# Uradni list C 308/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 308 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5019. december 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 308

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5019. december 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2007/C 308/01 | Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2007 o nadaljnjem spremljanju Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2007/C 308/01

Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2007 o nadaljnjem spremljanju Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 308/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 6 |
| 2007/C 308/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 308/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4939 – Uberior/L&R/Versailles Holdco) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 308/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4883 – PetroFina/Galactic/Futerro/JV) (
  1
  ) | 13 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 308/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

6

2007/C 308/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

9

2007/C 308/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4939 – Uberior/L&R/Versailles Holdco) (
  1
  )

1

13

2007/C 308/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4883 – PetroFina/Galactic/Futerro/JV) (
  1
  )

1

13

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 308/06 | Menjalni tečaji eura | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 308/06

Menjalni tečaji eura

14

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 308/07 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2007/C 308/08 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 18 |
| 2007/C 308/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 23 |
| 2007/C 308/10 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 28 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2007/C 308/07

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

15

DRUGI AKTI

Komisija

2007/C 308/08

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

18

2007/C 308/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

23

2007/C 308/10

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

28

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2007/C 308/11 | Popravek državne pomoči N 574/05 — Italija (UL C 133, 15.6.2007) | 33 |

Popravki

2007/C 308/11

Popravek državne pomoči N 574/05 — Italija (UL C 133, 15.6.2007)

(UL C 133, 15.6.2007)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/1

---

RESOLUCIJA SVETA

z dne 5. decembra 2007

o nadaljnjem spremljanju Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007)

(2007/C 308/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

Ob sklicevanju da:

| 1. | sta nediskriminacija in enako obravnavanje, kot sta zlasti opisana v členih 2, 3 in 13 PES, temeljni načeli Evropske unije, ki se morata upoštevati pri vseh politikah Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

sta nediskriminacija in enako obravnavanje, kot sta zlasti opisana v členih 2, 3 in 13 PES, temeljni načeli Evropske unije, ki se morata upoštevati pri vseh politikah Evropske unije;

| 2. | je v členu 21 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije priznana prepoved diskriminacije na kakršni koli podlagi, v členu 23 pa je navedena zahteva, da se enakost med moškimi in ženskami zagotovi na vseh področjih; |
| --- | --- |

2.

je v členu 21 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije priznana prepoved diskriminacije na kakršni koli podlagi, v členu 23 pa je navedena zahteva, da se enakost med moškimi in ženskami zagotovi na vseh področjih;

| 3. | Socialna agenda 2005–2010, ki dopolnjuje in podpira Lizbonsko strategijo, ima ključno vlogo pri spodbujanju socialne razsežnosti gospodarske rasti, vključno z enakimi možnostmi za vse, kot sredstvo za oblikovanje bolj socialno vključujoče družbe; |
| --- | --- |

3.

Socialna agenda 2005–2010, ki dopolnjuje in podpira Lizbonsko strategijo, ima ključno vlogo pri spodbujanju socialne razsežnosti gospodarske rasti, vključno z enakimi možnostmi za vse, kot sredstvo za oblikovanje bolj socialno vključujoče družbe;

| 4. | program Progress
   (1) podpira učinkovito izvajanje načela nediskriminacije in spodbuja njegovo vključevanje v vse politike Skupnosti z izboljševanjem razumevanja tega pojava, podporo izvajanju zakonodaje, ozaveščanjem in povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni; |
| --- | --- |

4.

program Progress
   (1) podpira učinkovito izvajanje načela nediskriminacije in spodbuja njegovo vključevanje v vse politike Skupnosti z izboljševanjem razumevanja tega pojava, podporo izvajanju zakonodaje, ozaveščanjem in povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni;

| 5. | je Komisija, izhajajoč iz odgovorov na Zeleno knjigo o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni EU iz leta 2004, sprejela okvirno strategijo, ki je zasnovala ukrepe proti diskriminaciji na ravni EU v preteklih treh letih; |
| --- | --- |

5.

je Komisija, izhajajoč iz odgovorov na Zeleno knjigo o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni EU iz leta 2004, sprejela okvirno strategijo, ki je zasnovala ukrepe proti diskriminaciji na ravni EU v preteklih treh letih;

| 6. | so se s sprejetjem Evropskega pakta za enakost spolov na zasedanju Evropskega sveta marca 2006 oziroma Načrta za enakost med ženskami in moškimi, države članice in Evropska komisija zavezale k izvajanju politik enakosti spolov in ukrepov na evropski in nacionalnih ravneh. |
| --- | --- |

6.

so se s sprejetjem Evropskega pakta za enakost spolov na zasedanju Evropskega sveta marca 2006 oziroma Načrta za enakost med ženskami in moškimi, države članice in Evropska komisija zavezale k izvajanju politik enakosti spolov in ukrepov na evropski in nacionalnih ravneh.

