drugod po svetu;

| 1.5 | ponovno poudarja, da je treba trajnostni razvoj izpostaviti in ga vključiti v vsa področja politik EU. Še vedno ni odveč poudariti, da mora kohezijska politika podpirati gospodarske, okoljske, institucionalne in družbene razsežnosti in da je treba ustrezno upoštevati dolgoročne učinke vseh politik; |
| --- | --- |

1.5

ponovno poudarja, da je treba trajnostni razvoj izpostaviti in ga vključiti v vsa področja politik EU. Še vedno ni odveč poudariti, da mora kohezijska politika podpirati gospodarske, okoljske, institucionalne in družbene razsežnosti in da je treba ustrezno upoštevati dolgoročne učinke vseh politik;

| 1.6 | poudarja, da je občutek varnosti pred različnimi nevarnostmi bistveni pogoj za kakovostno življenje. Ustvariti ta občutek varnosti in varstva je skupaj z obsežnim javnim zdravstvenim varstvom temeljni cilj prizadevanj za trajnostni razvoj. Potreba po varnosti in varstvu zajema vsa področja od podnebnih sprememb in vojne do nasilja nad ženskami in otroki; poleg tega poudarja, da je treba pri prizadevanjih za trajnostni razvoj upoštevati vidik enakih možnosti; |
| --- | --- |

1.6

poudarja, da je občutek varnosti pred različnimi nevarnostmi bistveni pogoj za kakovostno življenje. Ustvariti ta občutek varnosti in varstva je skupaj z obsežnim javnim zdravstvenim varstvom temeljni cilj prizadevanj za trajnostni razvoj. Potreba po varnosti in varstvu zajema vsa področja od podnebnih sprememb in vojne do nasilja nad ženskami in otroki; poleg tega poudarja, da je treba pri prizadevanjih za trajnostni razvoj upoštevati vidik enakih možnosti;

| 1.7 | opozarja na različna področja, na katerih imata lokalna in regionalna raven ključno vlogo. Sem sodi prostorsko načrtovanje, katerega številni ukrepi, potrebni za spodbujanje razvoja – od rabe tal, upravljanja vodnih virov in ravnanja z odpadki do mestne okoljske politike, – se v glavnem izvajajo na lokalni in regionalni ravni; meni, da bi lokalne in regionalne oblasti zato morale prevzeti ključno vlogo pri izvajanju, spremljanju in pregledu strategije; |
| --- | --- |

1.7

opozarja na različna področja, na katerih imata lokalna in regionalna raven ključno vlogo. Sem sodi prostorsko načrtovanje, katerega številni ukrepi, potrebni za spodbujanje razvoja – od rabe tal, upravljanja vodnih virov in ravnanja z odpadki do mestne okoljske politike, – se v glavnem izvajajo na lokalni in regionalni ravni; meni, da bi lokalne in regionalne oblasti zato morale prevzeti ključno vlogo pri izvajanju, spremljanju in pregledu strategije;

| 1.8 | potrjuje, da je zelo pomembno upoštevati okoljske zahteve pri javnih naročilih – na področju tehnologije in zlasti na področjih odpadkov, energije, prometa, oskrbe z vodo in ravnanja z odpadnimi vodami, gradnje cest in druge infrastrukture – in spodbujati zelena javna naročila (green public procurement) ter Sistem okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) razširiti po celotnem ozemlju in v vse javne oblasti. EMAS bi bilo treba izboljšati in ga ob upoštevanju gospodarskih, okoljskih in socialnih razsežnosti prilagoditi problemom in zahtevam trajnostnega razvoja. V tem smislu bi bilo treba nadalje razmisliti o možnosti upoštevanja okoljskih prednosti lokalne proizvodnje in storitev; |
| --- | --- |

1.8

potrjuje, da je zelo pomembno upoštevati okoljske zahteve pri javnih naročilih – na področju tehnologije in zlasti na področjih odpadkov, energije, prometa, oskrbe z vodo in ravnanja z odpadnimi vodami, gradnje cest in druge infrastrukture – in spodbujati zelena javna naročila (green public procurement) ter Sistem okoljskega ravnanja in presoje (EMAS) razširiti po celotnem ozemlju in v vse javne oblasti. EMAS bi bilo treba izboljšati in ga ob upoštevanju gospodarskih, okoljskih in socialnih razsežnosti prilagoditi problemom in zahtevam trajnostnega razvoja. V tem smislu bi bilo treba nadalje razmisliti o možnosti upoštevanja okoljskih prednosti lokalne proizvodnje in storitev;

| 1.9 | meni, da je možnost izmenjave izkušenj in pridobivanja novega znanja prek sodelovanja in skupnega delovanja posameznih akterjev pomemben vidik prizadevanj za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

1.9

meni, da je možnost izmenjave izkušenj in pridobivanja novega znanja prek sodelovanja in skupnega delovanja posameznih akterjev pomemben vidik prizadevanj za trajnostni razvoj.

V zvezi s ključnimi cilji

ODBOR REGIJ

| 1.10 | zagovarja ključne cilje nove strategije, ki jih je treba še podrobneje opredeliti in dopolniti; |
| --- | --- |

1.10

zagovarja ključne cilje nove strategije, ki jih je treba še podrobneje opredeliti in dopolniti;

| 1.11 | meni, da je treba pojasniti, da mora biti za prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja stopnja regeneracije obnovljivih virov energije enaka ali manjša od skupne stopnje porabe obnovljivih in neobnovljivih virov energije, stopnja ustvarjanja odpadkov pa višja od stopnje njihove regeneracije v naravnih sistemih. Zato strategije ne smejo biti osredotočene le na preprečevanje propadanja ekosistemov, temveč tudi in predvsem na spodbujanje popolne obnovitve njihovih funkcij z ukrepi upravljanja, s katerimi bi ponovno vzpostavili in ohranili njihovo zdravje in neokrnjenost. Tako bi lahko zagotovili, da bosta uporaba in koriščenje okoljskih dobrin in storitev v skladu s socialno-ekološko funkcionalnostjo območja; |
| --- | --- |

1.11

meni, da je treba pojasniti, da mora biti za prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja stopnja regeneracije obnovljivih virov energije enaka ali manjša od skupne stopnje porabe obnovljivih in neobnovljivih virov energije, stopnja ustvarjanja odpadkov pa višja od stopnje njihove regeneracije v naravnih sistemih. Zato strategije ne smejo biti osredotočene le na preprečevanje propadanja ekosistemov, temveč tudi in predvsem na spodbujanje popolne obnovitve njihovih funkcij z ukrepi upravljanja, s katerimi bi ponovno vzpostavili in ohranili njihovo zdravje in neokrnjenost. Tako bi lahko zagotovili, da bosta uporaba in koriščenje okoljskih dobrin in storitev v skladu s socialno-ekološko funkcionalnostjo območja;

| 1.12 | meni, da ni dovolj zgolj pozivati k ekološko učinkovitemu gospodarstvu. Pojasniti je treba, da ekološka učinkovitost pomeni, da je blaginja, dosežena z rastjo, enaka s tem povezanim socialnim in okoljskim stroškom oz. jih ne presega; |
| --- | --- |

1.12

meni, da ni dovolj zgolj pozivati k ekološko učinkovitemu gospodarstvu. Pojasniti je treba, da ekološka učinkovitost pomeni, da je blaginja, dosežena z rastjo, enaka s tem povezanim socialnim in okoljskim stroškom oz. jih ne presega;

| 1.13 | želi pojasniti, da trajnost v tem smislu zahteva ravnovesje med izkoriščanjem virov in onesnaževanjem okolja. O trajnosti ni mogoče govoriti v svetu, kjer si bogati (11 % svetovnega prebivalstva) lastijo 80 % naravnih virov in ustrezen delež svetovnega dohodka. |
| --- | --- |

1.13

želi pojasniti, da trajnost v tem smislu zahteva ravnovesje med izkoriščanjem virov in onesnaževanjem okolja. O trajnosti ni mogoče govoriti v svetu, kjer si bogati (11 % svetovnega prebivalstva) lastijo 80 % naravnih virov in ustrezen delež svetovnega dohodka.

V zvezi z usmeritvenimi načeli politike

ODBOR REGIJ

| 1.14 | zagovarja usmeritvena načela nove strategije, ki jih je treba še podrobneje opredeliti in dopolniti; |
| --- | --- |

1.14

zagovarja usmeritvena načela nove strategije, ki jih je treba še podrobneje opredeliti in dopolniti;

| 1.15 | v zvezi s sodelovanjem državljanov, podjetij in socialnih partnerjev se zavzema za oblike participativne in posvetovalne demokracije, torej za oblike in mehanizme sodelovanja in sprejemanja odločitev, ki v različnih situacijah dopolnjujejo tradicionalne oblike predstavniške demokracije. Zavzema se tudi za to, da bi spodbujanje družbene odgovornosti podjetij obsegalo tudi preskušanje določenih posegov v lastniško strukturo podjetij, kot so na primer zadružna podjetja in programi za širjenje delničarstva na zaposlene ali na zainteresirane skupnosti; |
| --- | --- |

1.15

v zvezi s sodelovanjem državljanov, podjetij in socialnih partnerjev se zavzema za oblike participativne in posvetovalne demokracije, torej za oblike in mehanizme sodelovanja in sprejemanja odločitev, ki v različnih situacijah dopolnjujejo tradicionalne oblike predstavniške demokracije. Zavzema se tudi za to, da bi spodbujanje družbene odgovornosti podjetij obsegalo tudi preskušanje določenih posegov v lastniško strukturo podjetij, kot so na primer zadružna podjetja in programi za širjenje delničarstva na zaposlene ali na zainteresirane skupnosti;

| 1.16 | se strinja, da je treba zagotoviti povezanost politik upravljanja, vključevanje politik in izkoriščanje najboljšega razpoložljivega znanja, vendar meni, da te povezanosti ni, vključevanje je pomanjkljivo, najboljše znanje pa se uporablja predvsem za konkurenčnost in inovacije na področju gospodarske rasti in pridobivanja novih trgov in v veliko manjši meri za potrebe trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.16

se strinja, da je treba zagotoviti povezanost politik upravljanja, vključevanje politik in izkoriščanje najboljšega razpoložljivega znanja, vendar meni, da te povezanosti ni, vključevanje je pomanjkljivo, najboljše znanje pa se uporablja predvsem za konkurenčnost in inovacije na področju gospodarske rasti in pridobivanja novih trgov in v veliko manjši meri za potrebe trajnostnega razvoja;

| 1.17 | meni, da je zato treba pojasniti, da se trajnostni razvoj nanaša na kakovost življenja in obstoja, ki jo je mogoče doseči tudi brez gospodarske rasti v smislu večanja proizvodnje blaga in opravljanja storitev oziroma rasti BDP na prebivalca. Pri tem gre v prvi vrsti za trajnostni razvoj, ki je usmerjen v sedanje potrebe, hkrati pa posveča pozornost potrebam prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

1.17

meni, da je zato treba pojasniti, da se trajnostni razvoj nanaša na kakovost življenja in obstoja, ki jo je mogoče doseči tudi brez gospodarske rasti v smislu večanja proizvodnje blaga in opravljanja storitev oziroma rasti BDP na prebivalca. Pri tem gre v prvi vrsti za trajnostni razvoj, ki je usmerjen v sedanje potrebe, hkrati pa posveča pozornost potrebam prihodnjih generacij;

| 1.18 | meni, da bi morale vse institucije EU in države članice na vseh ravneh zagotoviti, da pomembne politične odločitve temeljijo na predlogih, za katere je bila izdelana kakovostna ocena učinka, ki je pretehtala družbeno, okoljsko, institucionalno in gospodarsko razsežnost trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.18

meni, da bi morale vse institucije EU in države članice na vseh ravneh zagotoviti, da pomembne politične odločitve temeljijo na predlogih, za katere je bila izdelana kakovostna ocena učinka, ki je pretehtala družbeno, okoljsko, institucionalno in gospodarsko razsežnost trajnostnega razvoja;

| 1.19 | v zvezi z morebitnim medsebojnim dopolnjevanjem med lizbonsko in göteborško strategijo opozarja na svoje prejšnje mnenje, v katerem je poudaril, da je lizbonska strategija osnova za odziv EU na vplive globalizacije na konkurenco, gospodarstvo in delovno silo v Evropi, da pa bi morala zajeti tudi vplive na trajnostni razvoj v Evropi in drugod po svetu; |
| --- | --- |

1.19

v zvezi z morebitnim medsebojnim dopolnjevanjem med lizbonsko in göteborško strategijo opozarja na svoje prejšnje mnenje, v katerem je poudaril, da je lizbonska strategija osnova za odziv EU na vplive globalizacije na konkurenco, gospodarstvo in delovno silo v Evropi, da pa bi morala zajeti tudi vplive na trajnostni razvoj v Evropi in drugod po svetu;

| 1.20 | želi poudariti, da je povezava med obema strategijama zabrisala začetne namene; göteborška strategija naj bi povezala lizbonsko strategijo s postopkom revizije 5. okoljskega akcijskega programa in pripravo 6. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

1.20

želi poudariti, da je povezava med obema strategijama zabrisala začetne namene; göteborška strategija naj bi povezala lizbonsko strategijo s postopkom revizije 5. okoljskega akcijskega programa in pripravo 6. okoljskega akcijskega programa;

| 1.21 | obžaluje, da do te povezave ni prišlo, da se obe strategiji izvajata v okviru različnih postopkov odločanja in da se trajnost v praksi obravnava le na področju okolja, saj so lizbonska strategija in njene ključne besede rast, konkurenčnost in inovacije strategijo trajnostnega razvoja potisnile v ozadje; |
| --- | --- |

1.21

obžaluje, da do te povezave ni prišlo, da se obe strategiji izvajata v okviru različnih postopkov odločanja in da se trajnost v praksi obravnava le na področju okolja, saj so lizbonska strategija in njene ključne besede rast, konkurenčnost in inovacije strategijo trajnostnega razvoja potisnile v ozadje;

| 1.22 | ugotavlja, da sklicevanje na večje učinke medsebojnega dopolnjevanja ni dovolj prepričljivo in ni v skladu z upravljanjem obeh procesov. Prvi (lizbonski) temelji na členih 99 in 128 Pogodbe. Vpliva na oblikovanje gospodarske politike in politike zaposlovanja posameznih držav in sklepe Sveta, ki določajo politiko EU; |
| --- | --- |

1.22

ugotavlja, da sklicevanje na večje učinke medsebojnega dopolnjevanja ni dovolj prepričljivo in ni v skladu z upravljanjem obeh procesov. Prvi (lizbonski) temelji na členih 99 in 128 Pogodbe. Vpliva na oblikovanje gospodarske politike in politike zaposlovanja posameznih držav in sklepe Sveta, ki določajo politiko EU;

| 1.23 | obžaluje, da je spomladansko zasedanje Evropskega sveta odslej posvečeno izključno lizbonski gospodarski in socialni politiki, namesto da bi bilo priložnost za pregled izvajanja notranjih in zunanjih obveznosti na področju trajnostnega razvoja (2); |
| --- | --- |

1.23

obžaluje, da je spomladansko zasedanje Evropskega sveta odslej posvečeno izključno lizbonski gospodarski in socialni politiki, namesto da bi bilo priložnost za pregled izvajanja notranjih in zunanjih obveznosti na področju trajnostnega razvoja (2);

| 1.24 | ugotavlja, da namerava Komisija pripraviti letno okoljsko poročilo, s katerim bo prispevala k delu Sveta za okolje v pripravah na spomladansko zasedanje Evropskega sveta. |
| --- | --- |

1.24

ugotavlja, da namerava Komisija pripraviti letno okoljsko poročilo, s katerim bo prispevala k delu Sveta za okolje v pripravah na spomladansko zasedanje Evropskega sveta.

V zvezi s ključnimi izzivi

ODBOR REGIJ

| 1.25 | priznava sedem ključnih izzivov strategije in glavne cilje, operativne cilje in ukrepe ter se zaveda tveganja, da bi delitev nazadnje povzročila zanemarjanje medsebojne povezave med različnimi področji ukrepanja, pri tem pa bi se zabrisalo ključno vprašanje integriranega in obsežnega nadzora toka materialov in energije v gospodarskem sistemu; |
| --- | --- |

1.25

priznava sedem ključnih izzivov strategije in glavne cilje, operativne cilje in ukrepe ter se zaveda tveganja, da bi delitev nazadnje povzročila zanemarjanje medsebojne povezave med različnimi področji ukrepanja, pri tem pa bi se zabrisalo ključno vprašanje integriranega in obsežnega nadzora toka materialov in energije v gospodarskem sistemu;

| 1.26 | je zaskrbljen, ker glavni cilji in operativni cilji ne omenjajo nobenih jasno začrtanih ciljev, kar bi bilo zaželeno, temveč le načela ali smernice; ugotavlja, da bi bilo treba cilje v zvezi z izzivom podnebnih sprememb pregledati z vidika rezultatov delovnih skupin I in II medvladnega foruma za podnebne spremembe (International Panel on Climate Change) in smernic, ki so bile sprejete na nedavnem zasedanju Evropskega sveta marca 2007; |
| --- | --- |

1.26

je zaskrbljen, ker glavni cilji in operativni cilji ne omenjajo nobenih jasno začrtanih ciljev, kar bi bilo zaželeno, temveč le načela ali smernice; ugotavlja, da bi bilo treba cilje v zvezi z izzivom podnebnih sprememb pregledati z vidika rezultatov delovnih skupin I in II medvladnega foruma za podnebne spremembe (International Panel on Climate Change) in smernic, ki so bile sprejete na nedavnem zasedanju Evropskega sveta marca 2007;

| 1.27 | meni, da bi bilo treba spodbujanje uporabe biomase za povečanje raznolikosti virov goriva pregledati z vidika najnovejših študij; |
| --- | --- |

1.27

meni, da bi bilo treba spodbujanje uporabe biomase za povečanje raznolikosti virov goriva pregledati z vidika najnovejših študij;

| 1.28 | ugotavlja, da je najnovejša raziskava Eurobarometra pokazala, da 61 % prebivalstva EU zagovarja zmanjšanje deleža jedrske energije, in meni, da bi morala strategija poudariti, da je treba odpraviti izkrivljanje konkurence zaradi podpore jedrski energiji iz proračuna EU (več kot 550 milijonov EUR na leto). To je štirikrat več, kot znaša podpora, ki jo EU namenja obnovljivi energiji in energetski učinkovitosti (168 milijonov EUR); |
| --- | --- |

1.28

ugotavlja, da je najnovejša raziskava Eurobarometra pokazala, da 61 % prebivalstva EU zagovarja zmanjšanje deleža jedrske energije, in meni, da bi morala strategija poudariti, da je treba odpraviti izkrivljanje konkurence zaradi podpore jedrski energiji iz proračuna EU (več kot 550 milijonov EUR na leto). To je štirikrat več, kot znaša podpora, ki jo EU namenja obnovljivi energiji in energetski učinkovitosti (168 milijonov EUR);

| 1.29 | obžaluje, da so cilji za promet omejeni na lastnosti vozil in ne zajemajo tudi vrst prometa. Za razmerje med posameznimi vrstami prometa je treba določiti posebne cilje in uvesti tržna pravila, ki bi spodbudila konkurenčnost železniškega prometa. To bi bilo treba narediti tudi s pomočjo inovativnih instrumentov, npr. z določitvijo zgornje meje prevoženih kilometrov na leto za vsako prevozno sredstvo in uvedbo licenc za tovorni promet, s katerimi je mogoče trgovati. Pri določanju ciljev je treba upoštevati različne izhodiščne položaje posameznikov, družin, podjetij in gospodarskih sektorjev, različne geografske dejavnike ter različne možnosti prometa in druge infrastrukture; |
| --- | --- |

1.29

obžaluje, da so cilji za promet omejeni na lastnosti vozil in ne zajemajo tudi vrst prometa. Za razmerje med posameznimi vrstami prometa je treba določiti posebne cilje in uvesti tržna pravila, ki bi spodbudila konkurenčnost železniškega prometa. To bi bilo treba narediti tudi s pomočjo inovativnih instrumentov, npr. z določitvijo zgornje meje prevoženih kilometrov na leto za vsako prevozno sredstvo in uvedbo licenc za tovorni promet, s katerimi je mogoče trgovati. Pri določanju ciljev je treba upoštevati različne izhodiščne položaje posameznikov, družin, podjetij in gospodarskih sektorjev, različne geografske dejavnike ter različne možnosti prometa in druge infrastrukture;

| 1.30 | z zanimanjem ugotavlja pomen vloge, ki jo lahko imajo lokalne oblasti v skladu s strategijo pri razvijanju in izvajanju prometnih načrtov in sistemov v okviru tematske strategije za mestno okolje; |
| --- | --- |

1.30

z zanimanjem ugotavlja pomen vloge, ki jo lahko imajo lokalne oblasti v skladu s strategijo pri razvijanju in izvajanju prometnih načrtov in sistemov v okviru tematske strategije za mestno okolje;

| 1.31 | pozdravlja dejstvo, da je poudarjen pomen soočanja z revščino in razvojem po celem svetu, vendar je zaskrbljen zaradi zamude pri doseganju obsega pomoči državam v razvoju; meni, da bi bilo treba v okviru strategije ponovno razmisliti o pristopu do razvojne pomoči in trgovinske politike, tako zaradi vedno večje vrzeli med bogatimi in revnimi po vsem svetu kot zaradi grozeče ekološke krize. |
| --- | --- |

1.31

pozdravlja dejstvo, da je poudarjen pomen soočanja z revščino in razvojem po celem svetu, vendar je zaskrbljen zaradi zamude pri doseganju obsega pomoči državam v razvoju; meni, da bi bilo treba v okviru strategije ponovno razmisliti o pristopu do razvojne pomoči in trgovinske politike, tako zaradi vedno večje vrzeli med bogatimi in revnimi po vsem svetu kot zaradi grozeče ekološke krize.

V zvezi z medsektorskimi politikami, ki prispevajo k družbi znanja

ODBOR REGIJ

| 1.32 | potrjuje, da je izobraževanje temeljni pogoj za spodbujanje drugačnega ravnanja na splošno in zlasti sprememb vzorcev potrošnje. Odbor se zaveda, da ti lahko odstopajo od trajnostnih zahtev, če se ne ukrepa na področjih, ki nanje vplivajo ali jih celo oblikujejo. Potreben je sistem vrednot, ki ga bo mogoče bolje prenesti v sedanje življenjske sloge (in s tem tudi vzorce proizvodnje in potrošnje); |
| --- | --- |

1.32

potrjuje, da je izobraževanje temeljni pogoj za spodbujanje drugačnega ravnanja na splošno in zlasti sprememb vzorcev potrošnje. Odbor se zaveda, da ti lahko odstopajo od trajnostnih zahtev, če se ne ukrepa na področjih, ki nanje vplivajo ali jih celo oblikujejo. Potreben je sistem vrednot, ki ga bo mogoče bolje prenesti v sedanje življenjske sloge (in s tem tudi vzorce proizvodnje in potrošnje);

| 1.33 | pozdravlja pobude, ki potekajo v okviru desetletja OZN za izobraževanje za trajnostni razvoj, vendar se hkrati zaveda, da samo izobraževanje ne zadostuje za zagotovitev, da bo tržno ravnanje usklajeno s trajnostnimi zahtevami. Spremljati ga morajo regulacijski mehanizmi in socialni nadzor; |
| --- | --- |

1.33

pozdravlja pobude, ki potekajo v okviru desetletja OZN za izobraževanje za trajnostni razvoj, vendar se hkrati zaveda, da samo izobraževanje ne zadostuje za zagotovitev, da bo tržno ravnanje usklajeno s trajnostnimi zahtevami. Spremljati ga morajo regulacijski mehanizmi in socialni nadzor;

| 1.34 | meni, da je treba razlikovati med področjem vzgoje in izobraževanja na eni strani ter področjem usposabljanja na drugi; ugotavlja, da je vseživljenjsko učenje eden najpomembnejših instrumentov, da se zagotovijo enake možnosti za vse v okviru tržne družbe, tako da se trajnostni razvoj spodbuja s krepitvijo stebra družbe; |
| --- | --- |

1.34

meni, da je treba razlikovati med področjem vzgoje in izobraževanja na eni strani ter področjem usposabljanja na drugi; ugotavlja, da je vseživljenjsko učenje eden najpomembnejših instrumentov, da se zagotovijo enake možnosti za vse v okviru tržne družbe, tako da se trajnostni razvoj spodbuja s krepitvijo stebra družbe;

| 1.35 | se strinja, da morajo raziskave na področju trajnostnega razvoja vsebovati kratkoročne projekte, ki bodo v pomoč pri sprejemanju odločitev, in dolgoročne koncepte ter se lotiti reševanja problemov svetovne in regionalne razsežnosti; |
| --- | --- |

1.35

se strinja, da morajo raziskave na področju trajnostnega razvoja vsebovati kratkoročne projekte, ki bodo v pomoč pri sprejemanju odločitev, in dolgoročne koncepte ter se lotiti reševanja problemov svetovne in regionalne razsežnosti;

| 1.36 | meni, da je nujno treba razviti nove, okolju prijaznejše tehnologije. V tem smislu so lahko uporabni cilji 7. okvirnega programa R&R in ukrepi, ki bi jih bilo treba nadgraditi, za podporo pobud za spodbujanje trajnostnega razvoja na lokalni ravni in za spodbujanje razvoja okolju prijaznih podjetij, zlasti MSP; |
| --- | --- |

1.36

meni, da je nujno treba razviti nove, okolju prijaznejše tehnologije. V tem smislu so lahko uporabni cilji 7. okvirnega programa R&R in ukrepi, ki bi jih bilo treba nadgraditi, za podporo pobud za spodbujanje trajnostnega razvoja na lokalni ravni in za spodbujanje razvoja okolju prijaznih podjetij, zlasti MSP;

| 1.37 | podpira stališče, da je treba spodbujati medsektorske pristope za nenehen razvoj odnosov med gospodarskimi, ekološkimi, socialnimi in institucionalnimi sistemi. Meni, da sta potrebna kar največja preglednost in sodelovanje zaradi stopnje negotovosti v razvoju sistemov, različnih interesov, ki so zastopani pri sprejemanju odločitev, nujnosti odgovoriti na vprašanja v zvezi s samim predmetom znanstvene raziskave – s katerega vidika začeti raziskavo? – pa tudi zaradi potreb, kot je varovanje zdravja in kakovost okolja ter zagotovitve, da se odločitve sprejemajo v skladu z lastnimi vrednotami in etičnimi načeli; |
| --- | --- |

1.37

podpira stališče, da je treba spodbujati medsektorske pristope za nenehen razvoj odnosov med gospodarskimi, ekološkimi, socialnimi in institucionalnimi sistemi. Meni, da sta potrebna kar največja preglednost in sodelovanje zaradi stopnje negotovosti v razvoju sistemov, različnih interesov, ki so zastopani pri sprejemanju odločitev, nujnosti odgovoriti na vprašanja v zvezi s samim predmetom znanstvene raziskave – s katerega vidika začeti raziskavo? – pa tudi zaradi potreb, kot je varovanje zdravja in kakovost okolja ter zagotovitve, da se odločitve sprejemajo v skladu z lastnimi vrednotami in etičnimi načeli;

| 1.38 | meni tudi, da je potrebno boljše razumevanje povezav med ustvarjanjem dohodka, vodenjem računov in blaginjo. Odbor meni, da bi bilo treba predvsem izračun nacionalnega dohodka dopolniti s kazalniki, ki bi izračunavali tok energije in materialov v gospodarskem sistemu in merili celotno razsežnost gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

1.38

meni tudi, da je potrebno boljše razumevanje povezav med ustvarjanjem dohodka, vodenjem računov in blaginjo. Odbor meni, da bi bilo treba predvsem izračun nacionalnega dohodka dopolniti s kazalniki, ki bi izračunavali tok energije in materialov v gospodarskem sistemu in merili celotno razsežnost gospodarske dejavnosti.

V zvezi s finančnimi in ekonomskimi instrumenti

ODBOR REGIJ

| 1.39 | meni, da izbor instrumentov za politiko trajnostnega razvoja ne sme biti omejen le na ukrepe za uravnavanje trga, tudi če so uporabni in nujni. Določanje „prave cene“ s pomočjo preglednosti in korektivnih ukrepov, torej oblikovanja cene, ki izraža socialne in okoljske stroške, ne upošteva dejstva, da dinamike razvoja med posameznimi sistemi ni mogoče dovolj natančno določiti; |
| --- | --- |

1.39

meni, da izbor instrumentov za politiko trajnostnega razvoja ne sme biti omejen le na ukrepe za uravnavanje trga, tudi če so uporabni in nujni. Določanje „prave cene“ s pomočjo preglednosti in korektivnih ukrepov, torej oblikovanja cene, ki izraža socialne in okoljske stroške, ne upošteva dejstva, da dinamike razvoja med posameznimi sistemi ni mogoče dovolj natančno določiti;

| 1.40 | se strinja, da se morajo države članice in Komisija uskladiti zaradi čim boljše uporabe sredstev EU in v tem smislu izraža zaskrbljenost, da bi strukturni skladi 2007-2013 navsezadnje lahko prispevali k zvišanju emisij CO2, kot je bilo pred kratkim mogoče prebrati v poročilu CEE Bankwatch Network. |
| --- | --- |

1.40

se strinja, da se morajo države članice in Komisija uskladiti zaradi čim boljše uporabe sredstev EU in v tem smislu izraža zaskrbljenost, da bi strukturni skladi 2007-2013 navsezadnje lahko prispevali k zvišanju emisij CO2, kot je bilo pred kratkim mogoče prebrati v poročilu CEE Bankwatch Network.

V zvezi s komunikacijo, pritegnitvijo akterjev in povečanjem uspeha

ODBOR REGIJ

| 1.41 | potrjuje, da je treba z ustreznimi dejavnostmi obveščanja izboljšati obveščenost o temah trajnostnega razvoja in ozaveščenost ter da morajo biti te dejavnosti usklajene z dolgoročno koherentno in realno vizijo EU za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.41

potrjuje, da je treba z ustreznimi dejavnostmi obveščanja izboljšati obveščenost o temah trajnostnega razvoja in ozaveščenost ter da morajo biti te dejavnosti usklajene z dolgoročno koherentno in realno vizijo EU za trajnostni razvoj;

| 1.42 | prav tako meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti s pobudami skupnosti v mestnih in na podeželskih območjih igrajo pomembno vlogo pri zagotovitvi trajnostnega razvoja. Lokalna agenda 21 je najpomembnejši instrument za izvajanje političnih ukrepov, ki se pripravijo in izvajajo v okviru obsežnih procesov s široko udeležbo javnosti. Istočasno pa Odbor tudi zastopa stališče, da se ti participativni procesi ne morejo uveljaviti, dokler jim pri upravljanju sredstev na ustreznih ravneh odločanja, zlasti ko gre za sredstva iz proračuna EU, ne bo pripisan dovolj velik pomen; |
| --- | --- |

1.42

prav tako meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti s pobudami skupnosti v mestnih in na podeželskih območjih igrajo pomembno vlogo pri zagotovitvi trajnostnega razvoja. Lokalna agenda 21 je najpomembnejši instrument za izvajanje političnih ukrepov, ki se pripravijo in izvajajo v okviru obsežnih procesov s široko udeležbo javnosti. Istočasno pa Odbor tudi zastopa stališče, da se ti participativni procesi ne morejo uveljaviti, dokler jim pri upravljanju sredstev na ustreznih ravneh odločanja, zlasti ko gre za sredstva iz proračuna EU, ne bo pripisan dovolj velik pomen;

| 1.43 | meni, da je pomembno, da se spremljanje ne osredotoča le na stanje in nadzor razvoja kazalnikov, temveč tudi na politike in ukrepe Evropske unije, posameznih držav članic ter lokalne in regionalne ravni; |
| --- | --- |

1.43

meni, da je pomembno, da se spremljanje ne osredotoča le na stanje in nadzor razvoja kazalnikov, temveč tudi na politike in ukrepe Evropske unije, posameznih držav članic ter lokalne in regionalne ravni;

| 1.44 | meni, da je treba spremeniti sedanji potek postopkov odločanja na področju evropskega upravljanja trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.44

meni, da je treba spremeniti sedanji potek postopkov odločanja na področju evropskega upravljanja trajnostnega razvoja;

| 1.45 | je prepričan, da bodo korenite spremembe v povezavah med lizbonskim in göteborškim procesom ponovno pripeljale do začetnih ciljev. Ali drugače: k delu v okviru lizbonske strategije ne bi smeli prispevati rezultati strategije trajnostnega razvoja, kot je zapisano v 38. točki strategije trajnostnega razvoja, temveč bi morali rezultati lizbonske strategije prispevati k dosegi ciljev trajnostnega razvoja, kajti kot je znano, ima trajnostni razvoj v primerjavi z vsemi drugimi politikami EU prednostni položaj; |
| --- | --- |

1.45

je prepričan, da bodo korenite spremembe v povezavah med lizbonskim in göteborškim procesom ponovno pripeljale do začetnih ciljev. Ali drugače: k delu v okviru lizbonske strategije ne bi smeli prispevati rezultati strategije trajnostnega razvoja, kot je zapisano v 38. točki strategije trajnostnega razvoja, temveč bi morali rezultati lizbonske strategije prispevati k dosegi ciljev trajnostnega razvoja, kajti kot je znano, ima trajnostni razvoj v primerjavi z vsemi drugimi politikami EU prednostni položaj;

| 1.46 | poudarja, da je treba ukrepe, ki jih za trajnostni razvoj predlaga Komisija, oblikovati in določiti tako, da jih bo mogoče v 27 državah članicah izvajati na lokalni in regionalni ravni. Pomembno je, da je mogoče predlagane ukrepe v različnih državah članicah z različnimi pogoji izvajati na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.46

poudarja, da je treba ukrepe, ki jih za trajnostni razvoj predlaga Komisija, oblikovati in določiti tako, da jih bo mogoče v 27 državah članicah izvajati na lokalni in regionalni ravni. Pomembno je, da je mogoče predlagane ukrepe v različnih državah članicah z različnimi pogoji izvajati na lokalni in regionalni ravni;

| 1.47 | je zaskrbljen, da želi Komisija Evropskemu svetu na decembrskem zasedanju prepustiti nadaljnje oblikovanje strategije trajnostnega razvoja. Tako bi se še poglobila vrzel med göteborško in lizbonsko strategijo, v evropskem upravljanju pa bi bil trajnostni razvoj še bolj postavljen v ozadje; |
| --- | --- |

1.47

je zaskrbljen, da želi Komisija Evropskemu svetu na decembrskem zasedanju prepustiti nadaljnje oblikovanje strategije trajnostnega razvoja. Tako bi se še poglobila vrzel med göteborško in lizbonsko strategijo, v evropskem upravljanju pa bi bil trajnostni razvoj še bolj postavljen v ozadje;

| 1.48 | v tem smislu opozarja, da je Evropski svet na spomladanskem zasedanju leta 2005 ob oživitvi lizbonske strategije poudaril, da je treba to strategijo obravnavati v večjem okviru zahtev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.48

v tem smislu opozarja, da je Evropski svet na spomladanskem zasedanju leta 2005 ob oživitvi lizbonske strategije poudaril, da je treba to strategijo obravnavati v večjem okviru zahtev trajnostnega razvoja.

2.   Priporočila Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 2.1 | je prepričan, da je pristop k trajnostnemu razvoju, ki mora obsegati gospodarske, okoljske, družbene in institucionalne vidike, pogoj za večjo blaginjo, več in boljša delovna mesta ter gospodarsko rast, ki ne povzroča dodatnih okoljskih stroškov in tako ne ustvarja le navidezne blaginje. Pogoj za uspeh tega pristopa je korenita reforma evropske trajnostne politike; |
| --- | --- |

2.1

je prepričan, da je pristop k trajnostnemu razvoju, ki mora obsegati gospodarske, okoljske, družbene in institucionalne vidike, pogoj za večjo blaginjo, več in boljša delovna mesta ter gospodarsko rast, ki ne povzroča dodatnih okoljskih stroškov in tako ne ustvarja le navidezne blaginje. Pogoj za uspeh tega pristopa je korenita reforma evropske trajnostne politike;

| 2.2 | priporoča, da se določbe členov 99 in 128 Pogodbe ES, ki so podlaga za triletni ciklus oblikovanja politike in opredelitve integriranih smernic za rast in zaposlovanje, izvajajo v celovitem okviru, ki bo upošteval gospodarske in družbene ter okoljske in institucionalne vidike, da bo strategija za trajnostni razvoj lahko v praksi potrdila svoj medsektorski značaj in prednostni položaj; |
| --- | --- |

2.2

priporoča, da se določbe členov 99 in 128 Pogodbe ES, ki so podlaga za triletni ciklus oblikovanja politike in opredelitve integriranih smernic za rast in zaposlovanje, izvajajo v celovitem okviru, ki bo upošteval gospodarske in družbene ter okoljske in institucionalne vidike, da bo strategija za trajnostni razvoj lahko v praksi potrdila svoj medsektorski značaj in prednostni položaj;

| 2.3 | nadalje priporoča, naj lokalne in regionalne oblasti dobijo ključno vlogo v različnih fazah tega novega ciklusa za opredelitev in izvajanje globalnih ciljev (z izhodiščem na lokalni ravni) ter dosego spremembe, ki je potrebna za oblikovanje trajnostne družbe. S tega vidika je treba določiti, da morajo države članice poleg poročil o gospodarski politiki in politiki zaposlovanja, ki ju morajo predložiti vsako leto do oktobra, pripraviti tudi poročilo o izvajanju 6. okoljskega akcijskega programa. Ta tri poročila se morajo prepletati in poročati o povezanosti s cilji in prispevku k vsakemu posameznemu cilju iz strategije za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

2.3

nadalje priporoča, naj lokalne in regionalne oblasti dobijo ključno vlogo v različnih fazah tega novega ciklusa za opredelitev in izvajanje globalnih ciljev (z izhodiščem na lokalni ravni) ter dosego spremembe, ki je potrebna za oblikovanje trajnostne družbe. S tega vidika je treba določiti, da morajo države članice poleg poročil o gospodarski politiki in politiki zaposlovanja, ki ju morajo predložiti vsako leto do oktobra, pripraviti tudi poročilo o izvajanju 6. okoljskega akcijskega programa. Ta tri poročila se morajo prepletati in poročati o povezanosti s cilji in prispevku k vsakemu posameznemu cilju iz strategije za trajnostni razvoj;

| 2.4 | meni, da je treba v strategiji poudariti, da so nadzor, zmanjšanje in stabilizacija toka energije in materialov ter s tem povezanih odpadkov pogoj za dosego ključnega cilja, tj. pretrgati vez med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Tok materialov in energije ter s tem povezanih odpadkov napaja gospodarski sistem, preden se ti v manj obnovljivih oblikah vrnejo v ekosistem; |
| --- | --- |

2.4

meni, da je treba v strategiji poudariti, da so nadzor, zmanjšanje in stabilizacija toka energije in materialov ter s tem povezanih odpadkov pogoj za dosego ključnega cilja, tj. pretrgati vez med gospodarsko rastjo in propadanjem okolja. Tok materialov in energije ter s tem povezanih odpadkov napaja gospodarski sistem, preden se ti v manj obnovljivih oblikah vrnejo v ekosistem;

| 2.5 | priporoča, da se dokumentom za načrtovanje doda analiza teh tokov, ki bo vsebovala njihov prispevek k „pretrganju“ vezi med gospodarsko rastjo in vplivi na okolje. Nadalje priporoča, naj cilji kohezijskih ukrepov prednostno vsebujejo uresničitev ciljev strategije za trajnostni razvoj ter vključijo integrirane smernice za rast in zaposlovanje iz lizbonske strategije izključno v okviru strategije za trajnostni razvoj in pod pogojem, da so skladne z njo; |
| --- | --- |

2.5

priporoča, da se dokumentom za načrtovanje doda analiza teh tokov, ki bo vsebovala njihov prispevek k „pretrganju“ vezi med gospodarsko rastjo in vplivi na okolje. Nadalje priporoča, naj cilji kohezijskih ukrepov prednostno vsebujejo uresničitev ciljev strategije za trajnostni razvoj ter vključijo integrirane smernice za rast in zaposlovanje iz lizbonske strategije izključno v okviru strategije za trajnostni razvoj in pod pogojem, da so skladne z njo;

| 2.6 | poziva Komisijo, naj predloži ustrezen predlog, Svet in Evropski parlament pa, da naj pohitita z odzivom; |
| --- | --- |

2.6

poziva Komisijo, naj predloži ustrezen predlog, Svet in Evropski parlament pa, da naj pohitita z odzivom;

| 2.7 | poziva Evropsko komisijo, naj poleg mehanizmov za uravnavanje trga in okoljske davčne politike predlaga politične ukrepe, npr. določitev zgornje meje za proizvodnjo nekaterih škodljivih snovi ali izkoriščanje nekaterih virov, med njimi tudi prakso v kmetijstvu in ribištvu. Pri okoljski davčni politiki je nujno treba ukiniti izkrivljanje konkurence, ki ga povzročajo subvencije za proizvodne postopke ali proizvode z visoko stopnjo obremenitve okolja ali tveganja za okolje; |
| --- | --- |

2.7

poziva Evropsko komisijo, naj poleg mehanizmov za uravnavanje trga in okoljske davčne politike predlaga politične ukrepe, npr. določitev zgornje meje za proizvodnjo nekaterih škodljivih snovi ali izkoriščanje nekaterih virov, med njimi tudi prakso v kmetijstvu in ribištvu. Pri okoljski davčni politiki je nujno treba ukiniti izkrivljanje konkurence, ki ga povzročajo subvencije za proizvodne postopke ali proizvode z visoko stopnjo obremenitve okolja ali tveganja za okolje;

| 2.8 | priporoča natančno opredelitev količinskih ciljev in rokov v strategiji za trajnostni razvoj in poziva države članice, naj pripravijo strategije za trajnostni razvoj, ki bodo združljive z evropsko in jo bodo podprle. V tem smislu obvezuje lokalne in regionalne oblasti, da opredelijo lastne strategije z ustreznimi instrumenti za povratne informacije, ki bodo ustrezale strateškim ciljem na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

2.8

priporoča natančno opredelitev količinskih ciljev in rokov v strategiji za trajnostni razvoj in poziva države članice, naj pripravijo strategije za trajnostni razvoj, ki bodo združljive z evropsko in jo bodo podprle. V tem smislu obvezuje lokalne in regionalne oblasti, da opredelijo lastne strategije z ustreznimi instrumenti za povratne informacije, ki bodo ustrezale strateškim ciljem na nacionalni in evropski ravni;

| 2.9 | poziva Komisijo, naj pripravi načrt za prilagoditev podnebnim spremembam, ki bo vseboval vidike, povezane z vplivi povišanja temperature na ribištvo, zaščito obalnih območij in celinskih voda ter s posledicami, ki jih imajo nestalnost padavin in drugi usodni pojavi za kmetijstvo in živinorejo, ribištvo in akvakulturo, gozdne požare, sušo, biotsko raznovrstnost in gozdove, turizem, zaščito obalnih območij, zdravje itd.; |
| --- | --- |

2.9

poziva Komisijo, naj pripravi načrt za prilagoditev podnebnim spremembam, ki bo vseboval vidike, povezane z vplivi povišanja temperature na ribištvo, zaščito obalnih območij in celinskih voda ter s posledicami, ki jih imajo nestalnost padavin in drugi usodni pojavi za kmetijstvo in živinorejo, ribištvo in akvakulturo, gozdne požare, sušo, biotsko raznovrstnost in gozdove, turizem, zaščito obalnih območij, zdravje itd.;

| 2.10 | priporoča, naj se opredelijo postopki in okrepijo zmogljivosti institucij, da bo mogoče oceniti ekološko trajnost načrtov, programov in projektov in tako učinkovito obveščati in vključiti javnost; meni, da je treba za navedenimi postopki oceniti predvsem koherentnost in prispevek načrtovanih ukrepov k ciljem, ki so na posamezni ravni določeni v okviru strategije za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

2.10

priporoča, naj se opredelijo postopki in okrepijo zmogljivosti institucij, da bo mogoče oceniti ekološko trajnost načrtov, programov in projektov in tako učinkovito obveščati in vključiti javnost; meni, da je treba za navedenimi postopki oceniti predvsem koherentnost in prispevek načrtovanih ukrepov k ciljem, ki so na posamezni ravni določeni v okviru strategije za trajnostni razvoj;

| 2.11 | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri izvajanju trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj pripravi pobude za spodbujanje družbenega, urbanega in ekološkega oblikovanja predmestij; priporoča spodbujanje Lokalne agende 21 kot glavnega instrumenta za izvajanje obsežnih participativnih procesov, in sicer tudi pri uporabi skladov EU; meni, da je treba participativne procese razširiti, da se zagotovi usklajenost posameznih postopkov odločanja s sistemom vrednot vpletenih skupnosti (kar se od trga zaradi njegove narave ne more pričakovati) in izboljšanje kakovosti znanstvene prakse; priporoča, naj se na vseh ravneh spodbuja neomejeno izvajanje in širjenje določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri postopkih odločanja in dostopnosti do sodišč v zadevah v zvezi z vsemi področji trajnostnega razvoja: gospodarstvom, družbo, okoljem in institucijami; |
| --- | --- |

2.11

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imata lokalna in regionalna raven pri izvajanju trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj pripravi pobude za spodbujanje družbenega, urbanega in ekološkega oblikovanja predmestij; priporoča spodbujanje Lokalne agende 21 kot glavnega instrumenta za izvajanje obsežnih participativnih procesov, in sicer tudi pri uporabi skladov EU; meni, da je treba participativne procese razširiti, da se zagotovi usklajenost posameznih postopkov odločanja s sistemom vrednot vpletenih skupnosti (kar se od trga zaradi njegove narave ne more pričakovati) in izboljšanje kakovosti znanstvene prakse; priporoča, naj se na vseh ravneh spodbuja neomejeno izvajanje in širjenje določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri postopkih odločanja in dostopnosti do sodišč v zadevah v zvezi z vsemi področji trajnostnega razvoja: gospodarstvom, družbo, okoljem in institucijami;

| 2.12 | priporoča, da ja treba z vidika sodelovanja državljanov, podjetij in socialnih partnerjev bolj izrecno poudariti oblike in mehanizme participativne in posvetovalne demokracije, pregledati ukrepe na področju lastniške strukture, kot so programi za izdajanje delnic zaposlenim in skupnostim, ter posvetiti več pozornosti zadrugam; |
| --- | --- |

2.12

priporoča, da ja treba z vidika sodelovanja državljanov, podjetij in socialnih partnerjev bolj izrecno poudariti oblike in mehanizme participativne in posvetovalne demokracije, pregledati ukrepe na področju lastniške strukture, kot so programi za izdajanje delnic zaposlenim in skupnostim, ter posvetiti več pozornosti zadrugam;

| 2.13 | predlaga, da se razmisli o naslednjih vidikih: i) obseg in oblike razvojne pomoči, kjer t. i. pristop pronicanja (trickle-down approach) ne pride več v poštev zaradi vedno večje vrzeli med revnimi in bogatimi ter meja gospodarske rasti zaradi omejenosti ekosistema; ii) model rasti, nastal zaradi globalizacije, in njegova trajnost; iii) razmerja in prednosti med evropskim trgom in njegovim kapitalom ter mednarodnimi trgi in njihovim kapitalom; iv) prizadevanja, da se v pogajanjih STO doseže privatizacija javnih storitev in dobrin, npr. vode, ki jih je po mnenju Odbora nujno opustiti; v) subvencije, spodbude in drugi ukrepi, ki ovirajo trgovino držav v razvoju; |
| --- | --- |

2.13

predlaga, da se razmisli o naslednjih vidikih: i) obseg in oblike razvojne pomoči, kjer t. i. pristop pronicanja (trickle-down approach) ne pride več v poštev zaradi vedno večje vrzeli med revnimi in bogatimi ter meja gospodarske rasti zaradi omejenosti ekosistema; ii) model rasti, nastal zaradi globalizacije, in njegova trajnost; iii) razmerja in prednosti med evropskim trgom in njegovim kapitalom ter mednarodnimi trgi in njihovim kapitalom; iv) prizadevanja, da se v pogajanjih STO doseže privatizacija javnih storitev in dobrin, npr. vode, ki jih je po mnenju Odbora nujno opustiti; v) subvencije, spodbude in drugi ukrepi, ki ovirajo trgovino držav v razvoju;

| 2.14 | upa, da bo Komisija med tekočim pregledom strategije za trajnostni razvoj in pripravo akcijskega programa nadgradila in poglobila dialog na lokalni in regionalni ravni; Odbor želi aktivno podpreti prizadevanja za oblikovanje trajnostne družbe v Evropski uniji in drugod po svetu; |
| --- | --- |

2.14

upa, da bo Komisija med tekočim pregledom strategije za trajnostni razvoj in pripravo akcijskega programa nadgradila in poglobila dialog na lokalni in regionalni ravni; Odbor želi aktivno podpreti prizadevanja za oblikovanje trajnostne družbe v Evropski uniji in drugod po svetu;

| 2.15 | predlaga Evropski komisiji, naj razvije okrepljeno sodelovanje za ocenjevanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja kot del večletnega institucionalnega partnerstva. V okviru takega sodelovanja bi Odbor regij med drugim (glej Priloga I) pripravil posebna mnenja o vrsti dosjejev, ki so na delovnem programu Evropske komisije v obdobju 2007-2009 in jih regionalne in lokalne oblasti ocenjujejo kot posebej pomembne za trajnostni razvoj. Nadalje bi v okviru partnerstva pripravil predloge za izvajanje skupnih pobud. |
| --- | --- |

2.15

predlaga Evropski komisiji, naj razvije okrepljeno sodelovanje za ocenjevanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja kot del večletnega institucionalnega partnerstva. V okviru takega sodelovanja bi Odbor regij med drugim (glej Priloga I) pripravil posebna mnenja o vrsti dosjejev, ki so na delovnem programu Evropske komisije v obdobju 2007-2009 in jih regionalne in lokalne oblasti ocenjujejo kot posebej pomembne za trajnostni razvoj. Nadalje bi v okviru partnerstva pripravil predloge za izvajanje skupnih pobud.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

3.   Postopek

| Naslov | Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k strategiji EU za trajnostni razvoj |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | – |
| Pravna podlaga | člen 265(1) |
| Vrsta postopka po poslovniku | člen 40(2) poslovnika |
| Datum zaprosila Komisije | 11.12.2006 |
| Datum sklepa predsednika | 9.1.2007 |
| Pristojna Komisija | komisija za trajnostni razvoj (DEVE) |
| Glavni poročevalec | Nichi Vendola (IT/PES), predsednik regije Apulija |
| Opomba | 26.2.2007 |
| Obravnava na seji Komisije | – |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | – |
| Rezultat glasovanja Komisije | – |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6.6.2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora regij | mnenje o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Pregled 2005 – Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve
  CdR 66/2005 fin  (3)– COM(2005) 37 konč. |

Naslov

Naslov

Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k strategiji EU za trajnostni razvoj

Referenčni dokument

Referenčni dokument

–

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1)

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

člen 40(2) poslovnika

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

11.12.2006

Datum sklepa predsednika

Datum sklepa predsednika

9.1.2007

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za trajnostni razvoj (DEVE)

Glavni poročevalec

Glavni poročevalec

Nichi Vendola (IT/PES), predsednik regije Apulija

Opomba

Opomba

26.2.2007

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

–

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

–

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

–

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6.6.2007

Prejšnje mnenje Odbora regij

Prejšnje mnenje Odbora regij

mnenje o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Pregled 2005 – Strategije trajnostnega razvoja EU: začetne ocene in prihodnje usmeritve

CdR 66/2005 fin  (3)– COM(2005) 37 konč.

3

---

(1)  CdR 66/2005 fin.

1

(2)  OB UPOŠTEVANJU, da Evropski svet v skladu s strategijo trajnostnega razvoja, sprejeto na zasedanju v Göteborgu, na spomladanskih zasedanjih pregleduje napredek, dosežen pri izvajanju te strategije, in določa nadaljnje smernice za spodbujanje trajnostnega razvoja, ter da bo Evropski svet v Barceloni uporabil ta novi politični pristop na osnovi uravnovešene in usklajene analize treh razsežnosti strategije (socialne, gospodarske in okoljskopolitične) za opredelitev, pregled, oceno in spremljanje strateškopolitične usmeritve Evropske unije. Iz sklepov predsedstva, zasedanje Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002 (op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino).

2

(3)  UL C 81 z dne 4.4.2006, str. 18.

3

---

PRILOGA I

Časovni načrt Odbora regij v zvezi s strategijo EU za trajnostni razvoj – obdobje 2007-2009

Ukrepi

1.   Posvetovalno delo

1 a)   Za zasedanje Evropskega sveta decembra 2007

| Številka dokumenta Evropske komisije | Naslov dokumenta Komisije | Postopek | Predvideno sprejetje v OR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Zelena knjiga o prilagajanju podnebnim spremembam | nezakonodajni predlog | november 2007 |

Številka dokumenta Evropske komisije

Naslov dokumenta Komisije

Postopek

Predvideno sprejetje v OR

2006/ENV/012

Zelena knjiga o prilagajanju podnebnim spremembam

nezakonodajni predlog

november 2007

1 b)   Za zasedanje Evropskega sveta marca 2008

| Številka dokumenta Evropske komisije | Naslov dokumenta Komisije | Postopek | Predvideno sprejetje v OR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Zelena knjiga o prilagajanju podnebnim spremembam | nezakonodajni predlog | november 2007 |
| — | predhodno mnenje o prihodnosti skupne kmetijske politike | — | februar 2008 |
| 2007/EMPL/013 | Sporočilo o vmesnem pregledu izvajanja socialne agende (2005-2010) | nezakonodajni predlog | februar 2008 |

Številka dokumenta Evropske komisije

Naslov dokumenta Komisije

Postopek

Predvideno sprejetje v OR

2006/ENV/012

Zelena knjiga o prilagajanju podnebnim spremembam

nezakonodajni predlog

november 2007

—

predhodno mnenje o prihodnosti skupne kmetijske politike

—

februar 2008

2007/EMPL/013

Sporočilo o vmesnem pregledu izvajanja socialne agende (2005-2010)

nezakonodajni predlog

februar 2008

1 c)   Drugo posvetovalno delo

| Številka dokumenta Evropske komisije | Naslov dokumenta Komisije | Postopek | Predvideno sprejetje v OR |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2006) 571 konč. | sporočilo Komisije: Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost | nezakonodajni predlog | junij 2007 |
| — | predhodno mnenje o položaju migrantk v Evropi | — | oktober 2007 |
| — | predhodno mnenje o izobraževanju in trajnostnem razvoju | — | november 2007 |
| 2007/ENV/012 | Akcijski načrt o trajnostni proizvodnji in potrošnji | nezakonodajni predlog | februar 2008 |
| 2007/FISH/001 | Sporočilo o poti naprej za prihodnjo pomorsko politiko: politični sklepi po posvetovanju o zeleni knjigi | nezakonodajni predlog | februar 2008 |
| 2007/FISH/003 | Sporočilo in predlog za uredbo Sveta o poostritvi boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (NNN) ribolovu | zakonodajni predlog | februar 2008 |
| 2007/TREN/005 | Zelena knjiga o mestnem prometu | nezakonodajni predlog | drugo četrtletje 2008 |
| 2006/SANCO/004 | Bela knjiga o zdravstveni strategiji | nezakonodajni predlog | drugo četrtletje 2008 |
| 2006/SANCO/005 | Okvir Skupnosti za varne in učinkovite zdravstvene storitve | zakonodajni predlog | drugo četrtletje 2008 |

Številka dokumenta Evropske komisije

Naslov dokumenta Komisije

Postopek

Predvideno sprejetje v OR

COM(2006) 571 konč.

sporočilo Komisije: Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost

nezakonodajni predlog

junij 2007

—

predhodno mnenje o položaju migrantk v Evropi

—

oktober 2007

—

predhodno mnenje o izobraževanju in trajnostnem razvoju

—

november 2007

2007/ENV/012

Akcijski načrt o trajnostni proizvodnji in potrošnji

nezakonodajni predlog

februar 2008

2007/FISH/001

Sporočilo o poti naprej za prihodnjo pomorsko politiko: politični sklepi po posvetovanju o zeleni knjigi

nezakonodajni predlog

februar 2008

2007/FISH/003

Sporočilo in predlog za uredbo Sveta o poostritvi boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (NNN) ribolovu

zakonodajni predlog

februar 2008

2007/TREN/005

Zelena knjiga o mestnem prometu

nezakonodajni predlog

drugo četrtletje 2008

2006/SANCO/004

Bela knjiga o zdravstveni strategiji

nezakonodajni predlog

drugo četrtletje 2008

2006/SANCO/005

Okvir Skupnosti za varne in učinkovite zdravstvene storitve

zakonodajni predlog

drugo četrtletje 2008

2.   Dodatni ukrepi k posvetovalnemu delu

| Ukrep | Možni rok za izvedbo |
| --- | --- |
| Analiza morebitne ustanovitve stalne opazovalne skupine za spremljanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja (morebiti v sodelovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom) | druga polovica leta 2008 |
| Študija Odbora regij Prispevki regionalnih in lokalnih oblasti k strategiji za trajnostni razvoj | drugo četrtletje 2008 |
| Teritorialni dialog 2009: Vključitev pomembnih vidikov strategije EU za trajnostni razvoj v skupno platformo za učenje (Mutual Learning Platform) iz lizbonske strategije | prvo četrtletje 2009 |
| Sodelovanje na tematskih konferencah in v delovnih skupinah na področju trajnostnega razvoja | 2007-2009 |

Ukrep

Možni rok za izvedbo

Analiza morebitne ustanovitve stalne opazovalne skupine za spremljanje prispevka lokalne in regionalne ravni k politiki trajnostnega razvoja (morebiti v sodelovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom)

druga polovica leta 2008

Študija Odbora regij Prispevki regionalnih in lokalnih oblasti k strategiji za trajnostni razvoj

drugo četrtletje 2008

Teritorialni dialog 2009: Vključitev pomembnih vidikov strategije EU za trajnostni razvoj v skupno platformo za učenje (Mutual Learning Platform) iz lizbonske strategije

prvo četrtletje 2009

Sodelovanje na tematskih konferencah in v delovnih skupinah na področju trajnostnega razvoja

2007-2009

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/30

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij – Oživitev procesa reforme Evropske Unije v pričakovanju Evropskega Sveta 21. in 22. junija 2007

(2007/C 197/06)

ODBOR REGIJ

| — | podpira prizadevanje predsedstva Unije v zvezi s procesom reforme Evropske unije in meni, da je nujno ohraniti bistvo Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali vsi voditelji držav in predsedniki vlad držav članic EU; |
| --- | --- |

—

podpira prizadevanje predsedstva Unije v zvezi s procesom reforme Evropske unije in meni, da je nujno ohraniti bistvo Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali vsi voditelji držav in predsedniki vlad držav članic EU;

| — | vabi voditelje držav in vlad, da se na zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. junija 2007 zavzamejo, da se proces preoblikovanja pogodb hitro zaključi, ne da bi to vplivalo na dosežke, ki so jih bile deležne lokalne in regionalne skupnosti ali ki so jih same pridobile, zlasti na načelo subsidiarnosti, načelo dobre uprave in ozemeljsko kohezijo Evropske unije, in zahteva, da se to določbe v celoti ohranijo v kakršnikoli prihodnji pogodbi; |
| --- | --- |

—

vabi voditelje držav in vlad, da se na zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. junija 2007 zavzamejo, da se proces preoblikovanja pogodb hitro zaključi, ne da bi to vplivalo na dosežke, ki so jih bile deležne lokalne in regionalne skupnosti ali ki so jih same pridobile, zlasti na načelo subsidiarnosti, načelo dobre uprave in ozemeljsko kohezijo Evropske unije, in zahteva, da se to določbe v celoti ohranijo v kakršnikoli prihodnji pogodbi;

| — | zahteva, da se Evropski svet z njim posvetuje o načrtu, ki ga bo predlagal za nadaljevanje procesa reforme Unije, in želi sodelovati pri pogajanjih saj bi bil z njegovim prispevkom pristop bolj vključujoč, od česar bi imeli državljani korist; |
| --- | --- |

—

zahteva, da se Evropski svet z njim posvetuje o načrtu, ki ga bo predlagal za nadaljevanje procesa reforme Unije, in želi sodelovati pri pogajanjih saj bi bil z njegovim prispevkom pristop bolj vključujoč, od česar bi imeli državljani korist;

| — | je prepričan, da brez ustavne pogodbe ne bi bila priznana pomembnost modela evropskega združevanja, ki podpira spoštovanje in spodbujanje različnosti v EU ter meni, da v Uniji brez ustavne pogodbe ne bo lokalne in regionalne avtonomije kot stebra demokracije v EU in Unija ne bo imela pristojnosti za zagotavljanje ozemeljske kohezije in krepitev solidarnosti v EU; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da brez ustavne pogodbe ne bi bila priznana pomembnost modela evropskega združevanja, ki podpira spoštovanje in spodbujanje različnosti v EU ter meni, da v Uniji brez ustavne pogodbe ne bo lokalne in regionalne avtonomije kot stebra demokracije v EU in Unija ne bo imela pristojnosti za zagotavljanje ozemeljske kohezije in krepitev solidarnosti v EU;

| — | ponavlja zahtevo, da je treba s politiko decentraliziranega komuniciranja spodbujati razmišljanje o skupnih vrednotah, dosežkih evropske izgradnje in evropskih politik ter izzivih za prihodnost Evropske unije ter vzpostaviti dvosmerni pristop, saj komunikacija z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zdaj poteka enosmerno in sicer z vrha navzdol; |
| --- | --- |

—

ponavlja zahtevo, da je treba s politiko decentraliziranega komuniciranja spodbujati razmišljanje o skupnih vrednotah, dosežkih evropske izgradnje in evropskih politik ter izzivih za prihodnost Evropske unije ter vzpostaviti dvosmerni pristop, saj komunikacija z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zdaj poteka enosmerno in sicer z vrha navzdol;

| — | meni, da bo evropska politika komuniciranja postala bolj usklajena in učinkovita, ko bodo evropske institucije našle pravni okvir oziroma podlago za zagotovitev izvedbe resničnega posebnega programa, ki bo temeljil na tej politiki in bo imel zadostna finančna sredstva. |
| --- | --- |

—

meni, da bo evropska politika komuniciranja postala bolj usklajena in učinkovita, ko bodo evropske institucije našle pravni okvir oziroma podlago za zagotovitev izvedbe resničnega posebnega programa, ki bo temeljil na tej politiki in bo imel zadostna finančna sredstva.

I.   Politična priporočila

Delovni dokument služb Komisije: Strošek nesprejetja Ustave z dne 21. novembra 2006

Načrt D: razširjena in poglobljena razprava o Evropi, informativno poročilo ge. Wallström z dne 29. novembra 2006

SEC(2006) 1553

ODBOR REGIJ

| 1. | podpira prizadevanje predsedstva Unije v zvezi s procesom reforme Evropske unije in meni, da je nujno ohraniti bistvo Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali vsi voditelji držav in predsedniki vlad držav članic EU; |
| --- | --- |

1.

podpira prizadevanje predsedstva Unije v zvezi s procesom reforme Evropske unije in meni, da je nujno ohraniti bistvo Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali vsi voditelji držav in predsedniki vlad držav članic EU;

| 2. | pozdravlja Berlinsko deklaracijo z dne 25. marca 2007, ki 50 let po podpisu Rimskih pogodb navaja, da je treba za Evropsko unijo do evropskih parlamentarnih volitev leta 2009 določiti nove skupne temelje, in dejstvo, da so priznani ozemeljska razsežnost Evrope ter načela in vrednote, ki jih Odbor podpira; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja Berlinsko deklaracijo z dne 25. marca 2007, ki 50 let po podpisu Rimskih pogodb navaja, da je treba za Evropsko unijo do evropskih parlamentarnih volitev leta 2009 določiti nove skupne temelje, in dejstvo, da so priznani ozemeljska razsežnost Evrope ter načela in vrednote, ki jih Odbor podpira;

| 3. | ponavlja svoj trden namen, izražen v Deklaraciji za Evropo, ki je bila sprejeta 23. marca 2007 ob 50. obletnici Rimskih pogodb, da si bo prizadeval za vse tesnejše vezi med evropskimi narodi in Unijo, ki je močna zaradi skupnih svoboščin, vrednot ter načel solidarnosti in odgovornosti, ki ob oblikovanju skupnih politik in ukrepov ohranja lokalne in regionalne raznolikosti in identiteto v skladu z načeloma subsidiarnosti in dobre uprave; |
| --- | --- |

3.

ponavlja svoj trden namen, izražen v Deklaraciji za Evropo, ki je bila sprejeta 23. marca 2007 ob 50. obletnici Rimskih pogodb, da si bo prizadeval za vse tesnejše vezi med evropskimi narodi in Unijo, ki je močna zaradi skupnih svoboščin, vrednot ter načel solidarnosti in odgovornosti, ki ob oblikovanju skupnih politik in ukrepov ohranja lokalne in regionalne raznolikosti in identiteto v skladu z načeloma subsidiarnosti in dobre uprave;

| 4. | vabi voditelje držav in vlad, da se na zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. junija 2007 zavzamejo, da se proces preoblikovanja pogodb hitro zaključi, ne da bi to vplivalo na dosežke, ki so jih bile deležne lokalne in regionalne skupnosti ali ki so jih same pridobile, zlasti na načelo subsidiarnosti, načelo dobre uprave in ozemeljsko kohezijo Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

vabi voditelje držav in vlad, da se na zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. junija 2007 zavzamejo, da se proces preoblikovanja pogodb hitro zaključi, ne da bi to vplivalo na dosežke, ki so jih bile deležne lokalne in regionalne skupnosti ali ki so jih same pridobile, zlasti na načelo subsidiarnosti, načelo dobre uprave in ozemeljsko kohezijo Evropske unije;

| 5. | zato podpira čimprejšnji sklic nove medvladne konference z natančno določenim mandatom in časovnim razporedom, da bi za Evropsko unijo sklenili novo pogodbo, ki bi ohranjala to, kar je bilo doseženo s Konvencijo, namreč bistvo in ravnovesje Ustavne pogodbe, podpisane leta 2004, in dobila čim večjo podporo v EU; |
| --- | --- |

5.

zato podpira čimprejšnji sklic nove medvladne konference z natančno določenim mandatom in časovnim razporedom, da bi za Evropsko unijo sklenili novo pogodbo, ki bi ohranjala to, kar je bilo doseženo s Konvencijo, namreč bistvo in ravnovesje Ustavne pogodbe, podpisane leta 2004, in dobila čim večjo podporo v EU;

| 6. | se zaveda, da namen EU v 21. stoletju mnogim državljanom ni več jasen, in je v duhu načrta D prepričan, da mora EU priznati, da ne moremo pričakovati od državljanov, da bodo brali dolge strokovne pogodbe, ter da mora biti EU sposobna današnjim državljanom in prihodnjim generacijam jasno in jedrnato utemeljiti „razlog za svoj obstoj“. Zato poziva voditelje EU, da pripravijo kratko uradno izjavo o poslanstvu Unije (na eni strani), ki bi veljala dolgoročno in dopolnjevala vsako prihodnjo pogodbo ter na katero bi institucije EU lahko proaktivno opozarjale državljane sedaj in v prihodnosti; |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da namen EU v 21. stoletju mnogim državljanom ni več jasen, in je v duhu načrta D prepričan, da mora EU priznati, da ne moremo pričakovati od državljanov, da bodo brali dolge strokovne pogodbe, ter da mora biti EU sposobna današnjim državljanom in prihodnjim generacijam jasno in jedrnato utemeljiti „razlog za svoj obstoj“. Zato poziva voditelje EU, da pripravijo kratko uradno izjavo o poslanstvu Unije (na eni strani), ki bi veljala dolgoročno in dopolnjevala vsako prihodnjo pogodbo ter na katero bi institucije EU lahko proaktivno opozarjale državljane sedaj in v prihodnosti;

| 7. | zahteva, da bo v celoti vključen v prihodnje ukrepe reforme Unije na podlagi načrta in da se z njim posvetuje o tem na podlagi načrta, ki ga bo predlagal Evropski svet, in želi sodelovati pri pogajanjih prihodnje medvladne konference, saj bi bil z njegovim prispevkom pristop bolj vključujoč, od česar bi imeli državljani korist. |
| --- | --- |

7.

zahteva, da bo v celoti vključen v prihodnje ukrepe reforme Unije na podlagi načrta in da se z njim posvetuje o tem na podlagi načrta, ki ga bo predlagal Evropski svet, in želi sodelovati pri pogajanjih prihodnje medvladne konference, saj bi bil z njegovim prispevkom pristop bolj vključujoč, od česar bi imeli državljani korist.