Upoštevajoč, da:

| 1. | sta kljub velikemu napredku pri spodbujanju enakosti in boja proti diskriminaciji – med drugim tudi na podlagi sprejetja zakonodaje s področja enakosti in vzpostavitve državnih organov za enakost – v EU še naprej prisotni neenakost in diskriminacija na podlagi spola, rase ali narodnosti, starosti, invalidnosti, vere ali prepričanja ali pa spolne usmerjenosti, ki v veliki meri škodita prizadetim posameznikom in posameznicam ter evropskim družbam nasploh; |
| --- | --- |

1.

sta kljub velikemu napredku pri spodbujanju enakosti in boja proti diskriminaciji – med drugim tudi na podlagi sprejetja zakonodaje s področja enakosti in vzpostavitve državnih organov za enakost – v EU še naprej prisotni neenakost in diskriminacija na podlagi spola, rase ali narodnosti, starosti, invalidnosti, vere ali prepričanja ali pa spolne usmerjenosti, ki v veliki meri škodita prizadetim posameznikom in posameznicam ter evropskim družbam nasploh;

| 2. | sta revščina in socialna izključenost glavni oviri za doseganje enakih možnosti; |
| --- | --- |

2.

sta revščina in socialna izključenost glavni oviri za doseganje enakih možnosti;

| 3. | je protidiskriminacijska zakonodaja še vedno premalo poznana, kot je potrdila nedavna raziskava Eurobarometra, ki je razkrila, da le tretjina prebivalcev EU pozna svoje pravice v primeru, da so soočeni z diskriminacijo ali nadlegovanjem; |
| --- | --- |

3.

je protidiskriminacijska zakonodaja še vedno premalo poznana, kot je potrdila nedavna raziskava Eurobarometra, ki je razkrila, da le tretjina prebivalcev EU pozna svoje pravice v primeru, da so soočeni z diskriminacijo ali nadlegovanjem;

| 4. | je Sklep št. 771/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o Evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) – pravični družbi naproti (2) dal priložnost za potrditev skupne vizije o Evropi, kjer nihče ne trpi zaradi diskriminacije, ter da je uresničitev popolne enakosti možnosti bistvena za rast, kohezijo, napredek in blaginjo Evrope in njenih prebivalcev; |
| --- | --- |

4.

je Sklep št. 771/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o Evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) – pravični družbi naproti (2) dal priložnost za potrditev skupne vizije o Evropi, kjer nihče ne trpi zaradi diskriminacije, ter da je uresničitev popolne enakosti možnosti bistvena za rast, kohezijo, napredek in blaginjo Evrope in njenih prebivalcev;

| 5. | je v mnenju Evropskega ekonomskega in socialnega odbora v zvezi z usklajenimi kazalniki na področju invalidnosti kot instrumenti za spremljanje evropskih politik poudarjena potreba, da se na evropski ravni opredeli zanesljiv in usklajen niz dejavnikov na področju invalidnosti za dosego napredka pri uresničevanju enakih možnosti za invalidne osebe ter omogoči izmenjava najboljših praks med državami članicami glede rešitev; tako bi učinkovitost sproženih pobud lahko bila merljiva. |
| --- | --- |

5.

je v mnenju Evropskega ekonomskega in socialnega odbora v zvezi z usklajenimi kazalniki na področju invalidnosti kot instrumenti za spremljanje evropskih politik poudarjena potreba, da se na evropski ravni opredeli zanesljiv in usklajen niz dejavnikov na področju invalidnosti za dosego napredka pri uresničevanju enakih možnosti za invalidne osebe ter omogoči izmenjava najboljših praks med državami članicami glede rešitev; tako bi učinkovitost sproženih pobud lahko bila merljiva.