Prispevek OR k analizi cene nesprejetja Ustave za politiko

Odbor regij

| 8. | podpira pristop Komisije v zvezi s simboličnim pomenom ustave za okrepitev občutka evropske državljanske pripadnosti pri državljanih Unije na podlagi skupnih vrednot in prizadevanj; |
| --- | --- |

8.

podpira pristop Komisije v zvezi s simboličnim pomenom ustave za okrepitev občutka evropske državljanske pripadnosti pri državljanih Unije na podlagi skupnih vrednot in prizadevanj;

| 9. | je prepričan, da brez ustavne pogodbe Evropska unija ne bo mogla bistveno napredovati na področju predstavniške in participativne demokracije znotraj Unije in ne bo imela niti pravega pravnega okvira niti mehanizma odločanja, ki bi okrepil odzivnost Unije, zlasti s pomočjo razširitve glasovanja s kvalificirano večino, in njeno sposobnost sprejemanja novih držav kandidatk; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da brez ustavne pogodbe Evropska unija ne bo mogla bistveno napredovati na področju predstavniške in participativne demokracije znotraj Unije in ne bo imela niti pravega pravnega okvira niti mehanizma odločanja, ki bi okrepil odzivnost Unije, zlasti s pomočjo razširitve glasovanja s kvalificirano večino, in njeno sposobnost sprejemanja novih držav kandidatk;

| 10. | poudarja, da Unija brez ustavne pogodbe ne bo pravna oseba in ne bo imela skupne podlage za svoje temeljne pravice v obliki zavezujoče listine, ki bi bila resnično pravno in demokratično zagotovilo za državljane Unije; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da Unija brez ustavne pogodbe ne bo pravna oseba in ne bo imela skupne podlage za svoje temeljne pravice v obliki zavezujoče listine, ki bi bila resnično pravno in demokratično zagotovilo za državljane Unije;

| 11. | meni, da v Uniji brez ustavne pogodbe ne bo lokalne in regionalne avtonomije kot stebra demokracije v Evropski uniji; |
| --- | --- |

11.

meni, da v Uniji brez ustavne pogodbe ne bo lokalne in regionalne avtonomije kot stebra demokracije v Evropski uniji;

| 12. | je prepričan, da brez ustavne pogodbe ne bi bila priznana pomembnost modela evropskega združevanja, ki podpira spoštovanje in spodbujanje različnosti v EU; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da brez ustavne pogodbe ne bi bila priznana pomembnost modela evropskega združevanja, ki podpira spoštovanje in spodbujanje različnosti v EU;

| 13. | ponavlja, da se bo Unija, če ustavne pogodbe ne bo, odrekla bolj jasni opredelitvi svojih pristojnosti in politično-pravnemu sistemu, ki bi krepil uporabo in spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti izrecnemu priznanju lokalne in regionalne razsežnosti, s čimer se bo odrekla večjemu upoštevanju pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti v Uniji in temu, da bi bile te oblasti bolj vključene v proces odločanja zaradi svoje sistematične vključenosti v fazo predzakonodajnega posvetovanja, ter pravnemu jamstvu tega sodelovanja, zlasti s podelitvijo pravice Odboru regij do pritožbe na Sodišče, kar bi okrepilo transparentnost in demokracijo v EU; |
| --- | --- |

13.

ponavlja, da se bo Unija, če ustavne pogodbe ne bo, odrekla bolj jasni opredelitvi svojih pristojnosti in politično-pravnemu sistemu, ki bi krepil uporabo in spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti izrecnemu priznanju lokalne in regionalne razsežnosti, s čimer se bo odrekla večjemu upoštevanju pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti v Uniji in temu, da bi bile te oblasti bolj vključene v proces odločanja zaradi svoje sistematične vključenosti v fazo predzakonodajnega posvetovanja, ter pravnemu jamstvu tega sodelovanja, zlasti s podelitvijo pravice Odboru regij do pritožbe na Sodišče, kar bi okrepilo transparentnost in demokracijo v EU;

| 14. | trdi, da bo imela Unija z ustavno pogodbo pristojnosti za zagotavljanje ozemeljske kohezije in krepitev solidarnosti v Uniji; |
| --- | --- |

14.

trdi, da bo imela Unija z ustavno pogodbo pristojnosti za zagotavljanje ozemeljske kohezije in krepitev solidarnosti v Uniji;

| 15. | poudarja, da brez ustavne pogodbe Evropa ne bo imela skupne azilne politike in konkretnih instrumentov za boj proti nezakonitemu priseljevanju, kar je zlasti pomembno za lokalne in regionalne oblasti, ki morajo zagotavljati sprejem priseljencev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da brez ustavne pogodbe Evropa ne bo imela skupne azilne politike in konkretnih instrumentov za boj proti nezakonitemu priseljevanju, kar je zlasti pomembno za lokalne in regionalne oblasti, ki morajo zagotavljati sprejem priseljencev;

| 16. | ponavlja, da brez ustavne pogodbe Unija ne bo mogla razviti obsežne energetske politike, kar bo škodilo predvsem prizadevanjem lokalnih in regionalnih skupnosti za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da bi se zmanjšale posledice podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

16.

ponavlja, da brez ustavne pogodbe Unija ne bo mogla razviti obsežne energetske politike, kar bo škodilo predvsem prizadevanjem lokalnih in regionalnih skupnosti za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da bi se zmanjšale posledice podnebnih sprememb.

Upoštevanje lokalne in regionalne razsežnosti v institucionalnem dogovoru

Odbor regij

| 17. | zahteva, da se v kakršnikoli prihodnji pogodbi v vsakem primeru obdržijo naslednje določbe:






  — | pomen, pripisan ciljem Unije, vrednotam in temeljnim pravicam, še posebej spoštovanju lokalne in regionalne avtonomije, pa tudi kulturne in jezikovne raznolikosti (člena I-3 in I-5 ter Preambula k Listini temeljnih pravic Unije); |
| --- | --- | --- |

17.

zahteva, da se v kakršnikoli prihodnji pogodbi v vsakem primeru obdržijo naslednje določbe:

—

pomen, pripisan ciljem Unije, vrednotam in temeljnim pravicam, še posebej spoštovanju lokalne in regionalne avtonomije, pa tudi kulturne in jezikovne raznolikosti (člena I-3 in I-5 ter Preambula k Listini temeljnih pravic Unije);

| — | nova definicija načela subsidiarnosti (člen I-11, 3. alinea); |
| --- | --- |

—

nova definicija načela subsidiarnosti (člen I-11, 3. alinea);

| — | upoštevanje vpliva zakonodaje Skupnosti na lokalne in regionalne oblasti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); |
| --- | --- |

—

upoštevanje vpliva zakonodaje Skupnosti na lokalne in regionalne oblasti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti);

| — | priznavanje načela posvetovanja in zato tesnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju politik Skupnosti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); |
| --- | --- |

—

priznavanje načela posvetovanja in zato tesnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju politik Skupnosti (Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti);

| — | možnost, zagotovljena regionalnim parlamentom z zakonodajno oblastjo, da se vključijo v proces zgodnjega obveščanja v okviru mehanizma vnaprejšnjega nadzora pri uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti (člen 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); |
| --- | --- |

—

možnost, zagotovljena regionalnim parlamentom z zakonodajno oblastjo, da se vključijo v proces zgodnjega obveščanja v okviru mehanizma vnaprejšnjega nadzora pri uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti (člen 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti);

| — | podelitev pravice do tožbe zaradi varovanja svojih pravic (člen III-365) ter v primeru nespoštovanja načela subsidiarnosti (člen 8 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti); |
| --- | --- |

—

podelitev pravice do tožbe zaradi varovanja svojih pravic (člen III-365) ter v primeru nespoštovanja načela subsidiarnosti (člen 8 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti);

| — | uskladitev mandata članov Odbora regij z mandatom evropskih poslancev in članov Komisije (člen III-386, 2. alinea); |
| --- | --- |

—

uskladitev mandata članov Odbora regij z mandatom evropskih poslancev in članov Komisije (člen III-386, 2. alinea);

| — | priznavanje pomena predstavniške demokracije v Uniji (člen I-46); |
| --- | --- |

—

priznavanje pomena predstavniške demokracije v Uniji (člen I-46);

| — | nov sistem v zvezi z določanjem števila članov in nadomestnih članov Odbora ter njihovim imenovanjem, ki bo nadomestil sedanji sistem s sistemom na podlagi politične ali teritorialne pripadnosti (člen III-386); |
| --- | --- |

—

nov sistem v zvezi z določanjem števila članov in nadomestnih članov Odbora ter njihovim imenovanjem, ki bo nadomestil sedanji sistem s sistemom na podlagi politične ali teritorialne pripadnosti (člen III-386);

| — | nove določbe v zvezi s participativno demokracijo, ki pozivajo institucije v Uniji, naj predstavniškim združenjem, med katere je treba šteti tudi združenja lokalne in regionalne narave, ponudijo možnost, da javno izražajo in izmenjujejo svoja mnenja glede vseh področij delovanja Unije (člen I-47); |
| --- | --- |

—

nove določbe v zvezi s participativno demokracijo, ki pozivajo institucije v Uniji, naj predstavniškim združenjem, med katere je treba šteti tudi združenja lokalne in regionalne narave, ponudijo možnost, da javno izražajo in izmenjujejo svoja mnenja glede vseh področij delovanja Unije (člen I-47);

| — | vključitev teritorialne povezanosti med cilje Unije (I-3. člen) in obveznosti, ki so jih države članice sprejele v zvezi s spodbujanjem ekonomske, socialne in teritorialne povezanosti (sporazum o socialni, ekonomski in teritorialni povezanosti); |
| --- | --- |

—

vključitev teritorialne povezanosti med cilje Unije (I-3. člen) in obveznosti, ki so jih države članice sprejele v zvezi s spodbujanjem ekonomske, socialne in teritorialne povezanosti (sporazum o socialni, ekonomski in teritorialni povezanosti);

| — | priznavanje specifičnega statusa najbolj oddaljenim regijam (člen III-424); |
| --- | --- |

—

priznavanje specifičnega statusa najbolj oddaljenim regijam (člen III-424);

| — | vključitev lokalne in regionalne razsežnosti v zadeve s področja civilne zaščite (člen III-284); |
| --- | --- |

—

vključitev lokalne in regionalne razsežnosti v zadeve s področja civilne zaščite (člen III-284);

| 18. | zahteva, da se zato protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti vključi v kakršnokoli novo pogodbo ali ohrani kot Protokol 2, takoj za Protokolom 1 o vlogi nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

18.

zahteva, da se zato protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti vključi v kakršnokoli novo pogodbo ali ohrani kot Protokol 2, takoj za Protokolom 1 o vlogi nacionalnih parlamentov;

| 19. | meni, da je treba upoštevati področja podnebnih sprememb, energetike, evropski socialni model glede na demografske spremembe in globalizacijo (1), politike preseljevanja, zlasti v okviru boja proti nezakonitemu priseljevanju, ter ekonomske politike v območju evra, in poudarja, da bo ukrepanje Unije na teh področjih uspešno samo, če jo bodo podprle lokalne in regionalne oblasti; zato zahteva, da se v kakršnikoli novi pogodbi predvidi posvetovanje z OR na teh novih področjih ukrepov Skupnosti; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba upoštevati področja podnebnih sprememb, energetike, evropski socialni model glede na demografske spremembe in globalizacijo (1), politike preseljevanja, zlasti v okviru boja proti nezakonitemu priseljevanju, ter ekonomske politike v območju evra, in poudarja, da bo ukrepanje Unije na teh področjih uspešno samo, če jo bodo podprle lokalne in regionalne oblasti; zato zahteva, da se v kakršnikoli novi pogodbi predvidi posvetovanje z OR na teh novih področjih ukrepov Skupnosti;

| 20. | poudarja, da EU nima le težav s komuniciranjem, ki se kažejo vedno znova, temveč da državljani od EU in držav članic pričakujejo politike, ki so bolj v skladu z interesi državljanov. Vprašanje državljanov „Kaj imam od EU?“ je legitimno in na ta vprašanja mora evropska politika dajati prepričljive odgovore; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da EU nima le težav s komuniciranjem, ki se kažejo vedno znova, temveč da državljani od EU in držav članic pričakujejo politike, ki so bolj v skladu z interesi državljanov. Vprašanje državljanov „Kaj imam od EU?“ je legitimno in na ta vprašanja mora evropska politika dajati prepričljive odgovore;

| 21. | zahteva, da se v primeru, da spada v mandat medvladne konference tudi ponovni pregled pravne podlage, ki je v III. delu Ustavne pogodbe, posvetuje z OR o določbah v zvezi s civilno zaščito (člen III-284), turizmom (člen III-281) in upravnim sodelovanjem (člen III-285). |
| --- | --- |

21.

zahteva, da se v primeru, da spada v mandat medvladne konference tudi ponovni pregled pravne podlage, ki je v III. delu Ustavne pogodbe, posvetuje z OR o določbah v zvezi s civilno zaščito (člen III-284), turizmom (člen III-281) in upravnim sodelovanjem (člen III-285).

Podaljšanje zavezanosti OR načrtu D za decentralizacijo

Odbor regij

| 22. | opaža, da je od začetka obdobja razmisleka nastalo soglasje o potrebi, da se v Evropi razpravlja na ravni, ki je najbliže državljanom, in da se informiranje usmeri in prilagodi regionalnim in lokalnim vsebinam; |
| --- | --- |

22.

opaža, da je od začetka obdobja razmisleka nastalo soglasje o potrebi, da se v Evropi razpravlja na ravni, ki je najbliže državljanom, in da se informiranje usmeri in prilagodi regionalnim in lokalnim vsebinam;

| 23. | ponavlja zahtevo, da je treba s politiko decentraliziranega komuniciranja spodbujati razmišljanje o skupnih vrednotah, dosežkih evropske izgradnje in evropskih politik ter izzivih za prihodnost Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

ponavlja zahtevo, da je treba s politiko decentraliziranega komuniciranja spodbujati razmišljanje o skupnih vrednotah, dosežkih evropske izgradnje in evropskih politik ter izzivih za prihodnost Evropske unije;

| 24. | poudarja, da je z dodatkom četrtega „D“ (decentralizacija) načrtu D za demokracijo, dialog in debato, ki ga predlaga Evropska komisija, želel opozoriti na pomen politične in javne razprave, ki je blizu državljanom, ter na potrebo po spodbujanju decentralizirane politike komuniciranja na celotnem evropskem ozemlju; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je z dodatkom četrtega „D“ (decentralizacija) načrtu D za demokracijo, dialog in debato, ki ga predlaga Evropska komisija, želel opozoriti na pomen politične in javne razprave, ki je blizu državljanom, ter na potrebo po spodbujanju decentralizirane politike komuniciranja na celotnem evropskem ozemlju;

| 25. | ponavlja, da pripravlja program pomembnih dogodkov v Bruslju (Dneve odprtih vrat, Evropski teden regij in mest, forume in tematske tedne ...), s čimer ponuja evropskim institucijam, ki sodelujejo pri organizaciji teh dogodkov, resnično komunikacijo s predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti, lokalnih in regionalnih medijev ter uredniki publikacij evropskih in nacionalnih združenj lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

25.

ponavlja, da pripravlja program pomembnih dogodkov v Bruslju (Dneve odprtih vrat, Evropski teden regij in mest, forume in tematske tedne ...), s čimer ponuja evropskim institucijam, ki sodelujejo pri organizaciji teh dogodkov, resnično komunikacijo s predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti, lokalnih in regionalnih medijev ter uredniki publikacij evropskih in nacionalnih združenj lokalnih in regionalnih skupnosti;

| 26. | poleg tega pozdravlja vse pobude političnih skupin ter lokalnih in regionalnih skupnosti s področja obveščanja o Evropi, ki so navedene v prvih dveh vmesnih poročilih o izvajanju načrta D za decentralizacijo (2), s čimer se spodbuja oblikovanje javnega prostora za dialog in razpravo prek lokalnih in regionalnih časopisov; |
| --- | --- |

26.

poleg tega pozdravlja vse pobude političnih skupin ter lokalnih in regionalnih skupnosti s področja obveščanja o Evropi, ki so navedene v prvih dveh vmesnih poročilih o izvajanju načrta D za decentralizacijo (2), s čimer se spodbuja oblikovanje javnega prostora za dialog in razpravo prek lokalnih in regionalnih časopisov;

| 27. | ponavlja, da je treba nujno vzpostaviti dvosmerni pristop, kakor ga zagovarja Evropska komisija v Beli knjigi o komunikacijski politiki; komunikacija z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zdaj poteka enosmerno in sicer z vrha navzdol; |
| --- | --- |

27.

ponavlja, da je treba nujno vzpostaviti dvosmerni pristop, kakor ga zagovarja Evropska komisija v Beli knjigi o komunikacijski politiki; komunikacija z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi zdaj poteka enosmerno in sicer z vrha navzdol;

| 28. | se zavezuje, da bo v okviru sedanjega podaljšanja ukrepanja Komisije še naprej uporabljal ozemeljski pristop, ki se je razvil že v načrtu D za decentralizacijo, in zaradi uskladitve politike decentralizirane komunikacije zahteva:






  — | oblikovanje mreže med lokalnimi in regionalnimi uradi za informiranje, ki bi s spremljanjem dogodkov, prilagojenim lokalni ravni, lokalnim in regionalnim medijem EU omogočila lažjo in učinkovitejšo uporabo informacij o Evropi; |
| --- | --- | --- |

28.

se zavezuje, da bo v okviru sedanjega podaljšanja ukrepanja Komisije še naprej uporabljal ozemeljski pristop, ki se je razvil že v načrtu D za decentralizacijo, in zaradi uskladitve politike decentralizirane komunikacije zahteva:

—

oblikovanje mreže med lokalnimi in regionalnimi uradi za informiranje, ki bi s spremljanjem dogodkov, prilagojenim lokalni ravni, lokalnim in regionalnim medijem EU omogočila lažjo in učinkovitejšo uporabo informacij o Evropi;

| — | organizacijo seminarjev v različnih državah članicah v sodelovanju z nacionalnimi združenji lokalnih in regionalnih skupnosti, na katerih bi predstavniki regij in mest razpravljali o temah, ki so za njih najpomembnejše; |
| --- | --- |

—

organizacijo seminarjev v različnih državah članicah v sodelovanju z nacionalnimi združenji lokalnih in regionalnih skupnosti, na katerih bi predstavniki regij in mest razpravljali o temah, ki so za njih najpomembnejše;

| — | organizacijo posebnih sej v okviru lokalnih in regionalnih svetov, na katere bi bili povabljeni tudi evropski poslanci in člani Odbora regij iz istih volilnih okrožij in ki bi bile namenjene razpravam o dosežkih evropske izgradnje in procesu reforme Unije, npr. na Dan Evrope (9. maj); |
| --- | --- |

—

organizacijo posebnih sej v okviru lokalnih in regionalnih svetov, na katere bi bili povabljeni tudi evropski poslanci in člani Odbora regij iz istih volilnih okrožij in ki bi bile namenjene razpravam o dosežkih evropske izgradnje in procesu reforme Unije, npr. na Dan Evrope (9. maj);

| — | organizacijo posvetovalnih konferenc v zvezi z načrtom D za decentralizacijo v okviru zunanjih sej komisij, da bi razvili dialog o posebnih temah med člani OR in javnostjo; |
| --- | --- |

—

organizacijo posvetovalnih konferenc v zvezi z načrtom D za decentralizacijo v okviru zunanjih sej komisij, da bi razvili dialog o posebnih temah med člani OR in javnostjo;

| — | objavo standardnega besedila o načrtu D za decentralizacijo na spletnih straneh evropskih mest in regij s poudarkom na prednostnih nalogah na področju obveščanja o Evropi; vzpostavitev povezav do teh strani na strani OR Going local in strani Evropske komisije, s čimer bi se spodbujala širitev dobrih praks na področju komuniciranja in obveščanja o Uniji na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

objavo standardnega besedila o načrtu D za decentralizacijo na spletnih straneh evropskih mest in regij s poudarkom na prednostnih nalogah na področju obveščanja o Evropi; vzpostavitev povezav do teh strani na strani OR Going local in strani Evropske komisije, s čimer bi se spodbujala širitev dobrih praks na področju komuniciranja in obveščanja o Uniji na lokalni in regionalni ravni;

| 29. | pozdravlja idejo Komisije, da je na Berlinski konferenci, ki je potekala 18. in 19. januarja 2007, poskusila razviti partnerstvo med evropskimi institucijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na področju komuniciranja; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja idejo Komisije, da je na Berlinski konferenci, ki je potekala 18. in 19. januarja 2007, poskusila razviti partnerstvo med evropskimi institucijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi na področju komuniciranja;

| 30. | usmerja pozornost zlasti na predloge iz sklepov te konference, predvsem na to, da je nujno treba:






  — | zagotoviti povečanje proračunskih sredstev, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo, da bi lahko prispevale k novi politiki obveščanja in komuniciranja; |
| --- | --- | --- |

30.

usmerja pozornost zlasti na predloge iz sklepov te konference, predvsem na to, da je nujno treba:

—

zagotoviti povečanje proračunskih sredstev, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo, da bi lahko prispevale k novi politiki obveščanja in komuniciranja;

| — | v šolske programe vključiti predmet o evropski državljanski vzgoji; |
| --- | --- |

—

v šolske programe vključiti predmet o evropski državljanski vzgoji;

| — | spodbujati kandidate na lokalnih in regionalnih volitvah, da v svoj program z ustreznim informiranjem vključijo evropske teme; |
| --- | --- |

—

spodbujati kandidate na lokalnih in regionalnih volitvah, da v svoj program z ustreznim informiranjem vključijo evropske teme;

| — | širiti dobro prakso o informiranju znotraj držav članic na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

—

širiti dobro prakso o informiranju znotraj držav članic na lokalni in regionalni ravni;

| 31. | se strinja s Komisijo, da je treba v prihodnosti komuniciranje usmeriti na posebne skupine prebivalstva, zlasti na ženske in mlade; |
| --- | --- |

31.

se strinja s Komisijo, da je treba v prihodnosti komuniciranje usmeriti na posebne skupine prebivalstva, zlasti na ženske in mlade;

| 32. | meni, da bo evropska politika komuniciranja postala bolj usklajena in učinkovita, ko bodo evropske institucije našle pravni okvir oziroma podlago za zagotovitev izvedbe resničnega posebnega programa, ki bo temeljil na tej politiki in bo imel zadostna finančna sredstva; lokalne in regionalne oblasti ter njihove mreže morajo biti upravičene do sredstev prihodnjih programov, ki bodo financirani iz evropskega proračuna; v zvezi s tem pozdravlja smernice za proračunski postopek Evropskega parlamenta za leto 2008, kjer se zahtevajo večje sodelovanje in novi akcijski načrti komuniciranja, ki je naravnano na lokalne in regionalne medije; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo evropska politika komuniciranja postala bolj usklajena in učinkovita, ko bodo evropske institucije našle pravni okvir oziroma podlago za zagotovitev izvedbe resničnega posebnega programa, ki bo temeljil na tej politiki in bo imel zadostna finančna sredstva; lokalne in regionalne oblasti ter njihove mreže morajo biti upravičene do sredstev prihodnjih programov, ki bodo financirani iz evropskega proračuna; v zvezi s tem pozdravlja smernice za proračunski postopek Evropskega parlamenta za leto 2008, kjer se zahtevajo večje sodelovanje in novi akcijski načrti komuniciranja, ki je naravnano na lokalne in regionalne medije;

| 33. | opaža, da Komisija (3) in Parlament (4) priznavata nujnost sodelovanja evropskih institucij, da bi državljanom Unije posredovali enotno sporočilo o Evropi, in pozdravlja oživitev sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi institucijami, da bi pokazali pomen in posledice sklepov Unije za življenje državljanov; |
| --- | --- |

33.

opaža, da Komisija (3) in Parlament (4) priznavata nujnost sodelovanja evropskih institucij, da bi državljanom Unije posredovali enotno sporočilo o Evropi, in pozdravlja oživitev sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi institucijami, da bi pokazali pomen in posledice sklepov Unije za življenje državljanov;

| 34. | podpira predlog Evropskega parlamenta v zvezi z medinstitucionalnim sporazumom, ki bi določil skupna načela, ki bi lahko usmerjala sodelovanje institucij na področju komuniciranja, in zahteva, da bi sodeloval pri njegovih pripravah in izvajanju (5); |
| --- | --- |

34.

podpira predlog Evropskega parlamenta v zvezi z medinstitucionalnim sporazumom, ki bi določil skupna načela, ki bi lahko usmerjala sodelovanje institucij na področju komuniciranja, in zahteva, da bi sodeloval pri njegovih pripravah in izvajanju (5);

| 35. | se strinja s predlogom Evropskega parlamenta, da se ocenijo dejavnosti medinstitucionalne skupine o obveščanju in ugotovi, ali so možne izboljšave in ali je treba ustanoviti skupino, ki bi bila pristojna za usklajevanje izvajanja smernic, ki jih je določila medinstitucionalna skupina o obveščanju; Odbor je pripravljen pri tem sodelovati (6); |
| --- | --- |

35.

se strinja s predlogom Evropskega parlamenta, da se ocenijo dejavnosti medinstitucionalne skupine o obveščanju in ugotovi, ali so možne izboljšave in ali je treba ustanoviti skupino, ki bi bila pristojna za usklajevanje izvajanja smernic, ki jih je določila medinstitucionalna skupina o obveščanju; Odbor je pripravljen pri tem sodelovati (6);

| 36. | pozdravlja tudi dodatek k sporazumu o sodelovanju z Evropsko komisijo, podpisanim novembra 2005, v zvezi s politiko obveščanja in komuniciranja, ki krepi to razsežnost medinstitucionalnega sodelovanja in podpira resnično politiko decentraliziranega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja tudi dodatek k sporazumu o sodelovanju z Evropsko komisijo, podpisanim novembra 2005, v zvezi s politiko obveščanja in komuniciranja, ki krepi to razsežnost medinstitucionalnega sodelovanja in podpira resnično politiko decentraliziranega sodelovanja;

| 37. | podpira dejavnosti regionalnih parlamentov v zvezi s komuniciranjem in zahteva sodelovanje članov OR ter regionalnih parlamentov in njihovih predstavniških združenj na medparlamentarnih forumih o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

37.

podpira dejavnosti regionalnih parlamentov v zvezi s komuniciranjem in zahteva sodelovanje članov OR ter regionalnih parlamentov in njihovih predstavniških združenj na medparlamentarnih forumih o prihodnosti Evrope;

| 38. | pozdravlja pobudo Evropskega parlamenta o ustanovitvi Evropskega novinarskega sklada za spodbujanje prilagajanja evropskih tem različnim lokalnih in regionalnih situacijam (7); |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pobudo Evropskega parlamenta o ustanovitvi Evropskega novinarskega sklada za spodbujanje prilagajanja evropskih tem različnim lokalnih in regionalnih situacijam (7);

| 39. | naroča svojemu predsedniku, naj to mnenje posreduje članom Evropskega sveta, Sveta, Komisije, poslancem Evropskega parlamenta in članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

39.

naroča svojemu predsedniku, naj to mnenje posreduje članom Evropskega sveta, Sveta, Komisije, poslancem Evropskega parlamenta in članom Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II. A.   Postopek

| Naslov | delovni dokument služb Komisije: Strošek nesprejetja Ustave z dne 21. novembra 2006 |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | – |
| Pravna podlaga | mnenje na lastno pobudo, člen 265(5) |
| Vrsta postopka po poslovniku | – |
| Sklep predsedstva | 12.2.2007 |
| Pristojna Komisija | komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice (CONST) |
| Poročevalec | g.Paiva, župan mesta Tomar (PT/EPP) |
| Predloga | CdR 12/2007 |
| Obravnava na seji Komisije | 27.2.2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 3.5.2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | sprejet z večino glasov |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6.6.2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora | mnenje CdR 250/2005 z dne 13. oktobra 2005 o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji, poročevalca g. Schausberger (AT/EPP) in lord Tope (UK/ALDE) (8) |

Naslov

Naslov

delovni dokument služb Komisije: Strošek nesprejetja Ustave z dne 21. novembra 2006

Referenčni dokument

Referenčni dokument

–

Pravna podlaga

Pravna podlaga

mnenje na lastno pobudo, člen 265(5)

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

–

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

12.2.2007

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice (CONST)

Poročevalec

Poročevalec

g.Paiva, župan mesta Tomar (PT/EPP)

g.Paiva

Predloga

Predloga

CdR 12/2007

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

27.2.2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

3.5.2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

sprejet z večino glasov

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6.6.2007

Prejšnje mnenje Odbora

Prejšnje mnenje Odbora

mnenje CdR 250/2005 z dne 13. oktobra 2005 o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji, poročevalca g. Schausberger (AT/EPP) in lord Tope (UK/ALDE) (8)

obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji

8

II.B.   Postopek

| Naslov | Načrt D: razširjena in poglobljena razprava o Evropi |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | SEC(2006)1553 |
| Pravna podlaga | mnenje na lastno pobudo, člen 265(5) |
| Vrsta postopka po poslovniku | – |
| Sklep predsedstva | 12.2.2007 |
| Pristojna Komisija | Komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice (CONST) |
| Poročevalec | g. Paiva, župan mesta Tomar (PT/EPP) |
| Predloga | CdR 12/2007 |
| Obravnava na seji Komisije | 27.2.2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 3.5.2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | sprejet z večino glasov |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6.6.2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora | mnenje CdR 52/2006 z dne 15. junija 2006 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prispevku Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej – Načrt D za demokracijo, dialog in debato, (COM(2005) 494 konč.), in o Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki, (COM(2006) 35 konč.), poročevalka ga. Bresso (IT/PES) (9) |

Naslov

Naslov

Načrt D: razširjena in poglobljena razprava o Evropi

Referenčni dokument

Referenčni dokument

SEC(2006)1553

Pravna podlaga

Pravna podlaga

mnenje na lastno pobudo, člen 265(5)

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

–

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

12.2.2007

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

Komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice (CONST)

Poročevalec

Poročevalec

g. Paiva, župan mesta Tomar (PT/EPP)

g. Paiva

Predloga

Predloga

CdR 12/2007

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

27.2.2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

3.5.2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

sprejet z večino glasov

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6.6.2007

Prejšnje mnenje Odbora

Prejšnje mnenje Odbora

mnenje CdR 52/2006 z dne 15. junija 2006 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prispevku Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej – Načrt D za demokracijo, dialog in debato, (COM(2005) 494 konč.), in o Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki, (COM(2006) 35 konč.), poročevalka ga. Bresso (IT/PES) (9)

sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prispevku Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej – Načrt D za demokracijo, dialog in debato

Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki

9

---

(1)  Osnutek poročila o načrtu ustavnega procesa Unije (2007/000(INI)), odbor EP za ustavne zadeve, poročevalca: Enrique Barón Crespo in Elmar Brok, tč. 8.

1

(2)  Seznanjanje z Evropo v regijah in mestih – izvajanje načrta D za decentralizacijo, prvo vmesno poročilo (oktober 2005 – oktober 2006).

2

(3)  SEC(2006) 1553, Načrt D: Razširjena in poglobljena razprava o Evropi, informativno poročilo ge. Wallström z dne 29. novembra 2006.

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta o Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki (2006/2087(INI)), sprejeta 16. novembra 2006.

4

(5)  2006/2087(INI), tč. 9.

5

(6)  2006/2087(INI), tč. 44 in 48.

6

(7)  2006/2087(INI), tč. 33.

7

(8)  UL C 81, 4.4.2006, str. 32.

8

(9)  UL C 229, 22.9.2006, str. 67.

9

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/37

---

Mnenje Odbora regij – Poštne storitve v Skupnosti

(2007/C 197/07)

ODBOR REGIJ

| — | ocenjuje, da je treba časovni rok za popolno izoblikovanje notranjega poštnega trga do leta 2009, kakor predlaga Direktiva 2002/39 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnje liberalizacije poštnih storitev v Skupnosti, podaljšati do 31. decembra 2010 in omogočiti prehodno obdobje do leta 2012 za države članice, ki ocenjujejo, da je to potrebno. Komisija mora vnaprej pojasniti pravna vprašanja v zvezi z možnostmi za financiranje obveznosti univerzalne storitve. V naslednjem poročilu in najpozneje 31. decembra 2010 bo Komisija po obsežnem posvetovanju z vpletenimi stranmi in po ustreznih študijah vključila oceno učinkovitosti načinov financiranja, ki jih predlaga direktiva, ter skladnost področja univerzalne storitve s potrebami uporabnikov; |
| --- | --- |

—

ocenjuje, da je treba časovni rok za popolno izoblikovanje notranjega poštnega trga do leta 2009, kakor predlaga Direktiva 2002/39 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnje liberalizacije poštnih storitev v Skupnosti, podaljšati do 31. decembra 2010 in omogočiti prehodno obdobje do leta 2012 za države članice, ki ocenjujejo, da je to potrebno. Komisija mora vnaprej pojasniti pravna vprašanja v zvezi z možnostmi za financiranje obveznosti univerzalne storitve. V naslednjem poročilu in najpozneje 31. decembra 2010 bo Komisija po obsežnem posvetovanju z vpletenimi stranmi in po ustreznih študijah vključila oceno učinkovitosti načinov financiranja, ki jih predlaga direktiva, ter skladnost področja univerzalne storitve s potrebami uporabnikov;

| — | je prepričan, da lahko poštno omrežje kot celota, vključno s franšiznimi poštami, ne le zagotavlja poštne storitve, ampak postane tudi platforma za dostop do drugih javnih storitev; tako bi se odzvali na skupne potrebe podeželskih območij v gorskih in oddaljenih regijah, ki bi lahko dobila telematski dostop do glavnih storitev; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da lahko poštno omrežje kot celota, vključno s franšiznimi poštami, ne le zagotavlja poštne storitve, ampak postane tudi platforma za dostop do drugih javnih storitev; tako bi se odzvali na skupne potrebe podeželskih območij v gorskih in oddaljenih regijah, ki bi lahko dobila telematski dostop do glavnih storitev;

| — | ugotavlja, da so novi konkurenti ustvarili nova delovna mesta na liberaliziranih trgih in, posredno, v industrijah, povezanih s poštnim sektorjem. Vendar poštni sektor z liberalizacijo poštnega trga, ki ga je pred tem zaznamovala socialna varnost v zvezi z zaposlovanjem in prihodki, tvega, da bo zdrsnil v negotovost in nizke plače. |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da so novi konkurenti ustvarili nova delovna mesta na liberaliziranih trgih in, posredno, v industrijah, povezanih s poštnim sektorjem. Vendar poštni sektor z liberalizacijo poštnega trga, ki ga je pred tem zaznamovala socialna varnost v zvezi z zaposlovanjem in prihodki, tvega, da bo zdrsnil v negotovost in nizke plače.