Pozdravlja:

| 1. | izredno visoko raven mobilizacije in udeležbe zainteresiranih strani v Evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) (v nadaljnjem besedilu „Evropsko leto“), kar dokazuje na stotine dejavnosti, kot so informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje, nagrade podjetjem za inovativne politike na področju raznolikosti, glasbeni in mladinski festivali, programi usposabljanja, raziskave in študije, izvedeni po vsej EU, da bi prispevali k uresničitvi enakosti, in pri katerih so sodelovale oblasti na centralni, regionalni in lokalni ravni, organizacije za zaščito interesov tistih, ki so izpostavljeni nevarnosti diskriminacije in neenakopravnega obravnavanja, oziroma organizacije, ki jih zastopajo, šole, podjetja, sindikati, organi za enakost in mnoge samonikle organizacije; |
| --- | --- |

1.

izredno visoko raven mobilizacije in udeležbe zainteresiranih strani v Evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) (v nadaljnjem besedilu „Evropsko leto“), kar dokazuje na stotine dejavnosti, kot so informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje, nagrade podjetjem za inovativne politike na področju raznolikosti, glasbeni in mladinski festivali, programi usposabljanja, raziskave in študije, izvedeni po vsej EU, da bi prispevali k uresničitvi enakosti, in pri katerih so sodelovale oblasti na centralni, regionalni in lokalni ravni, organizacije za zaščito interesov tistih, ki so izpostavljeni nevarnosti diskriminacije in neenakopravnega obravnavanja, oziroma organizacije, ki jih zastopajo, šole, podjetja, sindikati, organi za enakost in mnoge samonikle organizacije;

| 2. | močno zavzetost posameznikov, civilne družbe, vlad in javne uprave, organov za enakost in evropskih institucij pri izpostavljanju enakih možnosti za vse v letu 2007 in izvajanju glavnih ciljev evropskega leta: pravice, zastopanost, priznavanje in spoštovanje; |
| --- | --- |

2.

močno zavzetost posameznikov, civilne družbe, vlad in javne uprave, organov za enakost in evropskih institucij pri izpostavljanju enakih možnosti za vse v letu 2007 in izvajanju glavnih ciljev evropskega leta: pravice, zastopanost, priznavanje in spoštovanje;

| 3. | vzpostavitev državnih izvršilnih organov in sprejetje nacionalnih strategij in prednostnih nalog za izvajanje evropskega leta v vseh sodelujočih državah, s čimer so sploh prvič pokrite vse podlage za diskriminacijo iz člena 13; |
| --- | --- |

3.

vzpostavitev državnih izvršilnih organov in sprejetje nacionalnih strategij in prednostnih nalog za izvajanje evropskega leta v vseh sodelujočih državah, s čimer so sploh prvič pokrite vse podlage za diskriminacijo iz člena 13;

| 4. | obnovitev dialoga v letu 2007 med javnimi institucijami, oblikovalci politik in zainteresiranimi stranmi, ki se borijo proti diskriminacij; za to so zaslužni srečanje na vrhu na temo enakosti v januarju 2007 in mehanizmi, vzpostavljeni na državni ravni, za redno posvetovanje in tesno sodelovanje s civilno družbo in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi glede priprave, izvajanja in spremljanja nacionalnih strategij za evropsko leto; |
| --- | --- |

4.

obnovitev dialoga v letu 2007 med javnimi institucijami, oblikovalci politik in zainteresiranimi stranmi, ki se borijo proti diskriminacij; za to so zaslužni srečanje na vrhu na temo enakosti v januarju 2007 in mehanizmi, vzpostavljeni na državni ravni, za redno posvetovanje in tesno sodelovanje s civilno družbo in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi glede priprave, izvajanja in spremljanja nacionalnih strategij za evropsko leto;

| 5. | prečen dialog med organizacijami civilne družbe in drugimi ključnimi zainteresiranimi stranmi na državni ravni glede prispevkov k pripravi, izvajanju, nadaljnjem ukrepanju in ocenjevanju nacionalnih strategij za evropsko leto ter redna izmenjava mnenj na evropski ravni; |
| --- | --- |

5.

prečen dialog med organizacijami civilne družbe in drugimi ključnimi zainteresiranimi stranmi na državni ravni glede prispevkov k pripravi, izvajanju, nadaljnjem ukrepanju in ocenjevanju nacionalnih strategij za evropsko leto ter redna izmenjava mnenj na evropski ravni;

| 6. | uravnoteženo obravnavanje vseh podlag za diskriminacijo v okviru vseh dejavnosti Evropskega leta; |
| --- | --- |

6.

uravnoteženo obravnavanje vseh podlag za diskriminacijo v okviru vseh dejavnosti Evropskega leta;

| 7. | ustanovitev mreže nacionalnih organov za enakost Equinet, ki bo okrepila sposobnost teh organov za neodvisno delovanje z izmenjavo strokovnega znanja, usposabljanjem in vzajemno podporo ter jim pomagala prispevati k institucionalnim spremembam, potrebnim za učinkovito izvajanje zakonodaje s področja enakosti in podpreti dialog med evropskimi institucijami in specializiranimi organi za enakost; |
| --- | --- |

7.

ustanovitev mreže nacionalnih organov za enakost Equinet, ki bo okrepila sposobnost teh organov za neodvisno delovanje z izmenjavo strokovnega znanja, usposabljanjem in vzajemno podporo ter jim pomagala prispevati k institucionalnim spremembam, potrebnim za učinkovito izvajanje zakonodaje s področja enakosti in podpreti dialog med evropskimi institucijami in specializiranimi organi za enakost;

| 8. | da so Skupnost in večina držav članic podpisale Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in da je bilo junija 2007 (3) na neformalnem ministrskem srečanju o invalidnosti (4) doseženo soglasje o povezanem in usklajenem pristopu k izvajanju Konvencije ZN v Evropi. |
| --- | --- |

8.

da so Skupnost in večina držav članic podpisale Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in da je bilo junija 2007 (3) na neformalnem ministrskem srečanju o invalidnosti (4) doseženo soglasje o povezanem in usklajenem pristopu k izvajanju Konvencije ZN v Evropi.

Ob upoštevanju, da:

| 1. | so politike enakosti bistveni instrumenti za socialno kohezijo, gospodarsko rast, napredek in konkurenčnost in s tem za Lizbonsko strategijo za rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

1.

so politike enakosti bistveni instrumenti za socialno kohezijo, gospodarsko rast, napredek in konkurenčnost in s tem za Lizbonsko strategijo za rast in zaposlovanje;

| 2. | so tri direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja, ki so bile do sedaj sprejete na podlagi člena 13: Direktiva Sveta 2000/43/ES (5), ki zajema diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti pri zaposlovanju, dostopu do dobrin in storitev, izobraževanja in socialne zaščite; Direktiva Sveta 2000/78/ES (6), ki zajema vse druge podlage za diskriminacijo pri zaposlovanju, tj. vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost ter Direktiva Sveta 2004/113/ES (7), ki zajema diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi; |
| --- | --- |

2.

so tri direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja, ki so bile do sedaj sprejete na podlagi člena 13: Direktiva Sveta 2000/43/ES (5), ki zajema diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti pri zaposlovanju, dostopu do dobrin in storitev, izobraževanja in socialne zaščite; Direktiva Sveta 2000/78/ES (6), ki zajema vse druge podlage za diskriminacijo pri zaposlovanju, tj. vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost ter Direktiva Sveta 2004/113/ES (7), ki zajema diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi;

| 3. | je za resnični napredek pri doseganju enakosti v praksi treba okrepiti ozaveščanje o zakonodaji in njeno izvajanje, vprašanje enakih možnosti pa je treba vključiti na vsa področja; |
| --- | --- |

3.

je za resnični napredek pri doseganju enakosti v praksi treba okrepiti ozaveščanje o zakonodaji in njeno izvajanje, vprašanje enakih možnosti pa je treba vključiti na vsa področja;

| 4. | sta zagotavljanje dialoga ter izmenjava informacij in dobre prakse med glavnimi zainteresiranimi stranmi in oblikovalci politik na ravni EU koristna za napredek pri vprašanjih enakih možnosti, kar dokazujeta srečanje na vrhu o enakosti v okviru nemškega predsedovanja Svetu januarja 2007 in zaključna konferenca Evropskega leta, ki jo je pripravilo portugalsko predsedstvo novembra 2007; |
| --- | --- |