I.   Politična priporočila

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti

COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD)

ODBOR REGIJ

| 1. | je prepričan, da so dobre poštne storitve bistvene za vse gospodarske in socialne dejavnosti in osnovni del komuniciranja znotraj EU; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da so dobre poštne storitve bistvene za vse gospodarske in socialne dejavnosti in osnovni del komuniciranja znotraj EU;

| 2. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo poštne storitve, še posebej določbe o univerzalni storitvi, ki zagotavljajo visokokakovostne, zanesljive in dostopne poštne storitve ne glede na zemljepisne ali finančne okoliščine, v ozemeljski in socialni koheziji Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poudarja ključno vlogo, ki jo imajo poštne storitve, še posebej določbe o univerzalni storitvi, ki zagotavljajo visokokakovostne, zanesljive in dostopne poštne storitve ne glede na zemljepisne ali finančne okoliščine, v ozemeljski in socialni koheziji Evropske unije;

| 3. | poudarja svojo podporo in zavezanost popolnemu izoblikovanju notranjega trga s pomočjo nadzorovane liberalizacije poštnega trga s trajnim jamstvom zagotavljanja univerzalne storitve; |
| --- | --- |

3.

poudarja svojo podporo in zavezanost popolnemu izoblikovanju notranjega trga s pomočjo nadzorovane liberalizacije poštnega trga s trajnim jamstvom zagotavljanja univerzalne storitve;

| 4. | ocenjuje, da je treba časovni rok za popolno izoblikovanje notranjega poštnega trga do leta 2009, kakor predlaga Direktiva 2002/39 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnje liberalizacije poštnih storitev v Skupnosti, podaljšati do 31. decembra 2010 in omogočiti prehodno obdobje do leta 2012 za države članice, ki ocenjujejo, da je to potrebno. Komisija mora vnaprej pojasniti pravna vprašanja v zvezi z možnostmi za financiranje obveznosti univerzalne storitve. V naslednjem poročilu in najpozneje 31. decembra 2010 bo Komisija po obsežnem posvetovanju z vpletenimi stranmi in po ustreznih študijah vključila oceno učinkovitosti načinov financiranja, ki jih predlaga direktiva, ter skladnost področja univerzalne storitve s potrebami uporabnikov; |
| --- | --- |

4.

ocenjuje, da je treba časovni rok za popolno izoblikovanje notranjega poštnega trga do leta 2009, kakor predlaga Direktiva 2002/39 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnje liberalizacije poštnih storitev v Skupnosti, podaljšati do 31. decembra 2010 in omogočiti prehodno obdobje do leta 2012 za države članice, ki ocenjujejo, da je to potrebno. Komisija mora vnaprej pojasniti pravna vprašanja v zvezi z možnostmi za financiranje obveznosti univerzalne storitve. V naslednjem poročilu in najpozneje 31. decembra 2010 bo Komisija po obsežnem posvetovanju z vpletenimi stranmi in po ustreznih študijah vključila oceno učinkovitosti načinov financiranja, ki jih predlaga direktiva, ter skladnost področja univerzalne storitve s potrebami uporabnikov;

| 5. | meni, da bi morala ureditev poštnih storitev na evropski in nacionalni ravni potrošnikom zagotoviti univerzalne storitve, obenem pa poštnim izvajalcem zajamčiti možnost, da se lahko prožno odzivajo na spremembe na trgih in potrebe potrošnikov; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala ureditev poštnih storitev na evropski in nacionalni ravni potrošnikom zagotoviti univerzalne storitve, obenem pa poštnim izvajalcem zajamčiti možnost, da se lahko prožno odzivajo na spremembe na trgih in potrebe potrošnikov;

| 6. | se strinja, da se poštni sektor zaradi posledic globalizacije, zahtev trga po visokokakovostnih storitvah in tehnološkega napredka hitro spreminja. OR želi poudariti, da je visokokakovostna, sodobna in tehnološko napredna univerzalna poštna storitev predpogoj za popolno izoblikovanje notranjega trga, gospodarsko rast v prihodnosti in socialno vključenost. Potrošniki in mala podjetja v oddaljenih in prikrajšanih mestnih območjih so še posebej odvisni od poštnih storitev. Sodobna tehnologija pa je obenem prinesla nove načine za prenos sporočil, kar bi bilo treba upoštevati pri določanju obsega potrebne univerzalne storitve; |
| --- | --- |

6.

se strinja, da se poštni sektor zaradi posledic globalizacije, zahtev trga po visokokakovostnih storitvah in tehnološkega napredka hitro spreminja. OR želi poudariti, da je visokokakovostna, sodobna in tehnološko napredna univerzalna poštna storitev predpogoj za popolno izoblikovanje notranjega trga, gospodarsko rast v prihodnosti in socialno vključenost. Potrošniki in mala podjetja v oddaljenih in prikrajšanih mestnih območjih so še posebej odvisni od poštnih storitev. Sodobna tehnologija pa je obenem prinesla nove načine za prenos sporočil, kar bi bilo treba upoštevati pri določanju obsega potrebne univerzalne storitve;

| 7. | opozarja na to, da v več državah članicah običajne poštne pošiljke zamenjujejo nove oblike komuniciranja. To je poštnim operaterjem prineslo precejšnje zmanjšanje količine pošte, kar je treba upoštevati pri določanju obsega in načina financiranja obveznosti univerzalne storitve; |
| --- | --- |

7.

opozarja na to, da v več državah članicah običajne poštne pošiljke zamenjujejo nove oblike komuniciranja. To je poštnim operaterjem prineslo precejšnje zmanjšanje količine pošte, kar je treba upoštevati pri določanju obsega in načina financiranja obveznosti univerzalne storitve;

| 8. | priporoča, da se več pozornosti nameni izgubi delovnih mest, ki jo lahko povzroči liberalizacija, čeprav bi lahko novi konkurenti na trgu dodatno prinesli tudi precejšnje možnosti za zaposlovanje; |
| --- | --- |

8.

priporoča, da se več pozornosti nameni izgubi delovnih mest, ki jo lahko povzroči liberalizacija, čeprav bi lahko novi konkurenti na trgu dodatno prinesli tudi precejšnje možnosti za zaposlovanje;

| 9. | predlaga, da države članice in Evropska komisija dodatno proučijo možnosti za uvedbo programov za preusposabljanje zaposlenih pri sedanjih poštnih operaterjih, ki utegnejo ostati brez službe, ko se bodo monopolna podjetja morala soočiti z novimi konkurenti na trgu; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da države članice in Evropska komisija dodatno proučijo možnosti za uvedbo programov za preusposabljanje zaposlenih pri sedanjih poštnih operaterjih, ki utegnejo ostati brez službe, ko se bodo monopolna podjetja morala soočiti z novimi konkurenti na trgu;

| 10. | ugotavlja, da so novi konkurenti ustvarili nova delovna mesta na liberaliziranih trgih in, posredno, v industrijah, povezanih s poštnim sektorjem. Vendar poštni sektor z liberalizacijo poštnega trga, ki ga je pred tem zaznamovala socialna varnost v zvezi z zaposlovanjem in prihodki, tvega, da bo zdrsnil v negotovost in nizke plače; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so novi konkurenti ustvarili nova delovna mesta na liberaliziranih trgih in, posredno, v industrijah, povezanih s poštnim sektorjem. Vendar poštni sektor z liberalizacijo poštnega trga, ki ga je pred tem zaznamovala socialna varnost v zvezi z zaposlovanjem in prihodki, tvega, da bo zdrsnil v negotovost in nizke plače;

| 11. | države članice in Komisijo poziva, da-proučijo, kakšne možnosti za omrežje poštnih uradov ponuja franšizni sistem, ki so ga uvedli v nekaterih nordijskih državah. V teh državah se je franšizna pošta, v povezavi s kakšno drugo dejavnostjo, izkazala za strankam zelo prijazen način zagotavljanja poštnih storitev; |
| --- | --- |

11.

države članice in Komisijo poziva, da-proučijo, kakšne možnosti za omrežje poštnih uradov ponuja franšizni sistem, ki so ga uvedli v nekaterih nordijskih državah. V teh državah se je franšizna pošta, v povezavi s kakšno drugo dejavnostjo, izkazala za strankam zelo prijazen način zagotavljanja poštnih storitev;

| 12. | je prepričan, da lahko poštno omrežje kot celota, vključno s franšiznimi poštami, ne le zagotavlja poštne storitve, ampak postane tudi platforma za dostop do drugih javnih storitev. Tako bi se odzvali na skupne potrebe podeželskih območij v gorskih in oddaljenih regijah, ki bi lahko dobila telematski dostop do glavnih storitev; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da lahko poštno omrežje kot celota, vključno s franšiznimi poštami, ne le zagotavlja poštne storitve, ampak postane tudi platforma za dostop do drugih javnih storitev. Tako bi se odzvali na skupne potrebe podeželskih območij v gorskih in oddaljenih regijah, ki bi lahko dobila telematski dostop do glavnih storitev;

| 13. | ugotavlja, da ni jasno, ali se člen 6, ko govori o informacijah, ki jih je treba objaviti o univerzalni storitvi, nanaša na posamezne značilnosti ponujenih univerzalnih storitev, kakor jih določajo oblasti, ali na pogoje za izvajalca univerzalne storitve. Člen bi bilo treba spremeniti, tako da bo jasno določeno, kdo je predmet ukrepov držav članic; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da ni jasno, ali se člen 6, ko govori o informacijah, ki jih je treba objaviti o univerzalni storitvi, nanaša na posamezne značilnosti ponujenih univerzalnih storitev, kakor jih določajo oblasti, ali na pogoje za izvajalca univerzalne storitve. Člen bi bilo treba spremeniti, tako da bo jasno določeno, kdo je predmet ukrepov držav članic;

| 14. | ugotavlja, da direktiva v novem členu 7 uvaja alternative, ki vključujejo povrnitev stroškov z neposrednimi javnimi subvencijami ali, posredno, z javnim naročilom storitev; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da direktiva v novem členu 7 uvaja alternative, ki vključujejo povrnitev stroškov z neposrednimi javnimi subvencijami ali, posredno, z javnim naročilom storitev;

| 15. | zahteva dodatna pojasnila o novih načinih financiranja, ki jih prinaša člen 7:






  — | v splošnem meni, da predlogi Komisije za financiranje niso bili analizirani glede izvedljivosti ali učinkovitosti; |
| --- | --- | --- |

15.

zahteva dodatna pojasnila o novih načinih financiranja, ki jih prinaša člen 7:

—

v splošnem meni, da predlogi Komisije za financiranje niso bili analizirani glede izvedljivosti ali učinkovitosti;

| — | opozarja, da učinkovitost kompenzacijskega sklada ni bila empirično dokazana nikjer na svetu; |
| --- | --- |

—

opozarja, da učinkovitost kompenzacijskega sklada ni bila empirično dokazana nikjer na svetu;

| — | poudarja, da se je ob splošnem omejevanju javne porabe težko zanesti na financiranje obveznosti univerzalne storitve z državno pomočjo. Liberalizacija poštnega trga ne sme imeti za posledico, da se bodo stroški zagotavljanja poštnih storitev v prikrajšanih območjih (npr. gorskih območjih ali izredno redko poseljenih območjih) financirali le iz javnih sredstev, medtem ko bodo zasebna podjetja imela od tega korist. Dodatna težava bi bila zagotavljanje skladnosti državnih plačil z merili za finančne kompenzacije, ki izhajajo iz primera Altmark (primer C-280/00 Altmark Trans); |
| --- | --- |

—

poudarja, da se je ob splošnem omejevanju javne porabe težko zanesti na financiranje obveznosti univerzalne storitve z državno pomočjo. Liberalizacija poštnega trga ne sme imeti za posledico, da se bodo stroški zagotavljanja poštnih storitev v prikrajšanih območjih (npr. gorskih območjih ali izredno redko poseljenih območjih) financirali le iz javnih sredstev, medtem ko bodo zasebna podjetja imela od tega korist. Dodatna težava bi bila zagotavljanje skladnosti državnih plačil z merili za finančne kompenzacije, ki izhajajo iz primera Altmark (primer C-280/00 Altmark Trans);

| 16. | meni, da člen 9 različnih okoliščin v različnih državah članicah ne upošteva v zadostni meri, kar omejuje alternativne rešitve. OR zato predlaga, da direktiva omogoči kombiniranje in usklajevanje različnih postopkov izdajanja licenc in dovoljenj, ob upoštevanju lokalnih okoliščin vsake države članice; |
| --- | --- |

16.

meni, da člen 9 različnih okoliščin v različnih državah članicah ne upošteva v zadostni meri, kar omejuje alternativne rešitve. OR zato predlaga, da direktiva omogoči kombiniranje in usklajevanje različnih postopkov izdajanja licenc in dovoljenj, ob upoštevanju lokalnih okoliščin vsake države članice;

| 17. | meni, da se podjetju, ki je bilo imenovano za izvajalca univerzalne storitve, ne bi smelo postavljati višjih zahtev glede varnosti in zanesljivosti delovanja kot drugim poštnim podjetjem. Če bodo izvajalcu univerzalne storitve postavljeni strožji pogoji, bo to prineslo dodatne stroške; |
| --- | --- |

17.

meni, da se podjetju, ki je bilo imenovano za izvajalca univerzalne storitve, ne bi smelo postavljati višjih zahtev glede varnosti in zanesljivosti delovanja kot drugim poštnim podjetjem. Če bodo izvajalcu univerzalne storitve postavljeni strožji pogoji, bo to prineslo dodatne stroške;

| 18. | se strinja, da je v popolnoma konkurenčnem okolju pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite ali spodbujanja obveznosti javne storitve, določenih v ustreznih državnih pravnih aktih. Zato bi države članice morale, če je le mogoče, ohraniti enotne tarife za pošto s tarifo za en kos – storitev, ki jo potrošniki in mala podjetja najpogosteje uporabljajo. Poleg tega ta načela ponudnikov univerzalne storitve ne bi smela ovirati pri prostovoljni ohranitvi enotnih tarif za univerzalne storitve; |
| --- | --- |

18.

se strinja, da je v popolnoma konkurenčnem okolju pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite ali spodbujanja obveznosti javne storitve, določenih v ustreznih državnih pravnih aktih. Zato bi države članice morale, če je le mogoče, ohraniti enotne tarife za pošto s tarifo za en kos – storitev, ki jo potrošniki in mala podjetja najpogosteje uporabljajo. Poleg tega ta načela ponudnikov univerzalne storitve ne bi smela ovirati pri prostovoljni ohranitvi enotnih tarif za univerzalne storitve;

| 19. | ocenjuje, da je posebej pomembno, da so tarifna načela univerzalne storitve v skladu s členom 12 in da so s predpisi dovolj jasno in nedvoumno določena; |
| --- | --- |

19.

ocenjuje, da je posebej pomembno, da so tarifna načela univerzalne storitve v skladu s členom 12 in da so s predpisi dovolj jasno in nedvoumno določena;

| 20. | priporoča, da Komisija pojasni, kaj pomeni, da morajo biti cene stroškovno naravnane in spodbujati učinkovitost. Direktiva in njena preambula bi poleg tega morali izrecno navesti, da tarifne zahteve glede univerzalne storitve poštnih izvajalcev ne bi smele obvezati k nižanju cen zgolj zato, ker jim je večja učinkovitost prinesla večji dobiček; |
| --- | --- |

20.

priporoča, da Komisija pojasni, kaj pomeni, da morajo biti cene stroškovno naravnane in spodbujati učinkovitost. Direktiva in njena preambula bi poleg tega morali izrecno navesti, da tarifne zahteve glede univerzalne storitve poštnih izvajalcev ne bi smele obvezati k nižanju cen zgolj zato, ker jim je večja učinkovitost prinesla večji dobiček;

| 21. | meni, da je še posebej pomembno, da so zahteve po dostopnosti in stroškovni naravnanosti cen univerzalne storitve dovolj jasno urejene s predpisi, da jih ne bo mogoče uporabiti kot orodje za nadzor cen, ampak bodo postavljene v okvir načel konkurenčnega prava; |
| --- | --- |

21.

meni, da je še posebej pomembno, da so zahteve po dostopnosti in stroškovni naravnanosti cen univerzalne storitve dovolj jasno urejene s predpisi, da jih ne bo mogoče uporabiti kot orodje za nadzor cen, ampak bodo postavljene v okvir načel konkurenčnega prava;

| 22. | meni, da oblikovanje cen za druge storitve, razen univerzalne storitve, ne bi smelo biti predmet neposredne ureditve; |
| --- | --- |

22.

meni, da oblikovanje cen za druge storitve, razen univerzalne storitve, ne bi smelo biti predmet neposredne ureditve;

| 23. | ugotavlja, da je člen 14(2), ki obravnava stroškovno računovodstvo, enotnejši od sedanjih predpisov, saj univerzalne storitve v računovodskih evidencah ni treba obravnavati ločeno, če izvajalec ne prejema zunanjih sredstev za zagotavljanje univerzalne storitve |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je člen 14(2), ki obravnava stroškovno računovodstvo, enotnejši od sedanjih predpisov, saj univerzalne storitve v računovodskih evidencah ni treba obravnavati ločeno, če izvajalec ne prejema zunanjih sredstev za zagotavljanje univerzalne storitve

| 24. | meni, da bi morala direktiva jasno nakazati, da poštni izvajalec ni odgovoren za ločevanje stroškov univerzalne storitve, če v njegovi državi članici niso uvedli sistema financiranja za zagotavljanje univerzalne storitve ali če je bilo zagotavljanje univerzalne storitve prepuščeno tržnim mehanizmom; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morala direktiva jasno nakazati, da poštni izvajalec ni odgovoren za ločevanje stroškov univerzalne storitve, če v njegovi državi članici niso uvedli sistema financiranja za zagotavljanje univerzalne storitve ali če je bilo zagotavljanje univerzalne storitve prepuščeno tržnim mehanizmom;

| 25. | meni, da je določba člena 14(8), da lahko nacionalni regulativni organ sam odloča o uporabi člena 14, na primer zahteva vodenje ločenih računovodskih evidenc, nepotrebna; prav tako meni, da bi bilo treba diskrecijsko pravico nacionalnega regulativnega organa glede neuporabe določb člena 14 črtati. Namesto tega bi odstavek moral jasno določati, da zahteve po ločenih računovodskih evidencah ne veljajo, če država članica ni vzpostavila mehanizma financiranja v skladu s členom 7 ali če ni imenovala izvajalca univerzalne storitve; |
| --- | --- |

25.

meni, da je določba člena 14(8), da lahko nacionalni regulativni organ sam odloča o uporabi člena 14, na primer zahteva vodenje ločenih računovodskih evidenc, nepotrebna; prav tako meni, da bi bilo treba diskrecijsko pravico nacionalnega regulativnega organa glede neuporabe določb člena 14 črtati. Namesto tega bi odstavek moral jasno določati, da zahteve po ločenih računovodskih evidencah ne veljajo, če država članica ni vzpostavila mehanizma financiranja v skladu s členom 7 ali če ni imenovala izvajalca univerzalne storitve;

| 26. | meni, da je bistveno, da se stroški univerzalne storitve porazdelijo in upoštevajo, če bo podjetje, imenovano za izvajalca univerzalne storitve, moralo oblikovati stroškovno naravnane cene. |
| --- | --- |

26.

meni, da je bistveno, da se stroški univerzalne storitve porazdelijo in upoštevajo, če bo podjetje, imenovano za izvajalca univerzalne storitve, moralo oblikovati stroškovno naravnane cene.

II.   Priporočila za spremembe

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 12 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (12) | Popolno odprtje trga bo pripomoglo k razširitvi celotnega obsega poštnega trga; prispevalo bo tudi k vzdrževanju trajnega in kakovostnega zaposlovanja med ponudniki univerzalnih storitev ter pospešilo ustvarjanje novih delovnih mest pri drugih operaterjih, novih konkurentih in povezanih gospodarskih dejavnostih. Trenutna Direktiva ne posega v pristojnost držav članic za določanje zaposlitvenih pogojev v sektorju poštnih storitev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(12)

Popolno odprtje trga bo pripomoglo k razširitvi celotnega obsega poštnega trga; prispevalo bo tudi k vzdrževanju trajnega in kakovostnega zaposlovanja med ponudniki univerzalnih storitev ter pospešilo ustvarjanje novih delovnih mest pri drugih operaterjih, novih konkurentih in povezanih gospodarskih dejavnostih. Trenutna Direktiva ne posega v pristojnost držav članic za določanje zaposlitvenih pogojev v sektorju poštnih storitev.

| (12) | Popolno odprtje trga bo pripomoglo k razširitvi celotnega obsega poštnega trga; prispevalo bo tudi k vzdrževanju trajnega in kakovostnega zaposlovanja med ponudniki univerzalnih storitev ter pospešilo ustvarjanje novih delovnih mest pri drugih operaterjih, novih konkurentih in povezanih gospodarskih dejavnostih. Trenutna Direktiva ne posega v pristojnost držav članic za določanje zaposlitvenih pogojev v sektorju poštnih storitev. |
| --- | --- |

(12)

Popolno odprtje trga bo pripomoglo k razširitvi celotnega obsega poštnega trga; prispevalo bo tudi k vzdrževanju trajnega in kakovostnega zaposlovanja med ponudniki univerzalnih storitev ter pospešilo ustvarjanje novih delovnih mest pri drugih operaterjih, novih konkurentih in povezanih gospodarskih dejavnostih. Trenutna Direktiva ne posega v pristojnost držav članic za določanje zaposlitvenih pogojev v sektorju poštnih storitev.

Obrazložitev

Vpliva popolnega odprtja trga ni mogoče predvideti v zakonodajnem predlogu Evropske komisije. V drugem stavku te uvodne izjave pa gre za očitno pravno izjavo.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 17 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (17) | Ob upoštevanju izvedenih študij in z namenom odpiranja vseh možnosti notranjega trga poštnih storitev je primerno prekiniti uporabo rezerviranega področja in posebnih pravic kot načina za zagotavljanje financiranja univerzalne storitve. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(17)

Ob upoštevanju izvedenih študij in z namenom odpiranja vseh možnosti notranjega trga poštnih storitev je primerno prekiniti uporabo rezerviranega področja in posebnih pravic kot načina za zagotavljanje financiranja univerzalne storitve.

| (17) | Ob upoštevanju izvedenih študij in z namenom določiti trajen in zajamčen način financiranja univerzalne storitve, obenem pa odpreti
  odpiranja vseh možnosti notranjega trga poštnih storitev je primerno ohraniti
  prekiniti uporabo rezerviranega področja in posebnih pravic kot načina za zagotavljanje financiranja univerzalne storitve za države članice, ki menijo, da je to potrebno. Vendar bi to moralo veljati le v prehodnem obdobju, omejenem do leta 2015 2012. |
| --- | --- |

(17)

Ob upoštevanju izvedenih študij in z namenom določiti trajen in zajamčen način financiranja univerzalne storitve, obenem pa odpreti
  odpiranja vseh možnosti notranjega trga poštnih storitev je primerno ohraniti
  prekiniti uporabo rezerviranega področja in posebnih pravic kot načina za zagotavljanje financiranja univerzalne storitve za države članice, ki menijo, da je to potrebno. Vendar bi to moralo veljati le v prehodnem obdobju, omejenem do leta 2015 2012.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 24 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (24) | V popolnoma konkurenčnem okolju je pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite javnih interesov. Ta cilj se doseže z nadaljnjim omogočanjem državam članicam, da ohranijo enotne tarife za pošto s tarifo za en kos, storitev, ki jo potrošniki ter majhna in srednje velika podjetja uporabljajo najpogosteje. Posamezne države članice lahko ohranijo enotne tarife tudi za nekatere druge poštne pošiljke z namenom zaščite pravic splošnega javnega pomena, kot je npr. dostop do kulturne, regionalne in socialne kohezije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(24)

V popolnoma konkurenčnem okolju je pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite javnih interesov. Ta cilj se doseže z nadaljnjim omogočanjem državam članicam, da ohranijo enotne tarife za pošto s tarifo za en kos, storitev, ki jo potrošniki ter majhna in srednje velika podjetja uporabljajo najpogosteje. Posamezne države članice lahko ohranijo enotne tarife tudi za nekatere druge poštne pošiljke z namenom zaščite pravic splošnega javnega pomena, kot je npr. dostop do kulturne, regionalne in socialne kohezije.

| (24) | V popolnoma
  vse bolj konkurenčnem okolju je pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da imajo izvajalci univerzalne storitve potrebno prožnost pri oblikovanju tarif, da bi zagotovili zanesljivo financiranje univerzalne storitve.
  Glede tarif, ki jih določajo države članice, je zato pomembno tudi zagotoviti, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite javnih interesov. Ta cilj se doseže z nadaljnjim omogočanjem državam članicam, da ohranijo enotne tarife za pošto s tarifo za en kos, storitev, ki jo potrošniki ter majhna in srednje velika podjetja uporabljajo najpogosteje. Posamezne države članice lahko ohranijo enotne tarife tudi za nekatere druge poštne pošiljke z namenom zaščite pravic splošnega javnega pomena, kot je npr. dostop do kulturne, regionalne in socialne kohezije. Načelo stroškovne naravnanosti cen izvajalcem univerzalne storitve ne preprečuje, da bi za storitve iz okvira univerzalne storitve uporabljali enotne tarife. |
| --- | --- |

(24)

V popolnoma
  vse bolj konkurenčnem okolju je pomembno, tako za finančno ravnovesje univerzalne storitve kot tudi za omejevanje izkrivljanja trga, da imajo izvajalci univerzalne storitve potrebno prožnost pri oblikovanju tarif, da bi zagotovili zanesljivo financiranje univerzalne storitve.
  Glede tarif, ki jih določajo države članice, je zato pomembno tudi zagotoviti, da se od načela, da cene odražajo običajne tržne pogoje in stroške, odstopa samo z namenom zaščite javnih interesov. Ta cilj se doseže z nadaljnjim omogočanjem državam članicam, da ohranijo enotne tarife za pošto s tarifo za en kos, storitev, ki jo potrošniki ter majhna in srednje velika podjetja uporabljajo najpogosteje. Posamezne države članice lahko ohranijo enotne tarife tudi za nekatere druge poštne pošiljke z namenom zaščite pravic splošnega javnega pomena, kot je npr. dostop do kulturne, regionalne in socialne kohezije. Načelo stroškovne naravnanosti cen izvajalcem univerzalne storitve ne preprečuje, da bi za storitve iz okvira univerzalne storitve uporabljali enotne tarife.

Obrazložitev

Treba je proučiti posledice postopne liberalizacije za tarifna načela, ki veljajo za izvajalce univerzalne storitve. Izvajalcu univerzalne storitve bi obenem morala biti zagotovljena nujna prožnost, da se lahko sooči s konkurenco in prilagaja zahtevam trga.

Predlog spremembe 4

Člen 3 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice zagotovijo, da lahko uporabniki koristijo pravico do univerzalne storitve, ki vključuje stalno izvajanje poštnih storitev predpisane kakovosti na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju po dostopnih cenah za vse uporabnike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice zagotovijo, da lahko uporabniki koristijo pravico do univerzalne storitve, ki vključuje stalno izvajanje poštnih storitev predpisane kakovosti na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju po dostopnih cenah za vse uporabnike.

| 2. | V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da gostota kontaktnih točk in točk dostopa upošteva potrebe uporabnikov. |
| --- | --- |

2.

V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da gostota kontaktnih točk in točk dostopa upošteva potrebe uporabnikov.

| 3. | Sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da je univerzalna storitev zajamčena vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden, razen v okoliščinah in zemljepisnih pogojih, ki jih državni regulativni organ določi kot izjemne, in da vključuje najmanj:






  — | en sprejem; |
| --- | --- | --- |

3.

Sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da je univerzalna storitev zajamčena vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden, razen v okoliščinah in zemljepisnih pogojih, ki jih državni regulativni organ določi kot izjemne, in da vključuje najmanj:

—

en sprejem;

| — | eno dostavo na dom ali v prostore vsake fizične ali pravne osebe, ali z odstopanjem pod pogoji, ki jih določi državni regulativni organ, eno dostavo na ustrezno mesto. |
| --- | --- |

—

eno dostavo na dom ali v prostore vsake fizične ali pravne osebe, ali z odstopanjem pod pogoji, ki jih določi državni regulativni organ, eno dostavo na ustrezno mesto.

Vsako izjemo ali odstopanje, ki jo odobri državni regulativni organ v skladu s tem odstavkom, je treba sporočiti Komisiji in vsem državnim regulativnim organom.

| 4. | Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da univerzalna storitev vključuje naslednje minimalne ugodnosti:






  — | sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih pošiljk do dveh kilogramov, |
| --- | --- | --- |

4.

Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da univerzalna storitev vključuje naslednje minimalne ugodnosti:

—

sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih pošiljk do dveh kilogramov,

| — | sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih paketov do 10 kilogramov, |
| --- | --- |

—

sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih paketov do 10 kilogramov,

| — | storitve za priporočene in vrednostne pošiljke. |
| --- | --- |

—

storitve za priporočene in vrednostne pošiljke.

| 5. | Državni regulativni organi lahko povečajo omejitev teže poštnih paketov do katere koli teže, ki ne presega 20 kilogramov, in lahko predpišejo posebne ureditve za dostavo od vrat do vrat takšnih paketov.
  Ne glede na omejitev teže pri univerzalni storitvi, ki zajema pakete in ki jo določi država članica, države članice zagotovijo, da so poštni paketi, ki jih prejmejo iz drugih držav članic in ki tehtajo do 20 kg, dostavljeni znotraj njihovega ozemlja. |
| --- | --- |

5.

Državni regulativni organi lahko povečajo omejitev teže poštnih paketov do katere koli teže, ki ne presega 20 kilogramov, in lahko predpišejo posebne ureditve za dostavo od vrat do vrat takšnih paketov.

Ne glede na omejitev teže pri univerzalni storitvi, ki zajema pakete in ki jo določi država članica, države članice zagotovijo, da so poštni paketi, ki jih prejmejo iz drugih držav članic in ki tehtajo do 20 kg, dostavljeni znotraj njihovega ozemlja.

| 1. | Države članice zagotovijo, da lahko uporabniki koristijo pravico do univerzalne storitve, ki vključuje stalno izvajanje poštnih storitev predpisane kakovosti na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju – ob upoštevanju posebnih
  potreb podeželskih in gorskih območij – po dostopnih cenah za vse uporabnike. |
| --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da lahko uporabniki koristijo pravico do univerzalne storitve, ki vključuje stalno izvajanje poštnih storitev predpisane kakovosti na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju – ob upoštevanju posebnih
  potreb podeželskih in gorskih območij – po dostopnih cenah za vse uporabnike.

| 2. | V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da gostota kontaktnih točk in točk dostopa upošteva potrebe uporabnikov – zlasti prebivalcev podeželskih
  in gorskih območij. |
| --- | --- |

2.

V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da gostota kontaktnih točk in točk dostopa upošteva potrebe uporabnikov – zlasti prebivalcev podeželskih
  in gorskih območij.

| 3. | Sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da je univerzalna storitev zajamčena vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden, razen v okoliščinah in zemljepisnih pogojih, ki jih državni regulativni organ določi kot izjemne, in da vključuje najmanj:






  — | en sprejem; |
| --- | --- | --- |

3.

Sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da je univerzalna storitev zajamčena vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden, razen v okoliščinah in zemljepisnih pogojih, ki jih državni regulativni organ določi kot izjemne, in da vključuje najmanj:

—

en sprejem;

| — | eno dostavo na dom ali v prostore vsake fizične ali pravne osebe, ali z odstopanjem pod pogoji, ki jih določi državni regulativni organ, eno dostavo na ustrezno mesto. |
| --- | --- |

—

eno dostavo na dom ali v prostore vsake fizične ali pravne osebe, ali z odstopanjem pod pogoji, ki jih določi državni regulativni organ, eno dostavo na ustrezno mesto.

Vsako izjemo ali odstopanje, ki jo odobri državni regulativni organ v skladu s tem odstavkom, je treba sporočiti Komisiji in vsem državnim regulativnim organom.

| 4. | Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da univerzalna storitev vključuje naslednje minimalne ugodnosti:






  — | sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih pošiljk v enem kosu do dveh kilogramov, |
| --- | --- | --- |

4.

Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da univerzalna storitev vključuje naslednje minimalne ugodnosti:

—

sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih pošiljk v enem kosu do dveh kilogramov,

| — | sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih paketov v enem kosu do 10 kilogramov, |
| --- | --- |

—

sprejem, prenos, usmerjanje in dostavo poštnih paketov v enem kosu do 10 kilogramov,

| — | storitve za priporočene in vrednostne pošiljke. |
| --- | --- |

—

storitve za priporočene in vrednostne pošiljke.

| 5. | Državni regulativni organi lahko povečajo omejitev teže poštnih paketov do katere koli teže, ki ne presega 20 kilogramov, in lahko predpišejo posebne ureditve za dostavo od vrat do vrat takšnih paketov.
  Ne glede na omejitev teže pri univerzalni storitvi, ki zajema pakete in ki jo določi država članica, države članice zagotovijo, da so poštni paketi, ki jih prejmejo iz drugih držav članic in ki tehtajo do 20 kg, dostavljeni znotraj njihovega ozemlja. |
| --- | --- |

5.

Državni regulativni organi lahko povečajo omejitev teže poštnih paketov do katere koli teže, ki ne presega 20 kilogramov, in lahko predpišejo posebne ureditve za dostavo od vrat do vrat takšnih paketov.

Ne glede na omejitev teže pri univerzalni storitvi, ki zajema pakete in ki jo določi država članica, države članice zagotovijo, da so poštni paketi, ki jih prejmejo iz drugih držav članic in ki tehtajo do 20 kg, dostavljeni znotraj njihovega ozemlja.

Predlog spremembe 5

Člen 4(2) Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice se lahko odločijo, da bodo imenovale eno ali več podjetij kot izvajalce univerzalne storitve za del ali celotno ozemlje države in za različne elemente univerzalne storitve. Ko to storijo, določijo v skladu z zakonodajo Skupnosti obveznosti in pravice, ki so jim dodeljene, in te obveznosti in pravice tudi objavijo. Zlasti države članice sprejmejo ukrepe za jamstvo, da pogoji, pod katerimi se zagotavljajo univerzalne storitve, temeljijo na načelih nepristranskosti, nediskriminatornosti, sorazmernosti in najmanjšega izkrivljanja trga in da je imenovanje izvajalcev univerzalne storitve časovno omejeno. Države članice Komisiji sporočijo ime (-na) izvajalca(-ev) univerzalne storitve. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice se lahko odločijo, da bodo imenovale eno ali več podjetij kot izvajalce univerzalne storitve za del ali celotno ozemlje države in za različne elemente univerzalne storitve. Ko to storijo, določijo v skladu z zakonodajo Skupnosti obveznosti in pravice, ki so jim dodeljene, in te obveznosti in pravice tudi objavijo. Zlasti države članice sprejmejo ukrepe za jamstvo, da pogoji, pod katerimi se zagotavljajo univerzalne storitve, temeljijo na načelih nepristranskosti, nediskriminatornosti, sorazmernosti in najmanjšega izkrivljanja trga in da je imenovanje izvajalcev univerzalne storitve časovno omejeno. Države članice Komisiji sporočijo ime (-na) izvajalca(-ev) univerzalne storitve.

| 2. | Države članice se lahko odločijo, da bodo imenovale eno ali več podjetij kot izvajalce univerzalne storitve za del ali celotno ozemlje države in za različne elemente univerzalne storitve, če je to potrebno za zagotovitev univerzalne storitve. Ko to storijo, določijo v skladu z zakonodajo Skupnosti obveznosti in pravice, ki so jim dodeljene, in te obveznosti in pravice tudi objavijo. Zlasti države članice sprejmejo ukrepe za jamstvo, da pogoji, pod katerimi se zagotavljajo univerzalne storitve, temeljijo na načelih nepristranskosti, nediskriminatornosti, sorazmernosti in najmanjšega izkrivljanja trga in da je imenovanje izvajalcev univerzalne storitve časovno omejeno. Države članice Komisiji sporočijo ime (-na) izvajalca(-ev) univerzalne storitve. |
| --- | --- |

2.

Države članice se lahko odločijo, da bodo imenovale eno ali več podjetij kot izvajalce univerzalne storitve za del ali celotno ozemlje države in za različne elemente univerzalne storitve, če je to potrebno za zagotovitev univerzalne storitve. Ko to storijo, določijo v skladu z zakonodajo Skupnosti obveznosti in pravice, ki so jim dodeljene, in te obveznosti in pravice tudi objavijo. Zlasti države članice sprejmejo ukrepe za jamstvo, da pogoji, pod katerimi se zagotavljajo univerzalne storitve, temeljijo na načelih nepristranskosti, nediskriminatornosti, sorazmernosti in najmanjšega izkrivljanja trga in da je imenovanje izvajalcev univerzalne storitve časovno omejeno. Države članice Komisiji sporočijo ime (-na) izvajalca(-ev) univerzalne storitve.

Obrazložitev

Pojasnitev, da državam članicam ni več treba imenovati izvajalca univerzalne storitve, če je bilo določeno, da bodo univerzalno storitev zagotovili tržni mehanizmi.

Predlog spremembe 6

Člen 7 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Od 1. januarja 2009 države članice ne odobrijo ali ohranijo v veljavi izključnih ali posebnih pravic za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev. Države članice lahko zagotavljanje univerzalnih storitev financirajo v skladu z enim ali več sredstvi iz odstavkov 2, 3 in 4, ali v skladu s katerim drugim sredstvom, skladnim s Pogodbo ES. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Od 1. januarja 2009 države članice ne odobrijo ali ohranijo v veljavi izključnih ali posebnih pravic za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev. Države članice lahko zagotavljanje univerzalnih storitev financirajo v skladu z enim ali več sredstvi iz odstavkov 2, 3 in 4, ali v skladu s katerim drugim sredstvom, skladnim s Pogodbo ES.

| 2. | Države članice lahko izvajanje univerzalnih storitev zagotovijo z javnim naročilom takšnih storitev v skladu z veljavnimi pravili za javna naročila. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko izvajanje univerzalnih storitev zagotovijo z javnim naročilom takšnih storitev v skladu z veljavnimi pravili za javna naročila.

| 3. | Če država članica ugotovi, da obveznosti univerzalne storitve, kakor to predvideva ta direktiva, povzročajo neto strošek in predstavljajo nepravično finančno breme za izvajalca(-e) univerzalne storitve, lahko:






  (a) | vzpostavi mehanizem za povrnitev stroškov zadevnega(–ih) podjetja(-ij) iz javnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

3.

Če država članica ugotovi, da obveznosti univerzalne storitve, kakor to predvideva ta direktiva, povzročajo neto strošek in predstavljajo nepravično finančno breme za izvajalca(-e) univerzalne storitve, lahko:

(a)

vzpostavi mehanizem za povrnitev stroškov zadevnega(–ih) podjetja(-ij) iz javnih sredstev;

| (b) | razdeli neto strošek obveznosti univerzalne storitve med izvajalce storitev in/ali uporabnike. |
| --- | --- |

(b)

razdeli neto strošek obveznosti univerzalne storitve med izvajalce storitev in/ali uporabnike.

| 4. | Če se neto strošek deli v skladu z odstavkom 3(b), lahko države članice ustanovijo kompenzacijski sklad, ki se lahko financira s pristojbinami izvajalcev storitve in/ali uporabnikov in ga upravlja organ, ki je neodvisen od upravičenca ali upravičencev. Države članice lahko odobritev dovoljenja izvajalcem storitev v skladu s členom 9(2) pogojujejo z obveznostjo finančnega prispevanja v ta sklad ali obveznostjo upoštevanja obveznosti univerzalne storitve. Na ta način se lahko financirajo samo storitve iz člena. |
| --- | --- |

4.

Če se neto strošek deli v skladu z odstavkom 3(b), lahko države članice ustanovijo kompenzacijski sklad, ki se lahko financira s pristojbinami izvajalcev storitve in/ali uporabnikov in ga upravlja organ, ki je neodvisen od upravičenca ali upravičencev. Države članice lahko odobritev dovoljenja izvajalcem storitev v skladu s členom 9(2) pogojujejo z obveznostjo finančnega prispevanja v ta sklad ali obveznostjo upoštevanja obveznosti univerzalne storitve. Na ta način se lahko financirajo samo storitve iz člena.

| 5. | Države članice zagotovijo, da se načela preglednosti, nediskriminatornosti in sorazmernosti upoštevajo pri ustanovitvi kompenzacijskega sklada in pri določitvi stopnje finančnih prispevkov iz odstavkov 3 in 4. Odločitve, ki se sprejmejo na podlagi odstavkov 3 in 4, temeljijo na objektivnih in preverljivih merilih ter se objavijo. |
| --- | --- |

5.

Države članice zagotovijo, da se načela preglednosti, nediskriminatornosti in sorazmernosti upoštevajo pri ustanovitvi kompenzacijskega sklada in pri določitvi stopnje finančnih prispevkov iz odstavkov 3 in 4. Odločitve, ki se sprejmejo na podlagi odstavkov 3 in 4, temeljijo na objektivnih in preverljivih merilih ter se objavijo.

| 1. | Od 1. januarja 2009
  31. decembra 2010 države članice ne odobrijo ali ohranijo v veljavi izključnih ali posebnih pravic za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev. Države članice lahko zagotavljanje univerzalnih storitev financirajo v skladu z enim ali več sredstvi iz odstavkov 2, 3 in 4, ali v skladu s katerim drugim sredstvom, skladnim s Pogodbo ES. |
| --- | --- |

1.

Od 1. januarja 2009
  31. decembra 2010 države članice ne odobrijo ali ohranijo v veljavi izključnih ali posebnih pravic za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev. Države članice lahko zagotavljanje univerzalnih storitev financirajo v skladu z enim ali več sredstvi iz odstavkov 2, 3 in 4, ali v skladu s katerim drugim sredstvom, skladnim s Pogodbo ES.

| 2. | Države članice lahko izvajanje univerzalnih storitev zagotovijo z javnim naročilom takšnih storitev v skladu z veljavnimi pravili za javna naročila. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko izvajanje univerzalnih storitev zagotovijo z javnim naročilom takšnih storitev v skladu z veljavnimi pravili za javna naročila.

| 3. | Če država članica ugotovi, da obveznosti univerzalne storitve, kakor to predvideva ta direktiva, povzročajo neto strošek in predstavljajo nepravično finančno breme za izvajalca(-e) univerzalne storitve, lahko:






  (a) | vzpostavi mehanizem za povrnitev stroškov zadevnega(–ih) podjetja(-ij) iz javnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

3.

Če država članica ugotovi, da obveznosti univerzalne storitve, kakor to predvideva ta direktiva, povzročajo neto strošek in predstavljajo nepravično finančno breme za izvajalca(-e) univerzalne storitve, lahko:

(a)

vzpostavi mehanizem za povrnitev stroškov zadevnega(–ih) podjetja(-ij) iz javnih sredstev;

| (b) | razdeli neto strošek obveznosti univerzalne storitve med izvajalce storitev in/ali uporabnike. |
| --- | --- |

(b)

razdeli neto strošek obveznosti univerzalne storitve med izvajalce storitev in/ali uporabnike.

| 4. | Če se neto strošek deli v skladu z odstavkom 3(b), lahko države članice ustanovijo kompenzacijski sklad, ki se lahko financira s pristojbinami izvajalcev storitve in/ali uporabnikov in ga upravlja organ, ki je neodvisen od upravičenca ali upravičencev. Države članice lahko odobritev dovoljenja izvajalcem storitev v skladu s členom 9(2) pogojujejo z obveznostjo finančnega prispevanja v ta sklad ali obveznostjo upoštevanja obveznosti univerzalne storitve. Na ta način se lahko financirajo samo storitve iz člena. |
| --- | --- |

4.

Če se neto strošek deli v skladu z odstavkom 3(b), lahko države članice ustanovijo kompenzacijski sklad, ki se lahko financira s pristojbinami izvajalcev storitve in/ali uporabnikov in ga upravlja organ, ki je neodvisen od upravičenca ali upravičencev. Države članice lahko odobritev dovoljenja izvajalcem storitev v skladu s členom 9(2) pogojujejo z obveznostjo finančnega prispevanja v ta sklad ali obveznostjo upoštevanja obveznosti univerzalne storitve. Na ta način se lahko financirajo samo storitve iz člena.

| 5. | Države članice zagotovijo, da se načela preglednosti, nediskriminatornosti in sorazmernosti upoštevajo pri ustanovitvi kompenzacijskega sklada in pri določitvi stopnje finančnih prispevkov iz odstavkov 3 in 4. Odločitve, ki se sprejmejo na podlagi odstavkov 3 in 4, temeljijo na objektivnih in preverljivih merilih ter se objavijo. |
| --- | --- |

5.

Države članice zagotovijo, da se načela preglednosti, nediskriminatornosti in sorazmernosti upoštevajo pri ustanovitvi kompenzacijskega sklada in pri določitvi stopnje finančnih prispevkov iz odstavkov 3 in 4. Odločitve, ki se sprejmejo na podlagi odstavkov 3 in 4, temeljijo na objektivnih in preverljivih merilih ter se objavijo.

| 6. | Če država članica meni, da nobena prej navedena določba ne zagotavlja trajnega financiranja neto stroškov univerzalne storitve, lahko v prehodnem obdobju za imenovanega izvajalca univerzalne storitve še naprej rezervira določene storitve. Med te storitve spadajo sprejem, usmerjanje, prenos in dostava navadnih poštnih pošiljk v notranjem in v vstopnem čezmejnem poštnem prometu, bodisi s pospešeno ali z navadno pošto, v skladu z omejitvami teže ali cene, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Omejitev teže je od 1. januarja 2009 določena na 50 gramov. Ne uporablja se, če je cena enaka ali 2,5-krat višja kot javna tarifa, ki se uporablja za poštne pošiljke v prvem težnostnem razredu najhitrejše standardne kategorije.


  Pri brezplačnih poštnih storitvah za slepe in slabovidne, se lahko dovoli izjema glede cene in teže.


  Če je potrebno za zagotavljanje univerzalne storitve, na primer zaradi posebnosti poštnih storitev v posamezni državi članici, so lahko čezmejne pošiljke še naprej rezervirane znotraj določenih omejitev teže in cene. |
| --- | --- |

6.

Omejitev teže je od 1. januarja 2009 določena na 50 gramov. Ne uporablja se, če je cena enaka ali 2,5-krat višja kot javna tarifa, ki se uporablja za poštne pošiljke v prvem težnostnem razredu najhitrejše standardne kategorije.

Pri brezplačnih poštnih storitvah za slepe in slabovidne, se lahko dovoli izjema glede cene in teže.

Če je potrebno za zagotavljanje univerzalne storitve, na primer zaradi posebnosti poštnih storitev v posamezni državi članici, so lahko čezmejne pošiljke še naprej rezervirane znotraj določenih omejitev teže in cene.

| 7. | Komisija izvaja študijo, namenjeno oceni učinkovitosti vseh načinov financiranja na osnovi najboljše prakse, ki se izvaja v državah članicah, in skladnosti univerzalne storitve s potrebami uporabnikov. Na osnovi sklepov te študije in po obširnem posvetovanju z vsemi zainteresiranimi akterji bo Komisija do 31. decembra 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila poročilo s predlogom, v katerem bo po potrebi potrjeno leto 2012 kot rok za izoblikovanje notranjega trga poštnih storitev. |
| --- | --- |

7.

Obrazložitev

Namen amandmaja je uskladitev s predlogom spremembe 2 k uvodni izjavi 17 Direktive 97/67/ES. Komisija mora pripraviti poročilo o učinkovitosti različnih alternativnih načinov financiranja. Za rezervirano področje je treba do leta 2012 ohraniti iste pogoje kot v Direktivi 97/67/ES za države članice, ki menijo, da je to potrebno.

Predlog spremembe 7

Člen 9 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Za storitve, ki so izven obsega univerzalne storitve, kakor je opredeljena v členu 3, lahko države članice uvedejo splošna dovoljenja v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Za storitve, ki so izven obsega univerzalne storitve, kakor je opredeljena v členu 3, lahko države članice uvedejo splošna dovoljenja v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev.

| 2. | Za storitve, ki so zajete v obsegu univerzalne storitve, kakor je opredeljeno v členu 3, lahko države članice uvedejo postopke za odobritev, skupaj z individualnimi licencami, v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev ter za varovanje univerzalne storitve.
  Za dodeljevanje dovoljenj:






  — | če je primerno, lahko veljajo obveznosti univerzalne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Za storitve, ki so zajete v obsegu univerzalne storitve, kakor je opredeljeno v členu 3, lahko države članice uvedejo postopke za odobritev, skupaj z individualnimi licencami, v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev ter za varovanje univerzalne storitve.

Za dodeljevanje dovoljenj:

—

če je primerno, lahko veljajo obveznosti univerzalne storitve,

| — | če je potrebno, se lahko naložijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev, |
| --- | --- |

—

če je potrebno, se lahko naložijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev,

| — | če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7. |
| --- | --- |

—

če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7.

Razen v primeru podjetij ki so bila imenovana kot izvajalec univerzalne storitve v skladu s členom 4, dovoljenja ne smejo:

| — | biti številčno omejena, |
| --- | --- |

—

biti številčno omejena,

| — | za enake zahteve pri kakovosti, razpoložljivosti in izvedbi, izvajalcu storitve nalagati obveznosti univerzalne storitve, ter hkrati obveznosti finančnega prispevka za mehanizem delitve, |
| --- | --- |

—

za enake zahteve pri kakovosti, razpoložljivosti in izvedbi, izvajalcu storitve nalagati obveznosti univerzalne storitve, ter hkrati obveznosti finančnega prispevka za mehanizem delitve,

| — | podvajati pogojev, ki veljajo za podjetja na podlagi druge, sektorsko nespecifične nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

podvajati pogojev, ki veljajo za podjetja na podlagi druge, sektorsko nespecifične nacionalne zakonodaje,

| — | nalagati tehničnih in operativnih pogojev, razen tistih, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

—

nalagati tehničnih in operativnih pogojev, razen tistih, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive.

| 1. | Za storitve, ki so izven obsega univerzalne storitve, kakor je opredeljena v členu 3, lahko države članice uvedejo splošna dovoljenja v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev. |
| --- | --- |

1.

Za storitve, ki so izven obsega univerzalne storitve, kakor je opredeljena v členu 3, lahko države članice uvedejo splošna dovoljenja v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev.

| 2. | Za storitve, ki so zajete v obsegu univerzalne storitve, kakor je opredeljeno v členu 3, lahko države članice uvedejo postopke za odobritev, skupaj z individualnimi licencami, v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev ter za varovanje univerzalne storitve.
  Za dodeljevanje dovoljenj:






  — | če je primerno, lahko veljajo obveznosti univerzalne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Za storitve, ki so zajete v obsegu univerzalne storitve, kakor je opredeljeno v členu 3, lahko države članice uvedejo postopke za odobritev, skupaj z individualnimi licencami, v obsegu, ki je potreben za zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev ter za varovanje univerzalne storitve.

Za dodeljevanje dovoljenj:

—

če je primerno, lahko veljajo obveznosti univerzalne storitve,

| — | če je potrebno, se lahko naložijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev, |
| --- | --- |

—

če je potrebno, se lahko naložijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev,

| — | če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7. |
| --- | --- |

—

če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7.

| — | se med drugim lahko postavijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev. V kolikor je to v skladu z zakonodajo Skupnosti, bi bile te zahteve lahko predvsem povezane s socialnimi in okoljskimi vidiki, |
| --- | --- |

—

se med drugim lahko postavijo zahteve glede kakovosti, dostopnosti in izvajanja teh storitev. V kolikor je to v skladu z zakonodajo Skupnosti, bi bile te zahteve lahko predvsem povezane s socialnimi in okoljskimi vidiki,

| — | če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7, |
| --- | --- |

—

če je primerno, lahko velja obveznost finančnega prispevanja k mehanizmu delitve iz člena 7,

| — | lahko velja obveznost nuditi delavcem, ki so bili pred tem odgovorni za zagotavljanje storitev, pravice, k
  i bi jih imeli, če bi prenos potekal v skladu z Direktivo 77/187/EGS. Regulativni organ bi moral zagotoviti seznam zaposlenih s podrobnostmi pravic, ki izvirajo iz njihovega delovnega razmerja. |
| --- | --- |

—

lahko velja obveznost nuditi delavcem, ki so bili pred tem odgovorni za zagotavljanje storitev, pravice, k
  i bi jih imeli, če bi prenos potekal v skladu z Direktivo 77/187/EGS. Regulativni organ bi moral zagotoviti seznam zaposlenih s podrobnostmi pravic, ki izvirajo iz njihovega delovnega razmerja.

Razen v primeru podjetij ki so bila imenovana kot izvajalec univerzalne storitve v skladu s členom 4, dovoljenja ne smejo:

| — | biti številčno omejena, |
| --- | --- |

—

biti številčno omejena,

| — | za enake zahteve pri kakovosti, razpoložljivosti in izvedbi, izvajalcu storitve nalagati obveznosti univerzalne storitve, ter hkrati obveznosti finančnega prispevka za mehanizem delitve, |
| --- | --- |

—

za enake zahteve pri kakovosti, razpoložljivosti in izvedbi, izvajalcu storitve nalagati obveznosti univerzalne storitve, ter hkrati obveznosti finančnega prispevka za mehanizem delitve,

| — | podvajati pogojev, ki veljajo za podjetja na podlagi druge, sektorsko nespecifične nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

podvajati pogojev, ki veljajo za podjetja na podlagi druge, sektorsko nespecifične nacionalne zakonodaje,

| — | nalagati tehničnih in operativnih pogojev, razen tistih, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

—

nalagati tehničnih in operativnih pogojev, razen tistih, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive.

Obrazložitev

Komisija bi morala pred koncem leta 2009 predstaviti novo študijo, ki bo jasno pokazala, na kakšen način bodo v prihodnje univerzalne storitve zagotovljene vsem uporabnikom po vsej Evropi, v mestih in na podeželju. Do tedaj bi morali ohraniti status quo in rezervirano področje.

Predlog spremembe 8

Člen 19 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, omogočijo pregledne, enostavne in poceni postopke za obravnavo pritožb uporabnikov, še zlasti v primeru izgube, kraje, poškodbe ali neizpolnjevanja standardov kakovosti storitev (vključno s postopki za določanje odgovornosti v primerih, ko je vključenih več operaterjev). | Države članice zagotovijo, da vsa podjetja, ki nudijo poštne storitve, omogočijo pregledne, enostavne in poceni postopke za obravnavo pritožb uporabnikov, še zlasti v primeru izgube, kraje, poškodbe ali neizpolnjevanja standardov kakovosti storitev (vključno s postopki za določanje odgovornosti v primerih, ko je vključenih več operaterjev). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, omogočijo pregledne, enostavne in poceni postopke za obravnavo pritožb uporabnikov, še zlasti v primeru izgube, kraje, poškodbe ali neizpolnjevanja standardov kakovosti storitev (vključno s postopki za določanje odgovornosti v primerih, ko je vključenih več operaterjev).

Države članice zagotovijo, da vsa podjetja, ki nudijo poštne storitve, omogočijo pregledne, enostavne in poceni postopke za obravnavo pritožb uporabnikov, še zlasti v primeru izgube, kraje, poškodbe ali neizpolnjevanja standardov kakovosti storitev (vključno s postopki za določanje odgovornosti v primerih, ko je vključenih več operaterjev).

Obrazložitev

Pomembno je, da se zagotovijo isti postopki za vsa podjetja, ki zagotavljajo poštne storitve, ne le za tiste, ki zagotavljajo univerzalno storitev.

Predlog spremembe 9

Člen 21 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Komisiji pomaga odbor. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Komisiji pomaga odbor.

| 1. | Komisiji pomaga odbor. Odbor sestavljajo predstavniki vsake države članice ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti držav članic. |
| --- | --- |

1.

Komisiji pomaga odbor. Odbor sestavljajo predstavniki vsake države članice ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti držav članic.

Obrazložitev

Odbor, ustanovljen s členom 21, je obveščen in spremlja razvoj ukrepov, ki so jih države članice sprejele za zagotavljanje univerzalne storitve. Pomembno je, da so del tega odbora tudi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, ker se lahko njihova stališča razlikujejo od stališč držav članic.

Predlog spremembe 10

Člen 22a Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, predložijo vse informacije, vključno s finančnimi informacijami in informacijami o nudenju univerzalne storitve, potrebne za:






  a) | nacionalne regulativne organe za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive ali odločbami, sprejetimi v skladu s to direktivo, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, predložijo vse informacije, vključno s finančnimi informacijami in informacijami o nudenju univerzalne storitve, potrebne za:

a)

nacionalne regulativne organe za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive ali odločbami, sprejetimi v skladu s to direktivo,

| b) | jasno opredeljene statistične namene. |
| --- | --- |

b)

jasno opredeljene statistične namene.

| 2. | Podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter v rokih in podrobnostih, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem njegove naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah. |
| --- | --- |

2.

Podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter v rokih in podrobnostih, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem njegove naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah.

| 1. | Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, predložijo vse
  dovolj pomembnih informacije o univerzalnih storitvah, vključno s finančnimi informacijami in informacijami o nudenju univerzalne storitve, potrebne za:






  a) | nacionalne regulativne organe za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive ali odločbami, sprejetimi v skladu s to direktivo |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da podjetja, ki nudijo poštne storitve, predložijo vse
  dovolj pomembnih informacije o univerzalnih storitvah, vključno s finančnimi informacijami in informacijami o nudenju univerzalne storitve, potrebne za:

a)

nacionalne regulativne organe za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive ali odločbami, sprejetimi v skladu s to direktivo

| b) | ali jasno opredeljene statistične namene. |
| --- | --- |

b)

ali jasno opredeljene statistične namene.

| 2. | Podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter v rokih in podrobnostih, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem njegove naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah. |
| --- | --- |

2.

Podjetja predložijo take informacije takoj na zahtevo ter v rokih in podrobnostih, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem njegove naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah.

Obrazložitev

Besedilo bi moralo biti zapisano tako, da bosta upravičenost in pomen obveznosti z vidika poštnega podjetja jasna in da se bo dolžnost obveščanja nanašala le na storitve, ki sodijo v obseg univerzalne storitve.

Predlog spremembe 11

Člen 23 Direktive 97/67/ES

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsake tri leta in prvič najpozneje do 31. decembra 2011 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive, vključno z ustreznimi podatki o razvoju v poštnem sektorju, še zlasti o gospodarskih, družbenih in zaposlitvenih vzorcih in o tehnoloških vidikih ter o kakovosti storitev. Poročilu se priloži, če je to primerno, predloge Evropskemu parlamentu in Svetu. | Vsaka tri leta in prvič najpozneje do 31. decembra 2011 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive, vključno z ustreznimi podatki o razvoju v poštnem sektorju, še zlasti o gospodarskih, družbenih in zaposlitvenih vzorcih in o tehnoloških vidikih ter o kakovosti storitev. Poročilu se priložitudi podrobno analizo sedanjih in možnih prihodnjih učinkov liberalizacije na regije, pri čemer se posebej upoštevajo posebne potrebe gorskih območij, in, če je to primerno, predloge Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsake tri leta in prvič najpozneje do 31. decembra 2011 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive, vključno z ustreznimi podatki o razvoju v poštnem sektorju, še zlasti o gospodarskih, družbenih in zaposlitvenih vzorcih in o tehnoloških vidikih ter o kakovosti storitev. Poročilu se priloži, če je to primerno, predloge Evropskemu parlamentu in Svetu.

Vsaka tri leta in prvič najpozneje do 31. decembra 2011 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive, vključno z ustreznimi podatki o razvoju v poštnem sektorju, še zlasti o gospodarskih, družbenih in zaposlitvenih vzorcih in o tehnoloških vidikih ter o kakovosti storitev. Poročilu se priložitudi podrobno analizo sedanjih in možnih prihodnjih učinkov liberalizacije na regije, pri čemer se posebej upoštevajo posebne potrebe gorskih območij, in, če je to primerno, predloge Evropskemu parlamentu in Svetu.

Obrazložitev

Pomembno je, da poročilo ne analizira le učinka direktive na nacionalni ravni, temveč tudi na regionalni.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

III.   Postopek

| Naslov | predlog spremembe Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD) |
| Pravna podlaga | člen 265, prvi odstavek |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Sveta | 22. november 2006 |
| Datum sklepa predsednika | 9. januar 2007 |
| Pristojna Komisija | komisija za ekonomsko in socialno politiko (ECOS) |
| Poročevalka | Elina Lehto, županja mesta Lohja (FIN, PES) |
| Opomba | 5. februar 2007 |
| Obravnava na seji Komisije | 30. marec 2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 30. marec 2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | mnenje sprejeto soglasno |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6. junij 2007 |
| Prejšnji mnenji Odbora | mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnjega odpiranja trgov poštnih storitev Skupnosti konkurenci (COM(2000) 319 konč., CdR 309/2000 fin (1));
  mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za razvoj poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitev (COM(95) 227 konč., CdR 422/1995 fin (2)) |

Naslov

Naslov

predlog spremembe Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD)

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265, prvi odstavek

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Sveta

Datum zaprosila Sveta

22. november 2006

Datum sklepa predsednika

Datum sklepa predsednika

9. januar 2007

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za ekonomsko in socialno politiko (ECOS)

ECOS

Poročevalka

Poročevalka

Elina Lehto, županja mesta Lohja (FIN, PES)

Opomba

Opomba

5. februar 2007

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

30. marec 2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

30. marec 2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

mnenje sprejeto soglasno

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6. junij 2007

Prejšnji mnenji Odbora

Prejšnji mnenji Odbora

mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnjega odpiranja trgov poštnih storitev Skupnosti konkurenci (COM(2000) 319 konč., CdR 309/2000 fin (1));

1

mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za razvoj poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitev (COM(95) 227 konč., CdR 422/1995 fin (2))

2

---

(1)  UL C 144, 16.5.2001, str. 20 (op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino).

1

(2)  UL C 337, 11.11.96, str. 28 (op. prev.: dokument ni preveden v slovenščino).

2

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/48

---

Mnenje Odbora regij – Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola

(2007/C 197/08)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja dejstvo, da Komisija ne namerava nadomestiti nacionalnih politik, ki so v večini držav članic že uvedene, z ukrepi Skupnosti, ali razvijati usklajene zakonodaje na področju preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola. Strinja se s Komisijo, da so nacionalne politike, ki so v večini držav članic že uvedene, v skladu s členom 152 Pogodbe ES in z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da Komisija ne namerava nadomestiti nacionalnih politik, ki so v večini držav članic že uvedene, z ukrepi Skupnosti, ali razvijati usklajene zakonodaje na področju preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola. Strinja se s Komisijo, da so nacionalne politike, ki so v večini držav članic že uvedene, v skladu s členom 152 Pogodbe ES in z načelom subsidiarnosti;

| — | poudarja, da mora biti načrt Komisije za primerjavo ukrepov, ki so jih že uvedle države članice, in za ugotavljanje najboljših praks, zlasti pa določitev področij, na katerih je po mnenju Komisije mogoče doseči nadaljnji razvoj, izveden znotraj meja ciljev in pristojnosti, ki jih Komisiji določajo Pogodbe; |
| --- | --- |

—

poudarja, da mora biti načrt Komisije za primerjavo ukrepov, ki so jih že uvedle države članice, in za ugotavljanje najboljših praks, zlasti pa določitev področij, na katerih je po mnenju Komisije mogoče doseči nadaljnji razvoj, izveden znotraj meja ciljev in pristojnosti, ki jih Komisiji določajo Pogodbe;

| — | podpira mnenje Komisije, da člen 152 Pogodbe ES na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic; |
| --- | --- |

—

podpira mnenje Komisije, da člen 152 Pogodbe ES na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic;

| — | se ne strinja s Komisijo, da je za preprečevanje in zmanjševanje vzorcev prekomernega in skrajnega uživanja alkohola potrebna skupna opredelitev izraza „popivanje“; |
| --- | --- |

—

se ne strinja s Komisijo, da je za preprečevanje in zmanjševanje vzorcev prekomernega in skrajnega uživanja alkohola potrebna skupna opredelitev izraza „popivanje“;

| — | močno dvomi v vrednost ocene razlik v uživanju alkohola glede na državo, starost in spol, ki jo predlaga Komisija. Enako velja za predlagani sistem fleksibilnih, a standardiziranih opredelitev podatkov o alkoholu, izvedbo ponovnih in primerjalnih raziskav o uživanju alkohola, ki bodo glede na različne kulturne navade v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih priznava tudi sama Komisija, verjetno dale zelo malo novih spoznanj. |
| --- | --- |

—

močno dvomi v vrednost ocene razlik v uživanju alkohola glede na državo, starost in spol, ki jo predlaga Komisija. Enako velja za predlagani sistem fleksibilnih, a standardiziranih opredelitev podatkov o alkoholu, izvedbo ponovnih in primerjalnih raziskav o uživanju alkohola, ki bodo glede na različne kulturne navade v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih priznava tudi sama Komisija, verjetno dale zelo malo novih spoznanj.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola

COM(2006) 625 konč.