4.

sta zagotavljanje dialoga ter izmenjava informacij in dobre prakse med glavnimi zainteresiranimi stranmi in oblikovalci politik na ravni EU koristna za napredek pri vprašanjih enakih možnosti, kar dokazujeta srečanje na vrhu o enakosti v okviru nemškega predsedovanja Svetu januarja 2007 in zaključna konferenca Evropskega leta, ki jo je pripravilo portugalsko predsedstvo novembra 2007;

| 5. | je pri ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti nujno treba upoštevati različne načine, na katere se ženske in moški soočajo z diskriminacijo; |
| --- | --- |

5.

je pri ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti nujno treba upoštevati različne načine, na katere se ženske in moški soočajo z diskriminacijo;

| 6. | sta boljša zastopanost skupin, ki jim grozi diskriminacija, in uravnotežena zastopanost moških in žensk v družbi ključnega pomena pri uresničevanju cilja o enakih možnostih; prav tako tudi vprašanje njihove vključenosti v ukrepe, katerih namen je boj proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

6.

sta boljša zastopanost skupin, ki jim grozi diskriminacija, in uravnotežena zastopanost moških in žensk v družbi ključnega pomena pri uresničevanju cilja o enakih možnostih; prav tako tudi vprašanje njihove vključenosti v ukrepe, katerih namen je boj proti diskriminaciji;

| 7. | bi bilo treba posebej poudarjati prednosti, ki jih ima različnost za evropske družbe in posameznike, in sicer z opozarjanjem na pozitivne prispevke vseh, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

7.

bi bilo treba posebej poudarjati prednosti, ki jih ima različnost za evropske družbe in posameznike, in sicer z opozarjanjem na pozitivne prispevke vseh, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost;

| 8. | je bistvenega pomena, da se odpravijo nasilje, predsodki in stereotipi, da se gojijo dobri odnosi med vsemi v družbi, zlasti pa med mladimi, in da se uveljavljajo in razširjajo vrednote, na katerih sloni boj proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

8.

je bistvenega pomena, da se odpravijo nasilje, predsodki in stereotipi, da se gojijo dobri odnosi med vsemi v družbi, zlasti pa med mladimi, in da se uveljavljajo in razširjajo vrednote, na katerih sloni boj proti diskriminaciji;

| 9. | je zbiranje podatkov o diskriminaciji in enakosti orodje ključnega pomena, prvič, za pravilne ocene obsega in vrste primerov diskriminacije, s katerimi se soočajo posamezniki, in, drugič, za pripravo, prilagoditev, spremljanje in vrednotenje politik; |
| --- | --- |

9.

je zbiranje podatkov o diskriminaciji in enakosti orodje ključnega pomena, prvič, za pravilne ocene obsega in vrste primerov diskriminacije, s katerimi se soočajo posamezniki, in, drugič, za pripravo, prilagoditev, spremljanje in vrednotenje politik;

| 10. | je Evropsko leto opozorilo na hude težave, ki jih prinaša večkratna diskriminacija; |
| --- | --- |

10.

je Evropsko leto opozorilo na hude težave, ki jih prinaša večkratna diskriminacija;

| 11. | diskriminacija lahko vodi v revščino in socialno izključenost, saj zavira udeleženost pri virih in dostop do njih; |
| --- | --- |

11.

diskriminacija lahko vodi v revščino in socialno izključenost, saj zavira udeleženost pri virih in dostop do njih;

| 12. | je veliko Romov v zelo težavnem položaju, ki ga zaznamujejo primeri diskriminacije na podlagi narodnosti in socialna izključenost; |
| --- | --- |

12.

je veliko Romov v zelo težavnem položaju, ki ga zaznamujejo primeri diskriminacije na podlagi narodnosti in socialna izključenost;

| 13. | naj bi bila priporočila skupine strokovnjakov na visoki ravni za vključenost etničnih manjšin v družbo in trg delovne sile objavljena ob koncu zadevnega evropskega leta; |
| --- | --- |

13.