ODBOR REGIJ

v zvezi s sporočilom Komisije

| 1. | poudarja, da je tveganje za zdravje zaradi škodljivega in nevarnega uživanja alkohola že dolgo predmet družbenih in političnih razprav. Na podlagi tega je razumljivo, da se Komisija ukvarja s tem vprašanjem, pri čemer se zlasti osredotoča na preprečevanje in zmanjševanje prekomernega in skrajnega uživanja alkohola kot tudi uživanja alkohola mladoletnih oseb ter na prometne nesreče zaradi uživanja alkohola in fetalni alkoholni sindrom; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je tveganje za zdravje zaradi škodljivega in nevarnega uživanja alkohola že dolgo predmet družbenih in političnih razprav. Na podlagi tega je razumljivo, da se Komisija ukvarja s tem vprašanjem, pri čemer se zlasti osredotoča na preprečevanje in zmanjševanje prekomernega in skrajnega uživanja alkohola kot tudi uživanja alkohola mladoletnih oseb ter na prometne nesreče zaradi uživanja alkohola in fetalni alkoholni sindrom;

| 2. | meni, da je zaradi različnih kulturnih navad v zvezi z uživanjem alkohola v državah članicah pomembno, da sporočilo ne obravnava samega uživanja alkohola, temveč njegovo zlorabo in škodljive posledice le-te; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zaradi različnih kulturnih navad v zvezi z uživanjem alkohola v državah članicah pomembno, da sporočilo ne obravnava samega uživanja alkohola, temveč njegovo zlorabo in škodljive posledice le-te;

| 3. | pozdravlja tudi dejstvo, da Komisija ne namerava nadomestiti nacionalnih politik, ki so v večini držav članic že uvedene, z ukrepi Skupnosti, ali razvijati usklajene zakonodaje na področju preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola. Strinja se s Komisijo, da so nacionalne politike, ki so v večini držav članic že uvedene, v skladu s členom 152 Pogodbe ES in z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja tudi dejstvo, da Komisija ne namerava nadomestiti nacionalnih politik, ki so v večini držav članic že uvedene, z ukrepi Skupnosti, ali razvijati usklajene zakonodaje na področju preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola. Strinja se s Komisijo, da so nacionalne politike, ki so v večini držav članic že uvedene, v skladu s členom 152 Pogodbe ES in z načelom subsidiarnosti;

| 4. | v zvezi s tem poudarja, da mora biti načrt Komisije za primerjavo ukrepov, ki so jih že uvedle države članice, in za ugotavljanje najboljših praks, zlasti pa določitev področij, na katerih je po mnenju Komisije mogoče doseči nadaljnji razvoj, izveden znotraj meja ciljev in pristojnosti, ki jih Komisiji določajo Pogodbe; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poudarja, da mora biti načrt Komisije za primerjavo ukrepov, ki so jih že uvedle države članice, in za ugotavljanje najboljših praks, zlasti pa določitev področij, na katerih je po mnenju Komisije mogoče doseči nadaljnji razvoj, izveden znotraj meja ciljev in pristojnosti, ki jih Komisiji določajo Pogodbe;

| 5. | ceni, da je Komisija pri obravnavi ukrepov, ki podpirajo in dopolnjujejo nacionalne politike držav članic, izrecno upoštevala velike razlike v vzorcih in kulturah pitja po EU. |
| --- | --- |

5.

ceni, da je Komisija pri obravnavi ukrepov, ki podpirajo in dopolnjujejo nacionalne politike držav članic, izrecno upoštevala velike razlike v vzorcih in kulturah pitja po EU.

v zvezi s pristojnostjo za ukrepanje

| 6. | podpira mnenje Komisije, da člen 152 Pogodbe ES na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic; |
| --- | --- |

6.

podpira mnenje Komisije, da člen 152 Pogodbe ES na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic;

| 7. | se strinja s Komisijo, da ima veliko držav članic obsežne politike za obravnavanje negativnih učinkov škodljivega in nevarnega uživanja alkohola in da je večina držav članic že sprejela ukrepe za zmanjšanje škode zaradi uživanja alkohola; |
| --- | --- |

7.

se strinja s Komisijo, da ima veliko držav članic obsežne politike za obravnavanje negativnih učinkov škodljivega in nevarnega uživanja alkohola in da je večina držav članic že sprejela ukrepe za zmanjšanje škode zaradi uživanja alkohola;

| 8. | pozdravlja strategijo Komisije za podporo držav članic pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola, vendar se z vidika subsidiarnosti pa tudi zaradi različnih kulturnih navad v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih je Komisija priznala v sporočilu, ne strinja, da bi morebitni podobni problemi v državah članicah sami po sebi zahtevali rešitev na ravni EU. |
| --- | --- |

8.

pozdravlja strategijo Komisije za podporo držav članic pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola, vendar se z vidika subsidiarnosti pa tudi zaradi različnih kulturnih navad v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih je Komisija priznala v sporočilu, ne strinja, da bi morebitni podobni problemi v državah članicah sami po sebi zahtevali rešitev na ravni EU.

v zvezi z razlogi za ukrepanje

| 9. | se strinja s Komisijo, da škodljivo in nevarno uživanje alkohola močno vpliva na javno zdravje in povzroča tudi stroške v zvezi z zdravstvenim varstvom, zdravstvenim zavarovanjem, kazenskim pregonom, javnim redom in delovnimi mesti ter tako negativno vpliva na gospodarski razvoj in družbo kot celoto. Pri tem so zlasti ogroženi mladi. Ob upoštevanju tega so politike, usmerjene v preprečevanje in obravnavanje škodljivega uživanja alkohola, povsem smiselne; |
| --- | --- |

9.

se strinja s Komisijo, da škodljivo in nevarno uživanje alkohola močno vpliva na javno zdravje in povzroča tudi stroške v zvezi z zdravstvenim varstvom, zdravstvenim zavarovanjem, kazenskim pregonom, javnim redom in delovnimi mesti ter tako negativno vpliva na gospodarski razvoj in družbo kot celoto. Pri tem so zlasti ogroženi mladi. Ob upoštevanju tega so politike, usmerjene v preprečevanje in obravnavanje škodljivega uživanja alkohola, povsem smiselne;

v zvezi s prednostnimi temami in najboljšimi praksami

| 10. | se strinja s Komisijo, da ima škodljivo uživanje alkohola zlasti med mladimi negativen vpliv ne le na zdravstveno in socialno blagostanje, temveč tudi na doseženo izobrazbo ter vključevanje v družbeno in demokratično življenje skupnosti, ki ji pripadajo; poleg tega v številnih državah članicah opaža krepitev trenda popivanja med mladoletniki. Glede na to je posebej pomembno, da se v državah članicah razpravlja tudi o javnem redu, ki bi preprečeval pitje alkohola med mladoletniki in škodljive vzorce pitja med mladimi, pri tem pa morajo države članice zelo skrbno preučiti in pripraviti zakonodajne ukrepe, da se zaradi represivnega značaja ukrepov ne oteži dostopa do zadevnih oseb; |
| --- | --- |

10.

se strinja s Komisijo, da ima škodljivo uživanje alkohola zlasti med mladimi negativen vpliv ne le na zdravstveno in socialno blagostanje, temveč tudi na doseženo izobrazbo ter vključevanje v družbeno in demokratično življenje skupnosti, ki ji pripadajo; poleg tega v številnih državah članicah opaža krepitev trenda popivanja med mladoletniki. Glede na to je posebej pomembno, da se v državah članicah razpravlja tudi o javnem redu, ki bi preprečeval pitje alkohola med mladoletniki in škodljive vzorce pitja med mladimi, pri tem pa morajo države članice zelo skrbno preučiti in pripraviti zakonodajne ukrepe, da se zaradi represivnega značaja ukrepov ne oteži dostopa do zadevnih oseb;

| 11. | se strinja s Komisijo, da bi učinkovito izvrševanje nacionalnih in regionalnih ukrepov proti vožnji pod vplivom alkohola lahko znatno zmanjšalo število smrtnih žrtev v prometu, poškodb in invalidnosti; |
| --- | --- |

11.

se strinja s Komisijo, da bi učinkovito izvrševanje nacionalnih in regionalnih ukrepov proti vožnji pod vplivom alkohola lahko znatno zmanjšalo število smrtnih žrtev v prometu, poškodb in invalidnosti;

| 12. | podpira namen Komisije, da z razvojem skupne baze strokovno utemeljenih spoznanj na ravni EU, za kar se zavzema v sporočilu, poskusi oceniti posledice zmernega uživanja alkohola ter določiti skupno opredelitev izraza „škodljivega in nevarnega uživanja alkohola“; |
| --- | --- |

12.

podpira namen Komisije, da z razvojem skupne baze strokovno utemeljenih spoznanj na ravni EU, za kar se zavzema v sporočilu, poskusi oceniti posledice zmernega uživanja alkohola ter določiti skupno opredelitev izraza „škodljivega in nevarnega uživanja alkohola“;

| 13. | OR se ne strinja s Komisijo, da je za preprečevanje in zmanjševanje vzorcev prekomernega in skrajnega uživanja alkohola potrebna skupna opredelitev izraza „popivanje“; |
| --- | --- |

13.

OR se ne strinja s Komisijo, da je za preprečevanje in zmanjševanje vzorcev prekomernega in skrajnega uživanja alkohola potrebna skupna opredelitev izraza „popivanje“;

| 14. | pozdravlja nameravane raziskave za oceno stroškov in koristi političnih opcij, kar lahko prispeva k oceni uspeha različnih kampanj za preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja nameravane raziskave za oceno stroškov in koristi političnih opcij, kar lahko prispeva k oceni uspeha različnih kampanj za preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola;

| 15. | močno dvomi v vrednost ocene razlik v uživanju alkohola glede na državo, starost in spol, ki jo predlaga Komisija. Enako velja za predlagani sistem fleksibilnih, a standardiziranih opredelitev podatkov o alkoholu, izvedbo ponovnih in primerjalnih raziskav o uživanju alkohola, ki bodo glede na različne kulturne navade v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih priznava tudi sama Komisija, verjetno dale zelo malo novih spoznanj. |
| --- | --- |

15.

močno dvomi v vrednost ocene razlik v uživanju alkohola glede na državo, starost in spol, ki jo predlaga Komisija. Enako velja za predlagani sistem fleksibilnih, a standardiziranih opredelitev podatkov o alkoholu, izvedbo ponovnih in primerjalnih raziskav o uživanju alkohola, ki bodo glede na različne kulturne navade v zvezi z uživanjem alkohola, ki jih priznava tudi sama Komisija, verjetno dale zelo malo novih spoznanj.

| 16. | vendar ob tem izrecno poudarja, da izvedba strategije EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola ne sme finančno obremenjevati regionalnih in lokalnih organov oblasti; |
| --- | --- |

16.

vendar ob tem izrecno poudarja, da izvedba strategije EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola ne sme finančno obremenjevati regionalnih in lokalnih organov oblasti;

v zvezi z ravnmi ukrepov

| 17. | ob upoštevanju polne pristojnosti držav članic, ki jo Komisija izrecno priznava, pozdravlja pristop Komisije, da na treh različnih ravneh uvaja in podpira ukrepe proti negativnim učinkom škodljivega in nevarnega uživanja alkohola; |
| --- | --- |

17.

ob upoštevanju polne pristojnosti držav članic, ki jo Komisija izrecno priznava, pozdravlja pristop Komisije, da na treh različnih ravneh uvaja in podpira ukrepe proti negativnim učinkom škodljivega in nevarnega uživanja alkohola;

| 18. | načeloma pozdravlja podpiranje razvoja strategij za omejevanje uživanja alkohola pri mladoletnikih zlasti v sodelovanju z državami članicami in v zvezi s tem priporoča, da forum o alkoholu in zdravju, ki ga namerava ustanoviti Komisija, nastane kot del platforme EU za ukrepe v zvezi s prehrano, telesno aktivnostjo in zdravjem, da se zagotovi usklajenost ukrepov ter hkrati izpolni večkrat izražena zahteva Komisije po zmanjševanju birokracije in števila uradnih organov. Delo v zvezi z alkoholom in zdravjem na ravni EU se mora osredotočiti na izmenjavo ustreznih spoznanj in dobrih praks, pri tem pa izhajati iz ukrepov, ki so že bili sprejeti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

18.

načeloma pozdravlja podpiranje razvoja strategij za omejevanje uživanja alkohola pri mladoletnikih zlasti v sodelovanju z državami članicami in v zvezi s tem priporoča, da forum o alkoholu in zdravju, ki ga namerava ustanoviti Komisija, nastane kot del platforme EU za ukrepe v zvezi s prehrano, telesno aktivnostjo in zdravjem, da se zagotovi usklajenost ukrepov ter hkrati izpolni večkrat izražena zahteva Komisije po zmanjševanju birokracije in števila uradnih organov. Delo v zvezi z alkoholom in zdravjem na ravni EU se mora osredotočiti na izmenjavo ustreznih spoznanj in dobrih praks, pri tem pa izhajati iz ukrepov, ki so že bili sprejeti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 19. | pozdravlja pristop Komisije, da se v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave preveri, kako lahko raziskave na evropski ravni koristijo strategiji EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pristop Komisije, da se v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave preveri, kako lahko raziskave na evropski ravni koristijo strategiji EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola;

| 20. | je posebej zadovoljen, da Komisija v sporočilu obravnava in upošteva ukrepe in rešitve držav članic za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola. V zvezi s tem se strinja s Komisijo, da posebni ukrepi, ki so jih države članice uvedle za zmanjšanje škode zaradi uživanja alkohola, temeljijo na njihovih posebnih kulturnih okoljih; |
| --- | --- |

20.

je posebej zadovoljen, da Komisija v sporočilu obravnava in upošteva ukrepe in rešitve držav članic za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola. V zvezi s tem se strinja s Komisijo, da posebni ukrepi, ki so jih države članice uvedle za zmanjšanje škode zaradi uživanja alkohola, temeljijo na njihovih posebnih kulturnih okoljih;

| 21. | se zlasti strinja s Komisijo, da so nacionalne strategije učinkovitejše, če so podprte z dejavnostmi na lokalni ravni in ravni skupnosti. V zvezi s tem pozdravlja vključevanje regionalnih in lokalnih nosilcev političnih odločitev v okvir delovanja EU v skladu s členom 152 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

21.

se zlasti strinja s Komisijo, da so nacionalne strategije učinkovitejše, če so podprte z dejavnostmi na lokalni ravni in ravni skupnosti. V zvezi s tem pozdravlja vključevanje regionalnih in lokalnih nosilcev političnih odločitev v okvir delovanja EU v skladu s členom 152 Pogodbe ES;

| 22. | se strinja s Komisijo, da bi lahko lokalne skupnosti prispevale k strategijam preprečevanja in spodbujanja za zaščito državljanov pred škodo zaradi uživanja alkohola, vendar opozarja, da to marsikje že obstaja in zato pozdravlja strategijo Komisije za podporo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

22.

se strinja s Komisijo, da bi lahko lokalne skupnosti prispevale k strategijam preprečevanja in spodbujanja za zaščito državljanov pred škodo zaradi uživanja alkohola, vendar opozarja, da to marsikje že obstaja in zato pozdravlja strategijo Komisije za podporo lokalnih in regionalnih oblasti;

| 23. | glede usklajevanja ukrepov na ravni EU opozarja na člen 152 Pogodbe ES, ki na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic. Prizadevanje Komisije za izboljšanje skladnosti med politikami ne sme pripeljati do neupoštevanja te jasne razdelitve pristojnosti; zato nasprotuje uvedbi enotnih opozorilnih oznak, ki jih Komisija v mnenju ne izključuje, izrecno pa podpira pristope samoregulacije v oglaševanju. |
| --- | --- |

23.

glede usklajevanja ukrepov na ravni EU opozarja na člen 152 Pogodbe ES, ki na področju zdravstvene politike določa jasno razdelitev nalog med Evropsko unijo in državami članicami, pri čemer je področje dejavnosti Unije vsebinsko omejeno na dopolnjevanje politik držav članic. Prizadevanje Komisije za izboljšanje skladnosti med politikami ne sme pripeljati do neupoštevanja te jasne razdelitve pristojnosti; zato nasprotuje uvedbi enotnih opozorilnih oznak, ki jih Komisija v mnenju ne izključuje, izrecno pa podpira pristope samoregulacije v oglaševanju.

v zvezi s sklepnimi ugotovitvami

| 24. | se strinja s Komisijo, da mora njen glavni prispevek k strategiji o alkoholu temeljiti na pristopu dopolnjevanja nacionalnih politik in strategij na tem področju. To med drugim zahteva tudi člen 152 Pogodbe ES. Pozdravlja namen Komisije, da zaradi jasne razdelitve pristojnosti med EU in državami članicami ne bo predložila novih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

24.

se strinja s Komisijo, da mora njen glavni prispevek k strategiji o alkoholu temeljiti na pristopu dopolnjevanja nacionalnih politik in strategij na tem področju. To med drugim zahteva tudi člen 152 Pogodbe ES. Pozdravlja namen Komisije, da zaradi jasne razdelitve pristojnosti med EU in državami članicami ne bo predložila novih zakonodajnih predlogov;

| 25. | je poleg tega zadovoljen, da Komisija pri izvedbi strategije izrecno poudarja načela subsidiarnosti in boljše pravne ureditve. |
| --- | --- |

25.

je poleg tega zadovoljen, da Komisija pri izvedbi strategije izrecno poudarja načela subsidiarnosti in boljše pravne ureditve.

V Bruslju, 6. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 625 konč. |
| Pravna podlaga | člen 265(1) Pogodbe ES |
| Vrsta postopka po poslovniku | – |
| Datum zaprosila Komisije | 24.10.2006 |
| Sklep predsedstva | 25.4.2006 |
| Pristojna Komisija | komisija za trajnostni razvoj (DEVE) |
| Poročevalec | Volker Hoff, minister za zvezne in evropske zadeve zvezne dežele Hessen (DE/EPP) |
| Opomba | 22.12.2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 6.3.2007 |
| Datum sprejetja mnenja komisije | 6.3.2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | mnenje sprejeto z večino glasov |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6.6.2007 |
| Prejšnja mnenja Odbora regij | – |

Naslov

Naslov

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 625 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) Pogodbe ES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

–

Datum zaprosila Komisije

Datum zaprosila Komisije

24.10.2006

Sklep predsedstva

Sklep predsedstva

25.4.2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za trajnostni razvoj (DEVE)

Poročevalec

Poročevalec

Volker Hoff, minister za zvezne in evropske zadeve zvezne dežele Hessen (DE/EPP)

Opomba

Opomba

22.12.2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

6.3.2007

Datum sprejetja mnenja komisije

Datum sprejetja mnenja komisije

6.3.2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

mnenje sprejeto z večino glasov

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6.6.2007

Prejšnja mnenja Odbora regij

Prejšnja mnenja Odbora regij

–

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/52

---

Osnutek mnenja Odbora regij – Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki

(2007/C 197/09)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je demokratično upravljanje temelj za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in mora vključevati širok pristop ter da je boljše upravljanje ključnega pomena za uspešno razvojno politiko. Ključni element dobrega upravljanja je priznanje dejstva, da so najboljše odločitve sprejete na ravni, ki je državljanom najbližje; |
| --- | --- |

—

meni, da je demokratično upravljanje temelj za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in mora vključevati širok pristop ter da je boljše upravljanje ključnega pomena za uspešno razvojno politiko. Ključni element dobrega upravljanja je priznanje dejstva, da so najboljše odločitve sprejete na ravni, ki je državljanom najbližje;

| — | meni, da poudarjanje „bistvene vloge, ki jo lahko imajo lokalni organi pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“, ne zadostuje; izvajanje upravljanja zahteva – na vseh ravneh oblasti v državi – način vladanja, ki temelji na načelih preglednosti in sodelovanja javnosti ter spoštuje načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

meni, da poudarjanje „bistvene vloge, ki jo lahko imajo lokalni organi pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“, ne zadostuje; izvajanje upravljanja zahteva – na vseh ravneh oblasti v državi – način vladanja, ki temelji na načelih preglednosti in sodelovanja javnosti ter spoštuje načelo subsidiarnosti;

| — | meni, da je ključnega pomena, da v teh okoliščinah, predvsem glede držav, ki mejijo na Sredozemlje (od katerih jih je poleg tega veliko vključenih v strategijo za Afriko), opozori na priporočila, navedena v mnenju Odbora z dne 13. oktobra 2005 ob 10. obletnici Evro-mediteranskega partnerstva in poudarjena v sklepih seminarja iz Valencie z dne 10. aprila 2007, za uvedbo evro-mediteranskega foruma lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

—

meni, da je ključnega pomena, da v teh okoliščinah, predvsem glede držav, ki mejijo na Sredozemlje (od katerih jih je poleg tega veliko vključenih v strategijo za Afriko), opozori na priporočila, navedena v mnenju Odbora z dne 13. oktobra 2005 ob 10. obletnici Evro-mediteranskega partnerstva in poudarjena v sklepih seminarja iz Valencie z dne 10. aprila 2007, za uvedbo evro-mediteranskega foruma lokalnih skupnosti;

| — | usmerja pozornost na finančno podporo, ki jo zasluži upravljanje na lokalni ravni: največ 15 % sredstev, ki jih uredba o 10. evropskem razvojnem skladu namenja za podporo civilni družbi, tehničnemu sodelovanju in upravljanju, če ta podpora ni uporabljena na težiščnih področjih, po mnenju Odbora očitno ne zadostuje. Ta sredstva bi morali povišati na 25 %, da bi pokrili obe razsežnosti, nacionalno in lokalno; |
| --- | --- |

—

usmerja pozornost na finančno podporo, ki jo zasluži upravljanje na lokalni ravni: največ 15 % sredstev, ki jih uredba o 10. evropskem razvojnem skladu namenja za podporo civilni družbi, tehničnemu sodelovanju in upravljanju, če ta podpora ni uporabljena na težiščnih področjih, po mnenju Odbora očitno ne zadostuje. Ta sredstva bi morali povišati na 25 %, da bi pokrili obe razsežnosti, nacionalno in lokalno;

| — | poziva Evropsko komisijo, da v skladu s cilji njunega sporazuma o sodelovanju za razvoj in uveljavitev decentraliziranega sodelovanja nudi tehnično in finančno pomoč in z Odborom sodeluje pri vzpostavitvi borze decentraliziranega sodelovanja, ki bi omogočala lažje in boljše usklajevanje razvijanja ukrepov decentraliziranega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi EU ter podobnimi oblastmi v državah v razvoju. |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, da v skladu s cilji njunega sporazuma o sodelovanju za razvoj in uveljavitev decentraliziranega sodelovanja nudi tehnično in finančno pomoč in z Odborom sodeluje pri vzpostavitvi borze decentraliziranega sodelovanja, ki bi omogočala lažje in boljše usklajevanje razvijanja ukrepov decentraliziranega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi EU ter podobnimi oblastmi v državah v razvoju.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki – Usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti

COM(2006) 421 konč. – SEC(2006) 1020, SEC(2006) 1021, SEC(2006) 1022

ODBOR REGIJ

| 1. | se strinja z več glavnimi točkami sporočila Komisije, v skladu s katerimi:






  a) | je demokratično upravljanje temelj za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in mora vključevati širok pristop ter ne sme biti omejeno na boj proti korupciji, temveč mora izvirati iz interakcije med različnimi elementi, katerih dobro delovanje določa življenje in napredek neke države v dobro vseh; |
| --- | --- | --- |

1.

se strinja z več glavnimi točkami sporočila Komisije, v skladu s katerimi:

a)

je demokratično upravljanje temelj za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in mora vključevati širok pristop ter ne sme biti omejeno na boj proti korupciji, temveč mora izvirati iz interakcije med različnimi elementi, katerih dobro delovanje določa življenje in napredek neke države v dobro vseh;

| b) | proces prevzemanja odgovornosti in politični dialog morata imeti prednost pred pogoji, postavljenimi od zunaj, ki lahko negativno vplivajo na prebivalstvo; |
| --- | --- |

b)

proces prevzemanja odgovornosti in politični dialog morata imeti prednost pred pogoji, postavljenimi od zunaj, ki lahko negativno vplivajo na prebivalstvo;

| c) | v duhu Pariške deklaracije z dne 2. marca 2005 je treba vsem evropskim donatorjem zagotoviti skupne referenčne točke za izvajanje načela upravljanja v okviru svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

c)

v duhu Pariške deklaracije z dne 2. marca 2005 je treba vsem evropskim donatorjem zagotoviti skupne referenčne točke za izvajanje načela upravljanja v okviru svojih dejavnosti;

| 2. | ponovno poudarja načelo, ki ga je izrazil v priporočilih v mnenju na lastno pobudo o vlogi decentraliziranega sodelovanja v reformi razvojne politike (CdR 224/2005), da je boljše upravljanje ključnega pomena za uspešno razvojno politiko ter da je ključni element tega upravljanja priznanje dejstva, da so najboljše odločitve sprejete na ravni, ki je državljanom najbližje; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja načelo, ki ga je izrazil v priporočilih v mnenju na lastno pobudo o vlogi decentraliziranega sodelovanja v reformi razvojne politike (CdR 224/2005), da je boljše upravljanje ključnega pomena za uspešno razvojno politiko ter da je ključni element tega upravljanja priznanje dejstva, da so najboljše odločitve sprejete na ravni, ki je državljanom najbližje;

| 3. | zato meni, da se je treba za učinkovito izvajanje demokratičnega upravljanja izogniti temu, da se načela, ki jih navaja Komisija, omejijo na nacionalno in medvladno raven, temveč je treba vprašanja decentralizacije in demokracije obravnavati na lokalni ravni; priporoča torej, da se pojem interakcije ne obravnava le kot dinamika med različnimi sektorji življenja na nacionalni ravni, temveč da se skuša doseči dobra povezava med nacionalno in lokalno razsežnostjo vlade; |
| --- | --- |

3.

zato meni, da se je treba za učinkovito izvajanje demokratičnega upravljanja izogniti temu, da se načela, ki jih navaja Komisija, omejijo na nacionalno in medvladno raven, temveč je treba vprašanja decentralizacije in demokracije obravnavati na lokalni ravni; priporoča torej, da se pojem interakcije ne obravnava le kot dinamika med različnimi sektorji življenja na nacionalni ravni, temveč da se skuša doseči dobra povezava med nacionalno in lokalno razsežnostjo vlade;

| 4. | meni, da poudarjanje „bistvene vloge, ki jo lahko imajo lokalni organi pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“, ne zadostuje; izvajanje upravljanja zahteva – na vseh ravneh oblasti v državi – način vladanja, ki temelji na načelih preglednosti in sodelovanja javnosti ter spoštuje načelo subsidiarnosti; zato je treba sporočilo Komisije izvajati na podlagi naslednjih načel:






  a) | upravljanje mora temeljiti na vzpostavitvi odgovornih in sposobnih lokalnih oblasti, ki bodo lahko v očeh državljanov predstavljale napredek demokratične decentralizacije, ki spoštuje njihove pravice in izpolnjuje njihove potrebe; |
| --- | --- | --- |

4.

meni, da poudarjanje „bistvene vloge, ki jo lahko imajo lokalni organi pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“, ne zadostuje; izvajanje upravljanja zahteva – na vseh ravneh oblasti v državi – način vladanja, ki temelji na načelih preglednosti in sodelovanja javnosti ter spoštuje načelo subsidiarnosti; zato je treba sporočilo Komisije izvajati na podlagi naslednjih načel:

a)

upravljanje mora temeljiti na vzpostavitvi odgovornih in sposobnih lokalnih oblasti, ki bodo lahko v očeh državljanov predstavljale napredek demokratične decentralizacije, ki spoštuje njihove pravice in izpolnjuje njihove potrebe;

| b) | vse politike in programi sodelovanja EU – tako Komisije kot držav članic – morajo ustrezno upoštevati potrebo, da se lokalnim oblastem v državah v razvoju in v prehodu nameni dovolj sredstev za izpolnjevanje njihovih odgovornosti, lokalnim skupnostim EU pa sredstva, da bodo lahko te države podpirale s svojimi izkušnjami in znanjem; |
| --- | --- |

b)

vse politike in programi sodelovanja EU – tako Komisije kot držav članic – morajo ustrezno upoštevati potrebo, da se lokalnim oblastem v državah v razvoju in v prehodu nameni dovolj sredstev za izpolnjevanje njihovih odgovornosti, lokalnim skupnostim EU pa sredstva, da bodo lahko te države podpirale s svojimi izkušnjami in znanjem;

| c) | napredek lokalnega upravljanja in morebitne ovire je treba redno ocenjevati na državni ravni. Dobljena spoznanja je treba zbirati v regionalnih opazovalnih centrih, ki bi morali biti zasnovani kot kontaktni uradi za izmenjave med lokalnimi izvoljenimi predstavniki različnih držav in za širjenje dobrih praks. Ti opazovalni centri bi – kot na primer opazovalni center za decentralizirano sodelovanje EU-Latinska Amerika v Barceloni – nadzorovali tudi odnose med lokalnimi skupnostmi zadevne regije in lokalnimi skupnostmi Evropske unije ali tudi drugih regij; zato bi morala danes biti prednostna naloga ustanovitev drugega opazovalnega centra za odnose z afriškimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

c)

napredek lokalnega upravljanja in morebitne ovire je treba redno ocenjevati na državni ravni. Dobljena spoznanja je treba zbirati v regionalnih opazovalnih centrih, ki bi morali biti zasnovani kot kontaktni uradi za izmenjave med lokalnimi izvoljenimi predstavniki različnih držav in za širjenje dobrih praks. Ti opazovalni centri bi – kot na primer opazovalni center za decentralizirano sodelovanje EU-Latinska Amerika v Barceloni – nadzorovali tudi odnose med lokalnimi skupnostmi zadevne regije in lokalnimi skupnostmi Evropske unije ali tudi drugih regij; zato bi morala danes biti prednostna naloga ustanovitev drugega opazovalnega centra za odnose z afriškimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi;

| d) | na splošno bi moral biti proces decentralizacije v državah v razvoju deležen posebne pozornosti pri pripravi vsakega nacionalnega strateškega dokumenta; |
| --- | --- |

d)

na splošno bi moral biti proces decentralizacije v državah v razvoju deležen posebne pozornosti pri pripravi vsakega nacionalnega strateškega dokumenta;

| 5. | priporoča pripravljenost na določene težave, do katerih bi lahko prišlo pri izvajanju načela prevzemanja odgovornosti – na katerem temelji razvojna strategija EU glede odnosov z vladami držav prejemnic – v primerih, ko je treba upoštevati poddržavno raven oblasti. |
| --- | --- |

5.

priporoča pripravljenost na določene težave, do katerih bi lahko prišlo pri izvajanju načela prevzemanja odgovornosti – na katerem temelji razvojna strategija EU glede odnosov z vladami držav prejemnic – v primerih, ko je treba upoštevati poddržavno raven oblasti.

V zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi v državah v razvoju, predvsem v državah AKP in drugih afriških državah

Države AKP

ODBOR REGIJ

| 6. | najprej priporoča, da se poskrbi za to, da bo novi člen 4 revidiranega Sporazuma iz Cotonouja dobil polno veljavo in da se za dokončno oblikovanje programov pomoči EU, pripravljenih na osnovi pogajanj z vlado posamezne države, organizira učinkovito posvetovanje z decentraliziranimi lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

6.

najprej priporoča, da se poskrbi za to, da bo novi člen 4 revidiranega Sporazuma iz Cotonouja dobil polno veljavo in da se za dokončno oblikovanje programov pomoči EU, pripravljenih na osnovi pogajanj z vlado posamezne države, organizira učinkovito posvetovanje z decentraliziranimi lokalnimi oblastmi;

| 7. | meni, da morajo združenja lokalnih izvoljenih predstavnikov posamezne države nujno imeti na voljo informacije o postopkih izvajanja in učinku teh posvetovanj; |
| --- | --- |

7.

meni, da morajo združenja lokalnih izvoljenih predstavnikov posamezne države nujno imeti na voljo informacije o postopkih izvajanja in učinku teh posvetovanj;

| 8. | v skladu s tem pozdravlja širjenje smernic pri delegacijah Komisije, kar je v skladu s priporočilom v mnenju CdR 224/2005, da se poveča ozaveščenost teh delegacij o lokalni razsežnosti ukrepanja Evropske unije, zlasti na področju upravljanja, vendar obžaluje, da ga z vsebino teh dokumentov niso seznanili; |
| --- | --- |

8.

v skladu s tem pozdravlja širjenje smernic pri delegacijah Komisije, kar je v skladu s priporočilom v mnenju CdR 224/2005, da se poveča ozaveščenost teh delegacij o lokalni razsežnosti ukrepanja Evropske unije, zlasti na področju upravljanja, vendar obžaluje, da ga z vsebino teh dokumentov niso seznanili;

| 9. | meni, da je treba ponovno proučiti strukturo „profila upravljanja“, saj njegova zasnova v zelo majhni meri upošteva načelo prevzemanja odgovornosti in ne prinaša skoraj nobenega večjega napredka na področju spodbujanja demokratičnega upravljanja na lokalni ravni: ne samo, da je lokalna raven daleč od tega, da bi tvorila celovito razsežnost, temveč je razdrobljena med devet rubrik (1); nasprotno pa bi si decentralizirana razsežnost v mnogih rubrikah (npr. pravna država ali gospodarsko upravljanje) zaslužila, da bi jo obravnavali v okviru takšne samostojne rubrike o demokratičnem upravljanju; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba ponovno proučiti strukturo „profila upravljanja“, saj njegova zasnova v zelo majhni meri upošteva načelo prevzemanja odgovornosti in ne prinaša skoraj nobenega večjega napredka na področju spodbujanja demokratičnega upravljanja na lokalni ravni: ne samo, da je lokalna raven daleč od tega, da bi tvorila celovito razsežnost, temveč je razdrobljena med devet rubrik (1); nasprotno pa bi si decentralizirana razsežnost v mnogih rubrikah (npr. pravna država ali gospodarsko upravljanje) zaslužila, da bi jo obravnavali v okviru takšne samostojne rubrike o demokratičnem upravljanju;

| 10. | kljub vsemu priporoča, naj se „pomoč za upravljanje“, finančna rezerva, namenjena za „realne spremembe in odločilen napredek glede demokratičnega upravljanja“, v veliki meri uporablja za spodbujanje povezovanja med nacionalno in lokalno ravnijo oblasti, ob spoštovanju načel enakosti, preglednosti in sodelovanja javnosti, ter da je ne bi smeli dodeljevati vladam, ki lokalnim oblastem morda ne bi posredovale sredstev v skladu s pristojnostmi, ki so jim jih podelile; |
| --- | --- |

10.

kljub vsemu priporoča, naj se „pomoč za upravljanje“, finančna rezerva, namenjena za „realne spremembe in odločilen napredek glede demokratičnega upravljanja“, v veliki meri uporablja za spodbujanje povezovanja med nacionalno in lokalno ravnijo oblasti, ob spoštovanju načel enakosti, preglednosti in sodelovanja javnosti, ter da je ne bi smeli dodeljevati vladam, ki lokalnim oblastem morda ne bi posredovale sredstev v skladu s pristojnostmi, ki so jim jih podelile;

| 11. | usmerja pozornost na finančno podporo, ki jo zasluži upravljanje na lokalni ravni: največ 15 % sredstev, ki jih uredba o 10. evropskem razvojnem skladu namenja za podporo civilni družbi, tehničnemu sodelovanju in upravljanju, če ta podpora ni uporabljena na težiščnih področjih, po mnenju Odbora očitno ne zadostuje. Ta sredstva bi morali povišati na 25 %, da bi pokrili obe razsežnosti, nacionalno in lokalno. |
| --- | --- |

11.

usmerja pozornost na finančno podporo, ki jo zasluži upravljanje na lokalni ravni: največ 15 % sredstev, ki jih uredba o 10. evropskem razvojnem skladu namenja za podporo civilni družbi, tehničnemu sodelovanju in upravljanju, če ta podpora ni uporabljena na težiščnih področjih, po mnenju Odbora očitno ne zadostuje. Ta sredstva bi morali povišati na 25 %, da bi pokrili obe razsežnosti, nacionalno in lokalno.