naj bi bila priporočila skupine strokovnjakov na visoki ravni za vključenost etničnih manjšin v družbo in trg delovne sile objavljena ob koncu zadevnega evropskega leta;

| 14. | bo doseganje nadaljnjega napredka lahko učinkovitejše, če bodo odpravljene strukturne in fizične ovire pri vključevanju. Zagotoviti bi bilo mogoče sredstva, med drugim iz strukturnih skladov, za ukrepe, ki bi pripomogli k boljši dostopnosti in popolni vključitvi oseb, ki jim grozi diskriminacija, v trg delovne sile in s tem v družbo; |
| --- | --- |

14.

bo doseganje nadaljnjega napredka lahko učinkovitejše, če bodo odpravljene strukturne in fizične ovire pri vključevanju. Zagotoviti bi bilo mogoče sredstva, med drugim iz strukturnih skladov, za ukrepe, ki bi pripomogli k boljši dostopnosti in popolni vključitvi oseb, ki jim grozi diskriminacija, v trg delovne sile in s tem v družbo;

| 15. | bi mediji pri odpravljanju predsodkov in stereotipov morali igrati ključno vlogo in tako pripomoči k izboljšanju enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

15.

bi mediji pri odpravljanju predsodkov in stereotipov morali igrati ključno vlogo in tako pripomoči k izboljšanju enakih možnosti za vse;

| 16. | podjetja vse bolj ugotavljajo, da zaposlovanje raznolike delovne sile lahko pomeni občutne prednosti; |
| --- | --- |

16.

podjetja vse bolj ugotavljajo, da zaposlovanje raznolike delovne sile lahko pomeni občutne prednosti;

| 17. | Evropski parlament in civilna družba pozivata k razširitvi pravnega varstva zoper diskriminacijo, in sicer s področja zaposlovanja in poklica še na druga področja; |
| --- | --- |

17.

Evropski parlament in civilna družba pozivata k razširitvi pravnega varstva zoper diskriminacijo, in sicer s področja zaposlovanja in poklica še na druga področja;

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi:

| 1. | zagotovijo popolno in učinkovito izvajanje in ovrednotenje veljavnih protidiskriminacijskih zakonov in zakonodaje o enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

zagotovijo popolno in učinkovito izvajanje in ovrednotenje veljavnih protidiskriminacijskih zakonov in zakonodaje o enakosti spolov;

| 2. | okrepijo prizadevanja za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti in za boj proti takšni diskriminaciji, tako na trgu delovne sile kot drugod; |
| --- | --- |

2.

okrepijo prizadevanja za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti in za boj proti takšni diskriminaciji, tako na trgu delovne sile kot drugod;

| 3. | s pripravo in širjenjem informacij ter orodji in metodami ozaveščanja spodbujajo boljšo obveščenost in zavest o teh zakonih v širši javnosti, med zainteresiranimi stranmi in oblikovalci odločitev ter poudarjajo prednosti, ki jih enake možnosti prinašajo vsem; |
| --- | --- |

3.

s pripravo in širjenjem informacij ter orodji in metodami ozaveščanja spodbujajo boljšo obveščenost in zavest o teh zakonih v širši javnosti, med zainteresiranimi stranmi in oblikovalci odločitev ter poudarjajo prednosti, ki jih enake možnosti prinašajo vsem;

| 4. | nadgrajujejo mehanizme upravljanja, vzpostavljene med zadevnim evropskim letom, in nadaljujejo tvorne stike med oblikovalci politik na ravni EU ter tako poskrbijo za pripravo „Srečanj na vrhu na temo enakosti“ in za ustrezno nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

4.

nadgrajujejo mehanizme upravljanja, vzpostavljene med zadevnim evropskim letom, in nadaljujejo tvorne stike med oblikovalci politik na ravni EU ter tako poskrbijo za pripravo „Srečanj na vrhu na temo enakosti“ in za ustrezno nadaljnje ukrepanje;

| 5. | v pripravo politik in programov za preprečevanje diskriminacije in pospeševanje enakosti in enakih možnosti na nacionalni in evropski ravni v celoti vključijo civilno družbo, tudi organizacije, ki predstavljajo osebe, ki jim grozi diskriminacija, socialne partnerje in zainteresirane strani; |
| --- | --- |

5.