Afrika

ODBOR REGIJ

| 12. | izraža zadovoljstvo, da se poročila, pripravljena na podlagi mehanizma afriškega vzajemnega pregledovanja (African Peer Review Mechanism, APRM), ki so jih pripravile afriške države same v okviru Novega partnerstva za razvoj Afrike (NEPAD), lahko uporabijo kot podlaga za profil upravljanja; |
| --- | --- |

12.

izraža zadovoljstvo, da se poročila, pripravljena na podlagi mehanizma afriškega vzajemnega pregledovanja (African Peer Review Mechanism, APRM), ki so jih pripravile afriške države same v okviru Novega partnerstva za razvoj Afrike (NEPAD), lahko uporabijo kot podlaga za profil upravljanja;

| 13. | želi, da bi pozornost in podpora, ki ju je Evropska unija pripravljena nameniti nacionalnemu samoocenjevanju, prispevala h krepitvi sodelovanja lokalnih oblasti in napredka na področju decentralizacije ter k oblikovanju akcijskega programa za odpravo ugotovljenih slabosti; |
| --- | --- |

13.

želi, da bi pozornost in podpora, ki ju je Evropska unija pripravljena nameniti nacionalnemu samoocenjevanju, prispevala h krepitvi sodelovanja lokalnih oblasti in napredka na področju decentralizacije ter k oblikovanju akcijskega programa za odpravo ugotovljenih slabosti;

| 14. | vztraja pri dejstvu, da je krepitev zmogljivosti lokalnih skupnosti prednostni izziv, če želimo, da javnost sprejme decentralizacijo oblasti kot resničen napredek. Ukrepanje na tem področju bi lahko potekalo v različnih oblikah, na primer:






  a) | okrepitev pomoči mrežam lokalnih izvoljenih predstavnikov ne glede na raven – nacionalno, regionalno ali obsegajočo vso celino (na primer ustanovitev Sveta občin in regij Afrike (Council of Cities and Regions of Africa – CCRA), afriške veje svetovnega krovnega združenja Združena mesta in lokalne oblasti (Cités et Gouvernements Locaux Unis – CGLU); uspeh rednih srečanj Africities, ki se je vnovič potrdil septembra 2006 v Nairobiju, kaže, da so pričakovanja lokalnih predstavnikov v tem pogledu zelo velika; |
| --- | --- | --- |

14.

vztraja pri dejstvu, da je krepitev zmogljivosti lokalnih skupnosti prednostni izziv, če želimo, da javnost sprejme decentralizacijo oblasti kot resničen napredek. Ukrepanje na tem področju bi lahko potekalo v različnih oblikah, na primer:

a)

okrepitev pomoči mrežam lokalnih izvoljenih predstavnikov ne glede na raven – nacionalno, regionalno ali obsegajočo vso celino (na primer ustanovitev Sveta občin in regij Afrike (Council of Cities and Regions of Africa – CCRA), afriške veje svetovnega krovnega združenja Združena mesta in lokalne oblasti (Cités et Gouvernements Locaux Unis – CGLU); uspeh rednih srečanj Africities, ki se je vnovič potrdil septembra 2006 v Nairobiju, kaže, da so pričakovanja lokalnih predstavnikov v tem pogledu zelo velika;

| b) | okrepitev sredstev, ki bi lahko povečala učinkovitost organizacij, ki – kot na primer PDM (Programme pour le Développement municipal – Program za razvoj mest, ki ima sedež v Cotonouju) – nudijo tehnično pomoč lokalnim predstavnikom in jim omogočajo izmenjavo stališč in praks; |
| --- | --- |

b)

okrepitev sredstev, ki bi lahko povečala učinkovitost organizacij, ki – kot na primer PDM (Programme pour le Développement municipal – Program za razvoj mest, ki ima sedež v Cotonouju) – nudijo tehnično pomoč lokalnim predstavnikom in jim omogočajo izmenjavo stališč in praks;

| c) | lokalnim izvoljenim predstavnikom bi lahko dali na razpolago učinkovita tehnična sredstva za informiranje, zlasti v korist pobude za digitalno solidarnost; |
| --- | --- |

c)

lokalnim izvoljenim predstavnikom bi lahko dali na razpolago učinkovita tehnična sredstva za informiranje, zlasti v korist pobude za digitalno solidarnost;

| 15. | priporoča, da se organizacije, ki združujejo lokalne izvoljene predstavnike in predstavljajo njihove interese, vključijo v politični dialog med EU in posameznimi državami, ter predvsem v vrh EU-Afrika, predviden za drugo polovico leta 2007. |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se organizacije, ki združujejo lokalne izvoljene predstavnike in predstavljajo njihove interese, vključijo v politični dialog med EU in posameznimi državami, ter predvsem v vrh EU-Afrika, predviden za drugo polovico leta 2007.

V zvezi z drugimi regijami

ODBOR REGIJ

| 16. | z zadovoljstvom opaža, da je decentralizacija v Latinski Ameriki predstavljena kot element modernizacije države, in želi biti obveščen o napredku izvajanja programa upravljanja, ki je napovedan za leto 2008 za azijsko regijo; |
| --- | --- |

16.

z zadovoljstvom opaža, da je decentralizacija v Latinski Ameriki predstavljena kot element modernizacije države, in želi biti obveščen o napredku izvajanja programa upravljanja, ki je napovedan za leto 2008 za azijsko regijo;

| 17. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je „pomoč za upravljanje“, napovedana v sporočilu Komisije, del finančnega instrumenta za evropsko sosedsko politiko, in zahteva udeležbo pri izvajanju programa za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav partneric in držav EU onkraj čezmejnih regij 2007-2010 od leta 2008 naprej; |
| --- | --- |

17.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je „pomoč za upravljanje“, napovedana v sporočilu Komisije, del finančnega instrumenta za evropsko sosedsko politiko, in zahteva udeležbo pri izvajanju programa za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav partneric in držav EU onkraj čezmejnih regij 2007-2010 od leta 2008 naprej;

| 18. | vendar obžaluje, da različni sporazumi, podpisani med EU in posameznimi državami, vključenimi v sosedsko politiko, ne namenjajo skoraj nič prostora lokalni razsežnosti upravljanja; |
| --- | --- |

18.

vendar obžaluje, da različni sporazumi, podpisani med EU in posameznimi državami, vključenimi v sosedsko politiko, ne namenjajo skoraj nič prostora lokalni razsežnosti upravljanja;

| 19. | meni, da je ključnega pomena, da v teh okoliščinah, predvsem glede držav, ki mejijo na Sredozemlje (od katerih jih je poleg tega veliko vključenih v strategijo za Afriko), opozori na priporočila, navedena v mnenju CdR 142/2005 z dne 13. oktobra 2005 ob 10. obletnici Evro-mediteranskega partnerstva in poudarjena v sklepih seminarja iz Valencie z dne 10. aprila 2007 (CdR 59/2007), za uvedbo evro-mediteranskega foruma lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

19.

meni, da je ključnega pomena, da v teh okoliščinah, predvsem glede držav, ki mejijo na Sredozemlje (od katerih jih je poleg tega veliko vključenih v strategijo za Afriko), opozori na priporočila, navedena v mnenju CdR 142/2005 z dne 13. oktobra 2005 ob 10. obletnici Evro-mediteranskega partnerstva in poudarjena v sklepih seminarja iz Valencie z dne 10. aprila 2007 (CdR 59/2007), za uvedbo evro-mediteranskega foruma lokalnih skupnosti.

V zvezi z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi EU

ODBOR REGIJ

| 20. | najprej opozarja na svoje prejšnje mnenje (CdR 224/2005), v katerem poziva k temu, da mora razvojna politika EU ustrezno upoštevati lokalne skupnosti EU in da morajo organizacije, ki jih zastopajo na mednarodni in evropski ravni, imeti možnost voditi učinkovit dialog z evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

20.

najprej opozarja na svoje prejšnje mnenje (CdR 224/2005), v katerem poziva k temu, da mora razvojna politika EU ustrezno upoštevati lokalne skupnosti EU in da morajo organizacije, ki jih zastopajo na mednarodni in evropski ravni, imeti možnost voditi učinkovit dialog z evropskimi institucijami;

| 21. | namerava v okviru evropskih institucij v polni meri igrati vlogo organa, zastopnika lokalnih skupnosti, ki so za javnost hkrati nosilci upravljanja in porok zanj; želi biti vključen v politični dialog EU z različnimi regijami sveta, predvsem Afriko, in meni, da bi lahko bila prva priložnost za to naslednji vrh EU-Afrika; |
| --- | --- |

21.

namerava v okviru evropskih institucij v polni meri igrati vlogo organa, zastopnika lokalnih skupnosti, ki so za javnost hkrati nosilci upravljanja in porok zanj; želi biti vključen v politični dialog EU z različnimi regijami sveta, predvsem Afriko, in meni, da bi lahko bila prva priložnost za to naslednji vrh EU-Afrika;

| 22. | se želi zlasti vključiti v dialog z lokalnimi oblastmi posameznih držav za izmenjavo izkušenj glede izvajanja decentralizacije in tekočih praks, ki spodbujajo napredek v demokratičnem upravljanju; zato meni, da morajo biti ob naslednjem pregledu Sporazuma iz Cotonouja v institucionalni strukturi decentralizirane oblasti deležne enake pozornosti kot gospodarski in socialni krogi, zaradi česar bi Odbor regij lahko imel na voljo enak instrument, kot ga ima na podlagi protokola št. 1.4 Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

22.

se želi zlasti vključiti v dialog z lokalnimi oblastmi posameznih držav za izmenjavo izkušenj glede izvajanja decentralizacije in tekočih praks, ki spodbujajo napredek v demokratičnem upravljanju; zato meni, da morajo biti ob naslednjem pregledu Sporazuma iz Cotonouja v institucionalni strukturi decentralizirane oblasti deležne enake pozornosti kot gospodarski in socialni krogi, zaradi česar bi Odbor regij lahko imel na voljo enak instrument, kot ga ima na podlagi protokola št. 1.4 Evropski ekonomsko-socialni odbor;

| 23. | ponovno poudarja, da želijo evropske lokalne skupnosti deliti svoje izkušnje in znanje z lokalnimi skupnostmi drugih regij v svetu. To sicer že delajo, tudi na področju miru (na primer prek „diplomacije mest“), vendar bi morala politika upravljanja izkoristiti njihov prispevek na več načinov:






  a) | s spodbujanjem tesnejših stikov in izmenjav med nacionalnimi organizacijami evropskih izvoljenih predstavnikov in drugimi regijami v svetu; |
| --- | --- | --- |

23.

ponovno poudarja, da želijo evropske lokalne skupnosti deliti svoje izkušnje in znanje z lokalnimi skupnostmi drugih regij v svetu. To sicer že delajo, tudi na področju miru (na primer prek „diplomacije mest“), vendar bi morala politika upravljanja izkoristiti njihov prispevek na več načinov:

a)

s spodbujanjem tesnejših stikov in izmenjav med nacionalnimi organizacijami evropskih izvoljenih predstavnikov in drugimi regijami v svetu;

| b) | s krepitvijo že obstoječih odnosov med skupnostmi na področju decentraliziranega sodelovanja in po potrebi z njihovim povezovanjem v mreže na podlagi določene tematike ali območja; |
| --- | --- |

b)

s krepitvijo že obstoječih odnosov med skupnostmi na področju decentraliziranega sodelovanja in po potrebi z njihovim povezovanjem v mreže na podlagi določene tematike ali območja;

| c) | s pospeševanjem vzpostavljanja novih odnosov prek partnerskih programov med lokalnimi skupnostmi v Evropi in drugimi regijami v svetu; |
| --- | --- |

c)

s pospeševanjem vzpostavljanja novih odnosov prek partnerskih programov med lokalnimi skupnostmi v Evropi in drugimi regijami v svetu;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, da v skladu s cilji njunega sporazuma o sodelovanju za razvoj in uveljavitev decentraliziranega sodelovanja nudi tehnično in finančno pomoč in z njim sodeluje pri vzpostavitvi borze decentraliziranega sodelovanja, ki bi omogočala lažje in boljše usklajevanje razvijanja ukrepov decentraliziranega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi EU ter podobnimi oblastmi v tretjih državah v razvoju. Takšna borza sodelovanja bi lahko imela obliko spletne storitve, ki bi združevala potrebe ali prošnje za pomoč z izraženimi interesi in ponudbami. |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, da v skladu s cilji njunega sporazuma o sodelovanju za razvoj in uveljavitev decentraliziranega sodelovanja nudi tehnično in finančno pomoč in z njim sodeluje pri vzpostavitvi borze decentraliziranega sodelovanja, ki bi omogočala lažje in boljše usklajevanje razvijanja ukrepov decentraliziranega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi EU ter podobnimi oblastmi v tretjih državah v razvoju. Takšna borza sodelovanja bi lahko imela obliko spletne storitve, ki bi združevala potrebe ali prošnje za pomoč z izraženimi interesi in ponudbami.

V Bruslju, 7. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij – Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki – Usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti | COM(2006) 421 konč. – 2006/1020 (SEC), 2006/1021 (SEC), 2006/1022 (SEC) |
| Pravna podlaga | člen 265(1) Pogodbe ES |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Datum zaprosila Sveta | 30. avgust 2006 |
| Datum sklepa predsednika | 20. november 2006 |
| Pristojna Komisija | Komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX) |
| Poročevalka | Juliette Soulabaille, članica občinskega sveta Corps-Nuds (FR/PES) |
| Opomba | 30. november 2006 |
| Obravnava na seji Komisije | 25. januar 2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 29. marec 2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | sprejet soglasno (poenostavljeni postopek, člen 26) |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 7. junij 2007 |
| Prejšnja mnenja Odbora | CdR 224/2005 fin (2), Decentralizirano sodelovanje v reformi razvojne politike EU, poročevalka Juliette Soulabaille, (FR/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju 16. novembra 2005
  CdR 142/2005 fin (3), mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o deseti obletnici evro-mediteranskega partnerstva: delovni program za izzive naslednjih petih let (COM(2005) 139 konč.), poročevalka Anna Terrón i Cusi, (ES/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju 13. oktobra 2005
  CdR 327/2003 fin (4), Evro-mediteransko partnerstvo in lokalne ter regionalne skupnosti: potreba po koordinaciji in posebnem instrumentu za decentralizirano sodelovanje, poročevalca: Jacques Blanc (FR/EPP) in Giafranco Lamberti (IT/PES) |

Naslov

Naslov

sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij – Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki – Usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti

Referenčni dokumenti

Referenčni dokumenti

COM(2006) 421 konč. – 2006/1020 (SEC), 2006/1021 (SEC), 2006/1022 (SEC)

Pravna podlaga

Pravna podlaga

člen 265(1) Pogodbe ES

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Datum zaprosila Sveta

Datum zaprosila Sveta

30. avgust 2006

Datum sklepa predsednika

Datum sklepa predsednika

20. november 2006

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

Komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX)

Poročevalka

Poročevalka

Juliette Soulabaille, članica občinskega sveta Corps-Nuds (FR/PES)

Opomba

Opomba

30. november 2006

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

25. januar 2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

29. marec 2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

sprejet soglasno (poenostavljeni postopek, člen 26)

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

7. junij 2007

Prejšnja mnenja Odbora

Prejšnja mnenja Odbora

CdR 224/2005 fin (2), Decentralizirano sodelovanje v reformi razvojne politike EU, poročevalka Juliette Soulabaille, (FR/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju 16. novembra 2005

2

Decentralizirano sodelovanje v reformi razvojne politike EU

CdR 142/2005 fin (3), mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o deseti obletnici evro-mediteranskega partnerstva: delovni program za izzive naslednjih petih let (COM(2005) 139 konč.), poročevalka Anna Terrón i Cusi, (ES/PES), sprejeto na plenarnem zasedanju 13. oktobra 2005

3

deseti obletnici evro-mediteranskega partnerstva: delovni program za izzive naslednjih petih let

CdR 327/2003 fin (4), Evro-mediteransko partnerstvo in lokalne ter regionalne skupnosti: potreba po koordinaciji in posebnem instrumentu za decentralizirano sodelovanje, poročevalca: Jacques Blanc (FR/EPP) in Giafranco Lamberti (IT/PES)

4

Evro-mediteransko partnerstvo in lokalne ter regionalne skupnosti: potreba po koordinaciji in posebnem instrumentu za decentralizirano sodelovanje

---

(1)  1) politično/demokratično upravljanje, 2) politično upravljanje/pravna država (sodni aparat in kazenski sistem), 3) obvladovanje korupcije, 4) učinkovitost oblasti, 5) gospodarsko upravljanje, 6) notranja in zunanja varnost, 7) socialnopolitično upravljanje, 8) mednarodni in regionalni okvir, 9) kakovost partnerstva.

1

(2)  UL C 115 z dne 16.5.2006, str. 42.

2

(3)  UL C 81 z dne 4.4.2006, str. 46.

3

(4)  UL C 121 z dne 30.4.2004, str. 18.

4

---

| 24.8.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/57

---

Mnenje Odbora regij – Regije za gospodarsko spremembo

(2007/C 197/10)

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je pobuda Regije za gospodarsko spremembo po objavi sporočila 8. novembra 2006 sicer dobila novo razsežnost, Evropska komisija je namreč opustila pristop od zgoraj navzdol v prid pristopu od spodaj navzgor, ki ga bodo izvajale regionalne in lokalne oblasti, toda Evropska komisija tega ni uradno sporočila. Mnenje upošteva to spremembo; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je pobuda Regije za gospodarsko spremembo po objavi sporočila 8. novembra 2006 sicer dobila novo razsežnost, Evropska komisija je namreč opustila pristop od zgoraj navzdol v prid pristopu od spodaj navzgor, ki ga bodo izvajale regionalne in lokalne oblasti, toda Evropska komisija tega ni uradno sporočila. Mnenje upošteva to spremembo;

| — | poudarja, da bi lahko Odbor regij aktivno sodeloval pri spremljanju operativnih programov v okviru Interreg IV and Urbact II, tako da bi imel v obeh nadzornih odborih posvetovalno vlogo; |
| --- | --- |

—

poudarja, da bi lahko Odbor regij aktivno sodeloval pri spremljanju operativnih programov v okviru Interreg IV and Urbact II, tako da bi imel v obeh nadzornih odborih posvetovalno vlogo;

| — | poziva k sinergiji med platformo za spremljanje lizbonske strategije in pobudo Regije za gospodarsko spremembo, ki bi ohranila posebne vrednote obeh. Platforma za spremljanje lizbonske strategije je priložnost za širjenje strokovnega znanja z namenom prispevati h krepitvi kohezijske politike in spodbujanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

poziva k sinergiji med platformo za spremljanje lizbonske strategije in pobudo Regije za gospodarsko spremembo, ki bi ohranila posebne vrednote obeh. Platforma za spremljanje lizbonske strategije je priložnost za širjenje strokovnega znanja z namenom prispevati h krepitvi kohezijske politike in spodbujanju lizbonske strategije;

| — | poudarja pomen obveščanja in širjenja informacij na evropski ravni, ki sta ključna za uspeh pobude Regije za gospodarsko spremembo. V zvezi s tem ima Odbor regij pomembno vlogo delovanja v dogovoru z Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

—

poudarja pomen obveščanja in širjenja informacij na evropski ravni, ki sta ključna za uspeh pobude Regije za gospodarsko spremembo. V zvezi s tem ima Odbor regij pomembno vlogo delovanja v dogovoru z Evropsko komisijo;

| — | poziva, naj se pobuda organizira tako, da bo prispevala k opredelitvi najboljših praks v regijah in razvoju enostavnih mehanizmov za njihovo posredovanje drugim regijam EU. Kot številne predhodne pobude Skupnosti mora tudi pobuda Regije za gospodarsko spremembo služiti kot vzvod in pobudnik dobrih idej in pobud. |
| --- | --- |

—

poziva, naj se pobuda organizira tako, da bo prispevala k opredelitvi najboljših praks v regijah in razvoju enostavnih mehanizmov za njihovo posredovanje drugim regijam EU. Kot številne predhodne pobude Skupnosti mora tudi pobuda Regije za gospodarsko spremembo služiti kot vzvod in pobudnik dobrih idej in pobud.

I.   Politična priporočila

Sporočilo Komisije: Regije za gospodarsko spremembo

COM(2006) 675 konč.

ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | pozitivno ocenjuje namero Evropske komisije, da se pobudo Regije za gospodarsko spremembo poveča učinkovitost ukrepov za pospeševanje regionalnega in lokalnega razvoja, in sicer tako, da se pomembno upoštevajo uspešne lokalne izkušnje in spodbuja njihovo razširjanje, izmenjava in prilagajanje drugim razmeram prek mrež; tem instrumentom politike Skupnosti za posodabljanje gospodarstva in izboljševanje konkurenčnosti je treba dati nove impulze; |
| --- | --- |

1.

pozitivno ocenjuje namero Evropske komisije, da se pobudo Regije za gospodarsko spremembo poveča učinkovitost ukrepov za pospeševanje regionalnega in lokalnega razvoja, in sicer tako, da se pomembno upoštevajo uspešne lokalne izkušnje in spodbuja njihovo razširjanje, izmenjava in prilagajanje drugim razmeram prek mrež; tem instrumentom politike Skupnosti za posodabljanje gospodarstva in izboljševanje konkurenčnosti je treba dati nove impulze;

| 2. | ugotavlja, da se pobuda nanaša na jedro institucionalne dejavnosti Odbora regij, zato meni, da bi moral biti Odbor zaprošen za sodelovanje in vključitev; poziva, da se izkoristi njegovo vlogo enovitega predstavnika regionalnih in lokalnih sistemov Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se pobuda nanaša na jedro institucionalne dejavnosti Odbora regij, zato meni, da bi moral biti Odbor zaprošen za sodelovanje in vključitev; poziva, da se izkoristi njegovo vlogo enovitega predstavnika regionalnih in lokalnih sistemov Evropske unije;

| 3. | poudarja, da je bila pri Odboru regij aktivirana platforma za spremljanje lizbonske strategije, ki jo sestavljajo lokalne in regionalne oblasti; te si prizadevajo, da bi poudarile izvajanje te strategije na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je bila pri Odboru regij aktivirana platforma za spremljanje lizbonske strategije, ki jo sestavljajo lokalne in regionalne oblasti; te si prizadevajo, da bi poudarile izvajanje te strategije na lokalni in regionalni ravni;

| 4. | opozarja, da je obravnavana pobuda edini program, ki je brez vsakršnega geografskega pogoja izrecno namenjen pospeševanju tematskega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi akterji. Ni potrebno, da so akterji v istem obmejnem območju, in tudi ne, da pripadajo istemu transnacionalnemu prostoru. To je za ozemlja potencialno najprožnejši instrument evropskega združevanja, ki mora poleg tega prispevati h krepitvi bolj povezane, ambiciozne in učinkovite regionalne politike; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je obravnavana pobuda edini program, ki je brez vsakršnega geografskega pogoja izrecno namenjen pospeševanju tematskega sodelovanja med lokalnimi in regionalnimi akterji. Ni potrebno, da so akterji v istem obmejnem območju, in tudi ne, da pripadajo istemu transnacionalnemu prostoru. To je za ozemlja potencialno najprožnejši instrument evropskega združevanja, ki mora poleg tega prispevati h krepitvi bolj povezane, ambiciozne in učinkovite regionalne politike;

| 5. | se strinja z namero Komisije, da si – prek Regij za gospodarsko spremembo – na področju razvoja in kohezije prizadeva za dejansko izmenjavo ter kroženje izkušenj in dobrih praks med ozemeljskimi stvarnostmi Evrope, v perspektivi lizbonske strategije. Zato poudarja pomen dejanskega in neposrednega vključevanja organov upravljanja operativnih regionalnih programov v mreže, ki jih spodbuja ta pobuda; |
| --- | --- |

5.

se strinja z namero Komisije, da si – prek Regij za gospodarsko spremembo – na področju razvoja in kohezije prizadeva za dejansko izmenjavo ter kroženje izkušenj in dobrih praks med ozemeljskimi stvarnostmi Evrope, v perspektivi lizbonske strategije. Zato poudarja pomen dejanskega in neposrednega vključevanja organov upravljanja operativnih regionalnih programov v mreže, ki jih spodbuja ta pobuda;

| 6. | ugotavlja, da pobuda Evropske komisije Regije za gospodarsko spremembo spoštuje načelo subsidiarnosti in je zasnovana kot proces učenja, izmenjave in sprejemanja najboljšega, kar je bilo z ukrepi ozemeljskega sodelovanja doseženo na regionalni oz. lokalni ravni za uresničevanje lizbonskih in göteborških ciljev, vendar pa meni, da uspešnega izvajanja evropske regionalne politike ni mogoče ločevati od politične krepitve te ravni; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da pobuda Evropske komisije Regije za gospodarsko spremembo spoštuje načelo subsidiarnosti in je zasnovana kot proces učenja, izmenjave in sprejemanja najboljšega, kar je bilo z ukrepi ozemeljskega sodelovanja doseženo na regionalni oz. lokalni ravni za uresničevanje lizbonskih in göteborških ciljev, vendar pa meni, da uspešnega izvajanja evropske regionalne politike ni mogoče ločevati od politične krepitve te ravni;

| 7. | zato Evropski komisiji predlaga, da v okviru skupne konference z Odborom regij vsako leto obravnava napredek in opredeli teme pobude. |
| --- | --- |

7.

zato Evropski komisiji predlaga, da v okviru skupne konference z Odborom regij vsako leto obravnava napredek in opredeli teme pobude.

Vloga regij in mest

ODBOR REGIJ

| 8. | opozarja, da je treba pobudo Regije za gospodarsko spremembo razumeti kot dopolnitev obstoječih oblik medregionalnega sodelovanja, posebno ker je bilo to sodelovanje okrepljeno v okviru novega cilja regionalne politike Evropsko ozemeljsko sodelovanje. Pri tem je treba zagotoviti, da se spodbujanje sodelovanja regij, mest in drugih lokalnih skupnosti v Evropi, začeto v okviru programa Interreg III C, na zadostni ravni nadaljuje tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba pobudo Regije za gospodarsko spremembo razumeti kot dopolnitev obstoječih oblik medregionalnega sodelovanja, posebno ker je bilo to sodelovanje okrepljeno v okviru novega cilja regionalne politike Evropsko ozemeljsko sodelovanje. Pri tem je treba zagotoviti, da se spodbujanje sodelovanja regij, mest in drugih lokalnih skupnosti v Evropi, začeto v okviru programa Interreg III C, na zadostni ravni nadaljuje tudi v prihodnosti;

| 9. | meni, da je treba razjasniti načine sodelovanja med regijami in mesti; resda sta obe institucionalni ravni v razpoložljivih dokumentih Komisije navedeni in upoštevani, vendar se ti dokumenti v nadaljevanju v glavnem sklicujejo na regionalne mreže. Zato je v tej zvezi treba poudariti, da so tako regije kot mesta upravičena do pomoči, tako za program Interreg IV C kot za Urbact 2007–2013; obenem bi bilo treba v okviru prvega programa priznati spodbujevalno vlogo predvsem regijam, v okviru drugega programa pa mestom; poleg tega meni, da bi bilo v regijah in mestih zelo koristno in konstruktivno spodbujati sodelovanje dinamičnih in aktivnih skupnosti ter ustanov kot partnerjev; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba razjasniti načine sodelovanja med regijami in mesti; resda sta obe institucionalni ravni v razpoložljivih dokumentih Komisije navedeni in upoštevani, vendar se ti dokumenti v nadaljevanju v glavnem sklicujejo na regionalne mreže. Zato je v tej zvezi treba poudariti, da so tako regije kot mesta upravičena do pomoči, tako za program Interreg IV C kot za Urbact 2007–2013; obenem bi bilo treba v okviru prvega programa priznati spodbujevalno vlogo predvsem regijam, v okviru drugega programa pa mestom; poleg tega meni, da bi bilo v regijah in mestih zelo koristno in konstruktivno spodbujati sodelovanje dinamičnih in aktivnih skupnosti ter ustanov kot partnerjev;

| 10. | poziva Komisijo, naj v prihodnosti da več veljave transparentnosti. Delovni program že delujočih mrež, pa tudi povzetek raznih srečanj, ki so že potekala, ter rezultati, dobre pretekle prakse in kontaktni podatki o vodilnem partnerju mreže bi morali biti objavljeni vsaj na internetu, da bi zainteresirane strani imele dostop in bi lahko po potrebi rezultate tudi uporabile. Koristno ni bilo tudi, da bi Komisija predvidela oblikovanje spletne strani, kjer bi lahko posamezni akterji iskali partnerje in druge pomembne informacije. |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v prihodnosti da več veljave transparentnosti. Delovni program že delujočih mrež, pa tudi povzetek raznih srečanj, ki so že potekala, ter rezultati, dobre pretekle prakse in kontaktni podatki o vodilnem partnerju mreže bi morali biti objavljeni vsaj na internetu, da bi zainteresirane strani imele dostop in bi lahko po potrebi rezultate tudi uporabile. Koristno ni bilo tudi, da bi Komisija predvidela oblikovanje spletne strani, kjer bi lahko posamezni akterji iskali partnerje in druge pomembne informacije.

Hitra možnost

ODBOR REGIJ

| 11. | ugotavlja, da je Komisija po sejah in razpravah komisije COTER 31. januarja in 16. marca 2007 in po sprejetju osnutka mnenja na zadnji seji posodobila in razjasnila svoje stališče o pobudi Regije za gospodarsko spremembo. Zlasti je jasno, da bo za izbiro ukrepov za hitro možnost uporabljen pristop od spodaj navzgor, čeprav to še ni uradno zapisano v nobenem dokumentu Komisije. Poleg tega se bodo ukrepi izvajali v skladu z operativnima programoma Interreg IV C in Urbact II ter ustreznimi izvedbenimi predpisi. To bi moralo vsem evropskim regijam in mestom zagotoviti enak dostop do pobude in želeno preglednost pobude kot celote; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je Komisija po sejah in razpravah komisije COTER 31. januarja in 16. marca 2007 in po sprejetju osnutka mnenja na zadnji seji posodobila in razjasnila svoje stališče o pobudi Regije za gospodarsko spremembo. Zlasti je jasno, da bo za izbiro ukrepov za hitro možnost uporabljen pristop od spodaj navzgor, čeprav to še ni uradno zapisano v nobenem dokumentu Komisije. Poleg tega se bodo ukrepi izvajali v skladu z operativnima programoma Interreg IV C in Urbact II ter ustreznimi izvedbenimi predpisi. To bi moralo vsem evropskim regijam in mestom zagotoviti enak dostop do pobude in želeno preglednost pobude kot celote;

| 12. | priporoča tudi, da se na spletni strani Komisije in Odbora regij hkrati objavijo razpisi za prijavo interesa ter da se predstavništvom regij v Bruslju in osebam, pristojnim za regionalne zadeve na stalnih predstavništvih držav članih pri EU, pošlje elektronsko sporočilo s to informacijo, da jo bodo lahko takoj prejele tako regije in mesta. Prav tako se lahko uporablja mreža informativnih centrov, ki jo ima Komisija skoraj v vseh regijah Evrope ter mreža za promocijo in obveščanje, ki je bila vzpostavljena v državah članicah za potrebe okvira podpore Skupnosti; |
| --- | --- |

12.

priporoča tudi, da se na spletni strani Komisije in Odbora regij hkrati objavijo razpisi za prijavo interesa ter da se predstavništvom regij v Bruslju in osebam, pristojnim za regionalne zadeve na stalnih predstavništvih držav članih pri EU, pošlje elektronsko sporočilo s to informacijo, da jo bodo lahko takoj prejele tako regije in mesta. Prav tako se lahko uporablja mreža informativnih centrov, ki jo ima Komisija skoraj v vseh regijah Evrope ter mreža za promocijo in obveščanje, ki je bila vzpostavljena v državah članicah za potrebe okvira podpore Skupnosti;

| 13. | poleg tega predlaga, da se za Odbor regij predvidi možnost aktivne udeležbe (posvetovanja na povabilo/predlog Komisije?) pri pripravi operativnih programov ali da se – kot druga možnost – vzpostavi komunikacijski kanal, po katerem bi bilo mogoče pripombe Odbora posredovati tehničnim strukturam, ki operativne programe pripravljajo. |
| --- | --- |

13.

poleg tega predlaga, da se za Odbor regij predvidi možnost aktivne udeležbe (posvetovanja na povabilo/predlog Komisije?) pri pripravi operativnih programov ali da se – kot druga možnost – vzpostavi komunikacijski kanal, po katerem bi bilo mogoče pripombe Odbora posredovati tehničnim strukturam, ki operativne programe pripravljajo.