v pripravo politik in programov za preprečevanje diskriminacije in pospeševanje enakosti in enakih možnosti na nacionalni in evropski ravni v celoti vključijo civilno družbo, tudi organizacije, ki predstavljajo osebe, ki jim grozi diskriminacija, socialne partnerje in zainteresirane strani;

| 6. | zagotovijo in okrepijo učinkovitost posebnih organov za enakost pri opravljanju njihovih neodvisnih nalog, tako da jim, upoštevaje nacionalne proračunske omejitve, nudijo potrebne finančne in človeške vire, in jim s tem omogočijo, da se ustrezno odzovejo na primere, pri katerih bi lahko šlo za diskriminacijo, na pravočasen in učinkovit način, podprejo žrtve in dejavno prispevajo k uresničevanju popolne enakosti v praksi; |
| --- | --- |

6.

zagotovijo in okrepijo učinkovitost posebnih organov za enakost pri opravljanju njihovih neodvisnih nalog, tako da jim, upoštevaje nacionalne proračunske omejitve, nudijo potrebne finančne in človeške vire, in jim s tem omogočijo, da se ustrezno odzovejo na primere, pri katerih bi lahko šlo za diskriminacijo, na pravočasen in učinkovit način, podprejo žrtve in dejavno prispevajo k uresničevanju popolne enakosti v praksi;

| 7. | zagotovijo vključevanje vprašanj nediskriminacije in enakosti v izvajanje strukturnih skladov, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, Smernic za rast in delovna mesta in Ciljev za socialno vključenost in socialno zaščito; |
| --- | --- |

7.

zagotovijo vključevanje vprašanj nediskriminacije in enakosti v izvajanje strukturnih skladov, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, Smernic za rast in delovna mesta in Ciljev za socialno vključenost in socialno zaščito;

| 8. | pri pripravi zakonov, politik spremljanja in vrednotenja ter podpornih programov v celoti upoštevajo posebna vprašanja, ki izhajajo iz večkratne diskriminacije; |
| --- | --- |

8.

pri pripravi zakonov, politik spremljanja in vrednotenja ter podpornih programov v celoti upoštevajo posebna vprašanja, ki izhajajo iz večkratne diskriminacije;

| 9. | v celoti izrabijo možnosti za pozitivne ukrepe in tako skušajo odpraviti sedanjo neenakost ter doseči popolno enakost v praksi, zlasti kar zadeva dostop do izobraževanja in zaposlitve; |
| --- | --- |

9.

v celoti izrabijo možnosti za pozitivne ukrepe in tako skušajo odpraviti sedanjo neenakost ter doseči popolno enakost v praksi, zlasti kar zadeva dostop do izobraževanja in zaposlitve;

| 10. | zbirajo statistične podatke, po možnosti razčlenjene po spolu in po potrebi anonimno, saj so ti ključna podlaga za boljše oblikovanje in spremljanje politik in programov za zagotavljanje enakih možnosti za vse ter za obravnavanje večkratne diskriminacije, k zbiranju podatkov o enakosti pa naj pritegnejo tudi druge akterje; kar najbolje je treba uporabiti podatke, ki so že bili zbrani v okviru Eurostata in pekinških Izhodišč za ukrepanje; |
| --- | --- |

10.

zbirajo statistične podatke, po možnosti razčlenjene po spolu in po potrebi anonimno, saj so ti ključna podlaga za boljše oblikovanje in spremljanje politik in programov za zagotavljanje enakih možnosti za vse ter za obravnavanje večkratne diskriminacije, k zbiranju podatkov o enakosti pa naj pritegnejo tudi druge akterje; kar najbolje je treba uporabiti podatke, ki so že bili zbrani v okviru Eurostata in pekinških Izhodišč za ukrepanje;

| 11. | pospešijo prizadevanja za izvajanje Evropskega pakta za enakost spolov in Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010, pa tudi pekinških Izhodišč za ukrepanje, in sicer s konkretnimi ukrepi in vključevanjem vidika enakosti spolov v vse faze oblikovanja in uresničevanja politik – zasnova, izvajanje, spremljanje in vrednotenje – ter tako pripomorejo h krepitvi enakosti žensk in moških; |
| --- | --- |

11.