Uporaba mrež v okviru pobude

ODBOR REGIJ

| 14. | razume, da Komisija čuti potrebo po odpiranju obstoječih mrež in da je tematski pristop nadrejen geografskemu; vendar pa meni, da imata oba pristopa v resnici dodatno vrednost, ki jo je treba izkoristiti: ker se priznava potrebo po ohranjanju in odražanju različnosti, bi morali pri opredeljevanju tem upoštevati ozemeljsko razširjenost; poleg tega pa bi si morali nujno prizadevati za doseganje sinergije med posameznimi mrežami, ki bi odražala njihovo komplementarnost tako na tematski kot ozemeljski ravni. V zvezi s tem opozarja tudi na potrebo, da se pozornost nameni območjem, ki so ogrožena zaradi oddaljene lege; |
| --- | --- |

14.

razume, da Komisija čuti potrebo po odpiranju obstoječih mrež in da je tematski pristop nadrejen geografskemu; vendar pa meni, da imata oba pristopa v resnici dodatno vrednost, ki jo je treba izkoristiti: ker se priznava potrebo po ohranjanju in odražanju različnosti, bi morali pri opredeljevanju tem upoštevati ozemeljsko razširjenost; poleg tega pa bi si morali nujno prizadevati za doseganje sinergije med posameznimi mrežami, ki bi odražala njihovo komplementarnost tako na tematski kot ozemeljski ravni. V zvezi s tem opozarja tudi na potrebo, da se pozornost nameni območjem, ki so ogrožena zaradi oddaljene lege;

| 15. | poudarja, da je treba nameniti več prostora pobudam na kraju samem. Kot predstavniki lokalnih in regionalnih ozemeljskih skupnosti lahko člani Odbora regij to samo pozdravijo, zato se nameravajo v skladu s tem zavzeti za to, da se to „odpiranje“ ne bo končalo z „zapiranjem“ na nacionalni ravni. Odbor regij se želi zavzeti za to, da bi pobuda podpirala in zanesljivo razlikovala mreže, ki jih podpirajo regije in mesta v prizadevanju za sodelovanje s ciljem spodbujanja najboljših inovacij na področju gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba nameniti več prostora pobudam na kraju samem. Kot predstavniki lokalnih in regionalnih ozemeljskih skupnosti lahko člani Odbora regij to samo pozdravijo, zato se nameravajo v skladu s tem zavzeti za to, da se to „odpiranje“ ne bo končalo z „zapiranjem“ na nacionalni ravni. Odbor regij se želi zavzeti za to, da bi pobuda podpirala in zanesljivo razlikovala mreže, ki jih podpirajo regije in mesta v prizadevanju za sodelovanje s ciljem spodbujanja najboljših inovacij na področju gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja;

| 16. | opozarja na problem trajnosti mrež: po eni strani gre za možnost ohranjanja že obstoječe izmenjave za dovolj dolgo obdobje (kar odpira vprašanje virov), po drugi strani pa za njihovo sposobnost, da olajšujejo vključevanje in interakcijo tako med institucijami (dejansko vključevanje ustreznih institucionalnih akterjev) kot med območji (vključevanje različnih regionalnih in lokalnih stvarnosti v Evropi in ustreznih akterjev na kraju samem, ki bi jim skupne izkušnje resnično lahko koristile). |
| --- | --- |

16.

opozarja na problem trajnosti mrež: po eni strani gre za možnost ohranjanja že obstoječe izmenjave za dovolj dolgo obdobje (kar odpira vprašanje virov), po drugi strani pa za njihovo sposobnost, da olajšujejo vključevanje in interakcijo tako med institucijami (dejansko vključevanje ustreznih institucionalnih akterjev) kot med območji (vključevanje različnih regionalnih in lokalnih stvarnosti v Evropi in ustreznih akterjev na kraju samem, ki bi jim skupne izkušnje resnično lahko koristile).

Izbor prednostnih referenčnih tem

ODBOR REGIJ

| 17. | poziva Komisijo, naj zagotovi vključevanje različnih regij in lokalnih skupnosti, da bi prišle do izraza različnost, izvirnost in vrednost posameznih sprejetih razvojnih zasnov. Izkušnje, ki bi jih bilo treba pridobiti v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo in hitrih možnosti, bi morale upoštevati tako različne izkušnje kot interakcije med regionalno in lokalno razsežnostjo pri izbranih temah. Odbor regij si prizadeva za učinkovito predstavniško vlogo pri vključevanju obeh razsežnosti, in sicer tako pri opredeljevanju splošnih tematskih usmeritev pobude in načinov njenega izvajanja kot tudi pri pripravi in izvajanju ustreznih neposredno financiranih programov (Interreg IV C in Urbact 2007–2013); |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj zagotovi vključevanje različnih regij in lokalnih skupnosti, da bi prišle do izraza različnost, izvirnost in vrednost posameznih sprejetih razvojnih zasnov. Izkušnje, ki bi jih bilo treba pridobiti v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo in hitrih možnosti, bi morale upoštevati tako različne izkušnje kot interakcije med regionalno in lokalno razsežnostjo pri izbranih temah. Odbor regij si prizadeva za učinkovito predstavniško vlogo pri vključevanju obeh razsežnosti, in sicer tako pri opredeljevanju splošnih tematskih usmeritev pobude in načinov njenega izvajanja kot tudi pri pripravi in izvajanju ustreznih neposredno financiranih programov (Interreg IV C in Urbact 2007–2013);

| 18. | izraža bojazen, da bi se načini za enoznačen izbor prednostnih tem utegnili izkazati za prestroge (1) – kot v primeru vloge, ki jo ima industrija za regionalni razvoj, ki je v zdaj predlaganih temah ni, – čeprav so dovolj široko zastavljeni in so jasno v skladu s prenovljeno lizbonsko agendo. Zato bi bilo treba natančno določiti in opredeliti postopek za dopolnitev ali revizijo teh tem. Pri tem bi bilo treba zagotavljati največjo mero transparentnosti v postopku odločanja, sinergijo in sodelovanje z regijami ter regionalnimi in lokalnimi skupnostmi. Poleg tega mora avtonomija regij ter regionalnih in lokalnih skupnosti pri upravljanju lastnih mrež ostati nedotaknjena, čeprav se bodo te morale osredotočati na ukvarjanje s temami, ki jih je izbrala Komisija. Odbor se sprašuje tudi o skladnosti nekaterih navedenih tem s prednostnimi nalogami, opredeljenimi za Evropski sklad za regionalni razvoj (2). V tem okviru bi bilo treba še posebej določiti sprejemljivost tem, ki se neposredno nanašajo na Evropski socialni sklad. |
| --- | --- |

18.

izraža bojazen, da bi se načini za enoznačen izbor prednostnih tem utegnili izkazati za prestroge (1) – kot v primeru vloge, ki jo ima industrija za regionalni razvoj, ki je v zdaj predlaganih temah ni, – čeprav so dovolj široko zastavljeni in so jasno v skladu s prenovljeno lizbonsko agendo. Zato bi bilo treba natančno določiti in opredeliti postopek za dopolnitev ali revizijo teh tem. Pri tem bi bilo treba zagotavljati največjo mero transparentnosti v postopku odločanja, sinergijo in sodelovanje z regijami ter regionalnimi in lokalnimi skupnostmi. Poleg tega mora avtonomija regij ter regionalnih in lokalnih skupnosti pri upravljanju lastnih mrež ostati nedotaknjena, čeprav se bodo te morale osredotočati na ukvarjanje s temami, ki jih je izbrala Komisija. Odbor se sprašuje tudi o skladnosti nekaterih navedenih tem s prednostnimi nalogami, opredeljenimi za Evropski sklad za regionalni razvoj (2). V tem okviru bi bilo treba še posebej določiti sprejemljivost tem, ki se neposredno nanašajo na Evropski socialni sklad.

Finančni okvir pobude

ODBOR REGIJ

| 19. | priznava, da je na splošno nujno, da si za učinkovitejšo uporabo finančnih virov, namenjenih kohezijski politiki, ustrezno prizadevajo nacionalne in regionalne oblasti, po drugi strani pa, da Evropska komisija igra neposrednejšo vlogo, tako da prostovoljno išče nove poti interakcij, izmenjav in sodelovanja med regijami, lokalnimi skupnostmi in Komisijo; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je na splošno nujno, da si za učinkovitejšo uporabo finančnih virov, namenjenih kohezijski politiki, ustrezno prizadevajo nacionalne in regionalne oblasti, po drugi strani pa, da Evropska komisija igra neposrednejšo vlogo, tako da prostovoljno išče nove poti interakcij, izmenjav in sodelovanja med regijami, lokalnimi skupnostmi in Komisijo;

| 20. | prav tako meni, da je koristno natančneje opredeliti referenčni finančni okvir, predviden za pobudo, in pri tem upoštevati predvsem, da bi morala sredstva prihajati iz različnih virov, in sicer iz morebitnega preostanka sredstev za programe 2000-2006, sredstev iz dveh novih operativnih programov (določen odstotek, ki v ustreznih osnutkih proračuna še ni opredeljen) ter glavnih regionalnih programov in neposredno dostopna sredstva Komisije za tehnično pomoč. V tej zvezi so lahko sredstva, ki so na voljo za oba operativna programa Interreg IV C in Urbact 2007-2013, zgolj prvi korak k izvajanju glavnih programov. Glavni vir financiranja pobud morajo biti glavni programi; poleg tega bi bilo treba opredeliti delež nacionalnega sofinanciranja in pri tem upoštevati omejitve, ki so potrebne za ohranitev proračunske stabilnosti v državah članicah. |
| --- | --- |

20.

prav tako meni, da je koristno natančneje opredeliti referenčni finančni okvir, predviden za pobudo, in pri tem upoštevati predvsem, da bi morala sredstva prihajati iz različnih virov, in sicer iz morebitnega preostanka sredstev za programe 2000-2006, sredstev iz dveh novih operativnih programov (določen odstotek, ki v ustreznih osnutkih proračuna še ni opredeljen) ter glavnih regionalnih programov in neposredno dostopna sredstva Komisije za tehnično pomoč. V tej zvezi so lahko sredstva, ki so na voljo za oba operativna programa Interreg IV C in Urbact 2007-2013, zgolj prvi korak k izvajanju glavnih programov. Glavni vir financiranja pobud morajo biti glavni programi; poleg tega bi bilo treba opredeliti delež nacionalnega sofinanciranja in pri tem upoštevati omejitve, ki so potrebne za ohranitev proračunske stabilnosti v državah članicah.

Izvedbeni postopki in pogoji za sodelovanje pri pobudi

ODBOR REGIJ

| 21. | meni, da mora biti pobuda zasnovana tako, da lajša prepoznavanje najboljših praks na regionalni ravni in ustvari preproste mehanizme za razširjanje najboljših praks v drugih regijah EU. Skratka, pobuda Regije za gospodarsko spremembo mora biti vzvod in posrednik dobrih zamisli in pobud, tako kot so to bile nekatere pobude Skupnosti v preteklosti; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora biti pobuda zasnovana tako, da lajša prepoznavanje najboljših praks na regionalni ravni in ustvari preproste mehanizme za razširjanje najboljših praks v drugih regijah EU. Skratka, pobuda Regije za gospodarsko spremembo mora biti vzvod in posrednik dobrih zamisli in pobud, tako kot so to bile nekatere pobude Skupnosti v preteklosti;

| 22. | poudarja pomen prikazovanja in razširjanja pri uveljavljanju pobude. Za zagotovitev financiranja se mora pobuda Regije za gospodarsko spremembo uveljaviti z dinamiko in še posebej dokazati, da je najboljše projekte sposobna vključiti v glavne programe kohezijske politike; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen prikazovanja in razširjanja pri uveljavljanju pobude. Za zagotovitev financiranja se mora pobuda Regije za gospodarsko spremembo uveljaviti z dinamiko in še posebej dokazati, da je najboljše projekte sposobna vključiti v glavne programe kohezijske politike;

| 23. | izraža zadovoljstvo z informacijo, ki jo je v okviru politike komuniciranja o pobudi posredoval GD za regionalno politiko na seji komisije COTER 31. januarja 2006, o sodelovanju člana Odbora regij v komisiji za ocenjevanje letnih nagrad za inovacije, ki jih predvideva obravnavana pobuda; |
| --- | --- |

23.

izraža zadovoljstvo z informacijo, ki jo je v okviru politike komuniciranja o pobudi posredoval GD za regionalno politiko na seji komisije COTER 31. januarja 2006, o sodelovanju člana Odbora regij v komisiji za ocenjevanje letnih nagrad za inovacije, ki jih predvideva obravnavana pobuda;

| 24. | poudarja, da sta komunikacija in razširjanje bistvenega pomena za promocijo pobude. Načrtovane letne konference bi morale biti posvečene predstavitvam najboljših praks in njihovemu možnemu prenosu v evropske regije in mesta. Odbor regij izjavlja, da je na tem področju pripravljen sodelovati s Komisijo, še posebej pri izmenjavi podatkov s platformo za spremljanje lizbonske strategije. Meni, da bi bilo koristno že v sedanji pripravljalni fazi širiti več informacij o pobudi. Nekateri referenčni dokumenti – npr. delovni dokument služb Komisije (Staff Working Document), ki vsebuje predlagane teme (3) – so trenutno na voljo samo v angleščini in francoščini. Odbor priporoča, da bi bili ti dokumenti na voljo tudi v drugih jezikih Skupnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da sta komunikacija in razširjanje bistvenega pomena za promocijo pobude. Načrtovane letne konference bi morale biti posvečene predstavitvam najboljših praks in njihovemu možnemu prenosu v evropske regije in mesta. Odbor regij izjavlja, da je na tem področju pripravljen sodelovati s Komisijo, še posebej pri izmenjavi podatkov s platformo za spremljanje lizbonske strategije. Meni, da bi bilo koristno že v sedanji pripravljalni fazi širiti več informacij o pobudi. Nekateri referenčni dokumenti – npr. delovni dokument služb Komisije (Staff Working Document), ki vsebuje predlagane teme (3) – so trenutno na voljo samo v angleščini in francoščini. Odbor priporoča, da bi bili ti dokumenti na voljo tudi v drugih jezikih Skupnosti;

| 25. | pozdravlja tri konference, ki jih je Komisija že organizirala v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo, in priporoča, da – poleg že omenjenih – sproži še druge pobude, namenjene komunikaciji in soočenjem (srečanja, konference, realni ali virtualni forumi itd.), ter predvsem da ukrepe na področju komuniciranja, spodbujanja in razširjanja vključi v usklajen načrt komuniciranja, ki bi vključeval ukrepe za nekaj let vnaprej in omogočal opredelitev okvira usklajevanja prihodnjih prizadevanj služb Komisije za informiranje in drugih sodelujočih akterjev, med katerimi bi moral imeti posebno vlogo Odbor regij, ki se je pripravljen v to poglobiti; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja tri konference, ki jih je Komisija že organizirala v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo, in priporoča, da – poleg že omenjenih – sproži še druge pobude, namenjene komunikaciji in soočenjem (srečanja, konference, realni ali virtualni forumi itd.), ter predvsem da ukrepe na področju komuniciranja, spodbujanja in razširjanja vključi v usklajen načrt komuniciranja, ki bi vključeval ukrepe za nekaj let vnaprej in omogočal opredelitev okvira usklajevanja prihodnjih prizadevanj služb Komisije za informiranje in drugih sodelujočih akterjev, med katerimi bi moral imeti posebno vlogo Odbor regij, ki se je pripravljen v to poglobiti;

| 26. | predlaga, da se organom upravljanja programov Cilja 3 zagotovijo dodatna sredstva, da bi pobuda lahko spodbudila večji prispevek mrež ozemeljskega sodelovanja pri izvajanju lizbonske strategije, predvsem v korist državljanov, v okviru Načrta D Evropske komisije (4); |
| --- | --- |

26.

predlaga, da se organom upravljanja programov Cilja 3 zagotovijo dodatna sredstva, da bi pobuda lahko spodbudila večji prispevek mrež ozemeljskega sodelovanja pri izvajanju lizbonske strategije, predvsem v korist državljanov, v okviru Načrta D Evropske komisije (4);

| 27. | podpira predloge Evropske komisije, da v okviru obravnavane pobude redno organizira tematske konference in da v okviru hitre možnosti posebno uspele zamisli za strukturno politiko vključi v glavne programe strukturnih skladov; |
| --- | --- |

27.

podpira predloge Evropske komisije, da v okviru obravnavane pobude redno organizira tematske konference in da v okviru hitre možnosti posebno uspele zamisli za strukturno politiko vključi v glavne programe strukturnih skladov;

| 28. | se sprašuje o časovnem načrtu pobude, ki bo v celoti operativna šele v drugi polovici leta 2007. Dejansko Komisija napoveduje, da namerava že zdaj uvesti nekatere pospešene ukrepe, za katere bi uporabila morebitna razpoložljiva sredstva iz programov, ki se trenutno izvajajo (Interreg III C in Urbact), da bi novi programi hitreje postali operativni. Zato bi bila koristna natančnejša opredelitev vseh predvidenih rokov; |
| --- | --- |

28.

se sprašuje o časovnem načrtu pobude, ki bo v celoti operativna šele v drugi polovici leta 2007. Dejansko Komisija napoveduje, da namerava že zdaj uvesti nekatere pospešene ukrepe, za katere bi uporabila morebitna razpoložljiva sredstva iz programov, ki se trenutno izvajajo (Interreg III C in Urbact), da bi novi programi hitreje postali operativni. Zato bi bila koristna natančnejša opredelitev vseh predvidenih rokov;

| 29. | predlaga sodelovanje člana Odbora regij, ki bi imel posvetovalno vlogo, v odborih za spremljanje programa Interreg IV C in programa Urbact 2007–2013, da bi zagotovili ohranjanje pravilne usmeritve interakcije in sodelovanja pri izvajanju pobude Regije za gospodarsko spremembo in priznavanje vloge Odbora regij kot predstavnika lokalnih in regionalnih oblasti na evropski ravni; |
| --- | --- |

29.

predlaga sodelovanje člana Odbora regij, ki bi imel posvetovalno vlogo, v odborih za spremljanje programa Interreg IV C in programa Urbact 2007–2013, da bi zagotovili ohranjanje pravilne usmeritve interakcije in sodelovanja pri izvajanju pobude Regije za gospodarsko spremembo in priznavanje vloge Odbora regij kot predstavnika lokalnih in regionalnih oblasti na evropski ravni;

| 30. | predlaga, naj institucije ohranjajo reden dialog s predstavniškimi združenji državljanov in s civilno družbo ter tako krepijo participativno demokracijo; |
| --- | --- |

30.

predlaga, naj institucije ohranjajo reden dialog s predstavniškimi združenji državljanov in s civilno družbo ter tako krepijo participativno demokracijo;

| 31. | poziva Komisijo, da predloži več informacij o načinih upravljanja pobude. Nujno bi bilo treba natančneje opredeliti oblike sodelovanje pristojnih generalnih direktoratov Komisije z regijami in mesti ter sodelovanja Komisije z Odborom regij; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, da predloži več informacij o načinih upravljanja pobude. Nujno bi bilo treba natančneje opredeliti oblike sodelovanje pristojnih generalnih direktoratov Komisije z regijami in mesti ter sodelovanja Komisije z Odborom regij;

| 32. | zahteva, da vse odločitve o sprejetju posameznih inovativnih ukrepov za operativni program, ki se izvaja v okviru mreže, v kateri sodeluje regija, sprejema odbor za spremljanje programa; |
| --- | --- |

32.

zahteva, da vse odločitve o sprejetju posameznih inovativnih ukrepov za operativni program, ki se izvaja v okviru mreže, v kateri sodeluje regija, sprejema odbor za spremljanje programa;

| 33. | poudarja, da je cilj pobude vključevanje najboljših idej iz mrež v glavne programe. Zato zahteva, da Komisija v okviru poročanja pojasni postopek izbire najboljših praks in zatem njihovega nadzora. Predlaga, naj regije, mesta ter regionalne in lokalne skupnosti dobijo možnost, da, poleg prostovoljnih kandidatur, po enostavnem in hitrem postopku Komisiji pošiljajo predloge in informacije o posebno zanimivih izkušnjah, ki bi bile lahko v okviru tem, opredeljenih v pobudi, koristne za vzpostavljanje ali širjenje mrež; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je cilj pobude vključevanje najboljših idej iz mrež v glavne programe. Zato zahteva, da Komisija v okviru poročanja pojasni postopek izbire najboljših praks in zatem njihovega nadzora. Predlaga, naj regije, mesta ter regionalne in lokalne skupnosti dobijo možnost, da, poleg prostovoljnih kandidatur, po enostavnem in hitrem postopku Komisiji pošiljajo predloge in informacije o posebno zanimivih izkušnjah, ki bi bile lahko v okviru tem, opredeljenih v pobudi, koristne za vzpostavljanje ali širjenje mrež;

| 34. | poziva Komisijo, da predloži pojasnila tudi glede organizacije in financiranja tehnične podpore za pobudo, ki je zelo pomembna za dejansko ovrednotenje najboljših praks; meni zlasti, da je potrebna metodološka podpora za vrednotenje resničnih inovacij in prepoznavanje tistih, ki jih je mogoče prenašati ali razvijati; Odbor zato predlaga, da Komisija prevzame to vlogo v sodelovanju z zunanjimi ocenjevalci za vsak tematski ukrep, v skladu s sklepi odbora za spremljanje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, da predloži pojasnila tudi glede organizacije in financiranja tehnične podpore za pobudo, ki je zelo pomembna za dejansko ovrednotenje najboljših praks; meni zlasti, da je potrebna metodološka podpora za vrednotenje resničnih inovacij in prepoznavanje tistih, ki jih je mogoče prenašati ali razvijati; Odbor zato predlaga, da Komisija prevzame to vlogo v sodelovanju z zunanjimi ocenjevalci za vsak tematski ukrep, v skladu s sklepi odbora za spremljanje;

| 35. | se sprašuje, ali je poimenovanje pobude ustrezno in celovito. Odbor se sprašuje, ali je poimenovanje Regije za gospodarsko spremembo res najprimernejše in ali ni nevarnosti, da bi prišlo do zamenjevanja z drugimi pobudami (npr. Regije znanja ali skupina za lizbonsko strategijo). Meni, da bi bilo – z vidika komunikacijskega učinka – bolje, če bi pobudo poimenovali Regije in mesta za gospodarsko spremembo, obenem pa priznava, da je splošni izraz „regije“ lahko boljši, ker zajema različne institucionalne ravni ozemeljske razsežnosti. |
| --- | --- |

35.

se sprašuje, ali je poimenovanje pobude ustrezno in celovito. Odbor se sprašuje, ali je poimenovanje Regije za gospodarsko spremembo res najprimernejše in ali ni nevarnosti, da bi prišlo do zamenjevanja z drugimi pobudami (npr. Regije znanja ali skupina za lizbonsko strategijo). Meni, da bi bilo – z vidika komunikacijskega učinka – bolje, če bi pobudo poimenovali Regije in mesta za gospodarsko spremembo, obenem pa priznava, da je splošni izraz „regije“ lahko boljši, ker zajema različne institucionalne ravni ozemeljske razsežnosti.

Platforma za spremljanje lizbonske strategije

ODBOR REGIJ

| 36. | opozarja, da je Odbor regij razvil svojo „platformo za spremljanje lizbonske strategije“. To je po njegovem mnenju operativni instrument za lokalne in regionalne skupnosti, katerega cilj je poudariti prispevek teh ravni uprave k lizbonski strategiji in povečati stopnjo uveljavljanja lizbonske strategije na lokalni in regionalni ravni. Od leta 2006 deluje interaktivna platforma, v kateri trenutno sodeluje 100 regij in mest. OR poziva regije, ki še niso pokazale zanimanja, da to naredijo. Glavna naloga platforme je pomagati regijam pri prilagajanju sedanjim trendom posodobitev v Evropi in pri preseganju nacionalnih obzorij. Instrumenti platforme so spremljanje (ocenjevanje potreb), primerjalna analiza (transparentnost na evropski ravni), izmenjava v delovnih skupinah in interaktivnost (izmenjava informacij prek interneta); |
| --- | --- |

36.

opozarja, da je Odbor regij razvil svojo „platformo za spremljanje lizbonske strategije“. To je po njegovem mnenju operativni instrument za lokalne in regionalne skupnosti, katerega cilj je poudariti prispevek teh ravni uprave k lizbonski strategiji in povečati stopnjo uveljavljanja lizbonske strategije na lokalni in regionalni ravni. Od leta 2006 deluje interaktivna platforma, v kateri trenutno sodeluje 100 regij in mest. OR poziva regije, ki še niso pokazale zanimanja, da to naredijo. Glavna naloga platforme je pomagati regijam pri prilagajanju sedanjim trendom posodobitev v Evropi in pri preseganju nacionalnih obzorij. Instrumenti platforme so spremljanje (ocenjevanje potreb), primerjalna analiza (transparentnost na evropski ravni), izmenjava v delovnih skupinah in interaktivnost (izmenjava informacij prek interneta);

| 37. | izraža željo, da bi Komisija delovala v smeri čim večje poenostavitve, da bi se izognili zapletom, ter ji priporoča, da bi skrbela za sinergijo in komplementarnost z regionalno politiko. To pomeni, da bi bilo koristno poiskati skupne točke med pobudo Regije za gospodarsko spremembo in platformo za spremljanje lizbonske strategije Odbora regij; |
| --- | --- |

37.

izraža željo, da bi Komisija delovala v smeri čim večje poenostavitve, da bi se izognili zapletom, ter ji priporoča, da bi skrbela za sinergijo in komplementarnost z regionalno politiko. To pomeni, da bi bilo koristno poiskati skupne točke med pobudo Regije za gospodarsko spremembo in platformo za spremljanje lizbonske strategije Odbora regij;

| 38. | predlaga predvsem, da se kar se da ustrezno in učinkovito olajša interakcijo med pobudo in platformo za spremljanje lizbonske strategije, ob upoštevanju vloge, ki jo ima ta platforma za evropska mesta in regije kot prostor za razpravo in soočanje izkušenj. Tako bi z idejami in predlogi lajšali in napajali proces izbora medregionalnih mrež za pobudo Regije za gospodarsko spremembo in predvsem za hitro možnost. Obenem bi morala platforma ohranjati in uveljavljati lastno vlogo spremljanja vidikov upravljanja in političnega usmerjanja pri načrtovanju in izvajanju lizbonske strategije. Odbor regij je zato pripravljen s Komisijo ter s programoma Interreg IV C in Urbact 2007–2013 vzpostaviti potrebne sinergije na institucionalni in operativni ravni. |
| --- | --- |

38.

predlaga predvsem, da se kar se da ustrezno in učinkovito olajša interakcijo med pobudo in platformo za spremljanje lizbonske strategije, ob upoštevanju vloge, ki jo ima ta platforma za evropska mesta in regije kot prostor za razpravo in soočanje izkušenj. Tako bi z idejami in predlogi lajšali in napajali proces izbora medregionalnih mrež za pobudo Regije za gospodarsko spremembo in predvsem za hitro možnost. Obenem bi morala platforma ohranjati in uveljavljati lastno vlogo spremljanja vidikov upravljanja in političnega usmerjanja pri načrtovanju in izvajanju lizbonske strategije. Odbor regij je zato pripravljen s Komisijo ter s programoma Interreg IV C in Urbact 2007–2013 vzpostaviti potrebne sinergije na institucionalni in operativni ravni.

Vloga zastopanja, sodelovanja in podpore Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 39. | na osnovi zgornjih navedb ter glede na vlogo in pomen pobude Regije za gospodarsko spremembo na koncu predlaga, da Odbor regij v skladu s svojim institucionalnim poslanstvom pri izvedbi pobude prevzame vlogo zastopanja, sodelovanja in podpore, ki je lahko odločilnega pomena. Še posebej opozarja na naslednje specifične instrumente, ki jih v tem mnenju predlaga za opravljanje svoje vloge:






  a) | vključenost v pripravo novih operativnih programov Interreg IV C in Urbact 2007–2013 v skladu z ustreznimi postopki ter oblikami posvetovanja in/ali udeležbe; |
| --- | --- | --- |

39.

na osnovi zgornjih navedb ter glede na vlogo in pomen pobude Regije za gospodarsko spremembo na koncu predlaga, da Odbor regij v skladu s svojim institucionalnim poslanstvom pri izvedbi pobude prevzame vlogo zastopanja, sodelovanja in podpore, ki je lahko odločilnega pomena. Še posebej opozarja na naslednje specifične instrumente, ki jih v tem mnenju predlaga za opravljanje svoje vloge:

a)

vključenost v pripravo novih operativnih programov Interreg IV C in Urbact 2007–2013 v skladu z ustreznimi postopki ter oblikami posvetovanja in/ali udeležbe;

| b) | učinkovita vloga pri združevanju regionalne in lokalne razsežnosti pri temah, ki so bile izbrane v okviru opredelitve splošnih tematskih usmeritev, izvedbenih postopkov in programov, ki se neposredno nanašajo na pobudo (Interreg IV C in Urbact 2007–2013); v ta namen je treba ohranjati stalen pretok informacij med organi, odgovornimi za upravljanje teh programov, po potrebi s pomočjo rednih posvetovanj s temi organi v Odboru regij, pa tudi tako, da ti organi pripravljajo redna poročila za Odbor regij; |
| --- | --- |

b)

učinkovita vloga pri združevanju regionalne in lokalne razsežnosti pri temah, ki so bile izbrane v okviru opredelitve splošnih tematskih usmeritev, izvedbenih postopkov in programov, ki se neposredno nanašajo na pobudo (Interreg IV C in Urbact 2007–2013); v ta namen je treba ohranjati stalen pretok informacij med organi, odgovornimi za upravljanje teh programov, po potrebi s pomočjo rednih posvetovanj s temi organi v Odboru regij, pa tudi tako, da ti organi pripravljajo redna poročila za Odbor regij;

| c) | zagotovitev vzajemne udeležbe predstavnikov Komisije in Odbora regij na prireditvah, ki jih organizirata, s ciljem posredovanja in izmenjave informacij o izkušnjah, zbranih v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo; |
| --- | --- |

c)

zagotovitev vzajemne udeležbe predstavnikov Komisije in Odbora regij na prireditvah, ki jih organizirata, s ciljem posredovanja in izmenjave informacij o izkušnjah, zbranih v okviru pobude Regije za gospodarsko spremembo;

| d) | sodelovanje pri izvajanju programov Interreg IV C in Urbact 2007–2013, z imenovanjem člana s posvetovalno funkcijo, ki ga predlaga Odbor regij, v odbora za spremljanje obeh programov; |
| --- | --- |

d)

sodelovanje pri izvajanju programov Interreg IV C in Urbact 2007–2013, z imenovanjem člana s posvetovalno funkcijo, ki ga predlaga Odbor regij, v odbora za spremljanje obeh programov;

| e) | sodelovanje – tudi s predhodnimi študijami – pri spodbujanju uporabe Evropskih skupin za ozemeljsko sodelovanje (ESOS, angl. EGTC) v prihodnjih mrežah. ESOS so nov pravni instrument za usmerjanje in lajšanje ozemeljskega sodelovanja; |
| --- | --- |

e)

sodelovanje – tudi s predhodnimi študijami – pri spodbujanju uporabe Evropskih skupin za ozemeljsko sodelovanje (ESOS, angl. EGTC) v prihodnjih mrežah. ESOS so nov pravni instrument za usmerjanje in lajšanje ozemeljskega sodelovanja;

| f) | aktivno sodelovanje pri dejavnostih prikazovanja in razširjanja v okviru usklajenega načrta komuniciranja, v skladu s postopki, dogovorjenimi ob zasnovi tega načrta; |
| --- | --- |

f)

aktivno sodelovanje pri dejavnostih prikazovanja in razširjanja v okviru usklajenega načrta komuniciranja, v skladu s postopki, dogovorjenimi ob zasnovi tega načrta;

| g) | vzpostavitev sinergije in komplementarnosti med pobudo Regije za gospodarsko spremembo in platformo za spremljanje lizbonske strategije Odbora regij; |
| --- | --- |

g)

vzpostavitev sinergije in komplementarnosti med pobudo Regije za gospodarsko spremembo in platformo za spremljanje lizbonske strategije Odbora regij;

| 40. | poudarja, da bosta napredek in opredelitev tem pobude obravnavana in ocenjena na skupni letni konferenci. |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bosta napredek in opredelitev tem pobude obravnavana in ocenjena na skupni letni konferenci.

V Bruslju, 7. junija 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

II.   Postopek

| Naslov | Sporočilo Komisije: Regije za gospodarsko spremembo |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | COM(2006) 675 konč. |
| Pravna podlaga | neobvezno zaprosilo, člen 265(1) |
| Vrsta postopka po poslovniku | |
| Zaprosilo Sveta/Dopis Evropske komisije | 8. november 2006 |
| Sklep predsednika/predsedstva | 9. januar 2007 |
| Pristojna Komisija | komisija za politiko ozemeljske kohezije (COTER) |
| Poročevalec | Alvaro Ancisi, član občinskega sveta Ravenne, (EPP/IT) |
| Opomba | 16. januar 2007 |
| Obravnava na seji Komisije | 16. marec 2007 |
| Datum sprejetja mnenja Komisije | 16. marec 2007 |
| Rezultat glasovanja Komisije | soglasje |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 6. in 7. junij 2007 |
| Prejšnje mnenje Odbora | |

Naslov

Naslov

Sporočilo Komisije: Regije za gospodarsko spremembo

Regije za gospodarsko spremembo

Referenčni dokument

Referenčni dokument

COM(2006) 675 konč.

Pravna podlaga

Pravna podlaga

neobvezno zaprosilo, člen 265(1)

Vrsta postopka po poslovniku

Vrsta postopka po poslovniku

Zaprosilo Sveta/Dopis Evropske komisije

Zaprosilo Sveta/Dopis Evropske komisije

8. november 2006

Sklep predsednika/predsedstva

Sklep predsednika/predsedstva

9. januar 2007

Pristojna Komisija

Pristojna Komisija

komisija za politiko ozemeljske kohezije (COTER)

Poročevalec

Poročevalec

Alvaro Ancisi, član občinskega sveta Ravenne, (EPP/IT)

Opomba

Opomba

16. januar 2007

Obravnava na seji Komisije

Obravnava na seji Komisije

16. marec 2007

Datum sprejetja mnenja Komisije

Datum sprejetja mnenja Komisije

16. marec 2007

Rezultat glasovanja Komisije

Rezultat glasovanja Komisije

soglasje

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

6. in 7. junij 2007

Prejšnje mnenje Odbora

Prejšnje mnenje Odbora

---

(1)  Glej: delovni dokument služb Komisije – SEK(2006) 1432 dd., 8.11.2006.

1

(2)  Glej Uredbo (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999, členi 4, 5 in 6.

2

(3)  Prav tam.

3

(4)  Mišljen je Načrt D Evropske komisije (demokracija, dialog, debata): prihodnost Evrope, ki so ga začeli izvajati leta 2005.

4

Mišljen je

Evropske komisije

ki so ga začeli izvajati leta 2005

---