pospešijo prizadevanja za izvajanje Evropskega pakta za enakost spolov in Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010, pa tudi pekinških Izhodišč za ukrepanje, in sicer s konkretnimi ukrepi in vključevanjem vidika enakosti spolov v vse faze oblikovanja in uresničevanja politik – zasnova, izvajanje, spremljanje in vrednotenje – ter tako pripomorejo h krepitvi enakosti žensk in moških;

| 12. | še naprej in pospešeno vključujejo vprašanje invalidnosti v vse zadevne politike in pri tem upoštevajo faze, kot si sledijo v Evropskem akcijskem načrtu za enake možnosti invalidov, ter se zavzamejo za razvoj niza usklajenih kazalnikov in kvantitativnih ciljnih vrednosti za spremljanje napredka na tem področju; |
| --- | --- |

12.

še naprej in pospešeno vključujejo vprašanje invalidnosti v vse zadevne politike in pri tem upoštevajo faze, kot si sledijo v Evropskem akcijskem načrtu za enake možnosti invalidov, ter se zavzamejo za razvoj niza usklajenih kazalnikov in kvantitativnih ciljnih vrednosti za spremljanje napredka na tem področju;

| 13. | še naprej spodbujajo enako zastopanost moških in žensk pri odločanju na vseh ravneh in vključenost skupin, ki jim grozi diskriminacija, v družbo; |
| --- | --- |

13.

še naprej spodbujajo enako zastopanost moških in žensk pri odločanju na vseh ravneh in vključenost skupin, ki jim grozi diskriminacija, v družbo;

| 14. | nadaljujejo proces podpisovanja, sklepanja in ratifikacije Konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

14.

nadaljujejo proces podpisovanja, sklepanja in ratifikacije Konvencije ZN o pravicah invalidov;

| 15. | razvijajo sodelovanje pri skupnih izzivih in rešitvah v kontekstu izvajanja Konvencije ZN o pravicah invalidov, tudi kar zadeva statistiko o invalidih in kazalnike udeleženosti; |
| --- | --- |

15.

razvijajo sodelovanje pri skupnih izzivih in rešitvah v kontekstu izvajanja Konvencije ZN o pravicah invalidov, tudi kar zadeva statistiko o invalidih in kazalnike udeleženosti;

| 16. | se zavzamejo za to, da bodo Romi laže uveljavljali človekove pravice, naj pospešijo njihovo socialno vključevanje in se bojujejo proti vsem oblikam diskriminacije Romov; |
| --- | --- |

16.

se zavzamejo za to, da bodo Romi laže uveljavljali človekove pravice, naj pospešijo njihovo socialno vključevanje in se bojujejo proti vsem oblikam diskriminacije Romov;

| 17. | ostro obsodijo vse oblike homofobije in pozovejo k nadaljnjemu spremljanju stanja in nadaljnjim raziskavam tega vprašanja, zlasti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

17.

ostro obsodijo vse oblike homofobije in pozovejo k nadaljnjemu spremljanju stanja in nadaljnjim raziskavam tega vprašanja, zlasti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice;

| 18. | ostro obsodijo vse oblike rasizma in ksenofobije in okrepijo spremljanje stanja in raziskave o tem vprašanju, zlasti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

18.

ostro obsodijo vse oblike rasizma in ksenofobije in okrepijo spremljanje stanja in raziskave o tem vprašanju, zlasti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice;

| 19. | ostro obsodijo in sprejmejo potrebne preventivne ukrepe zoper vse oblike diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

19.

ostro obsodijo in sprejmejo potrebne preventivne ukrepe zoper vse oblike diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja;

| 20. | Evropski inštitut za enakost med spoloma in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice – kot agenciji, katerih naloga je podpirati dejavnosti EU za uveljavljanje enakosti spolov in za boj proti diskriminaciji – spodbudijo k dejavni skrbi za ustrezno upoštevanje ciljev Evropskega leta in k uporabi izsledkov študij, opravljenih v kontekstu Evropskega leta; |
| --- | --- |

20.

Evropski inštitut za enakost med spoloma in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice – kot agenciji, katerih naloga je podpirati dejavnosti EU za uveljavljanje enakosti spolov in za boj proti diskriminaciji – spodbudijo k dejavni skrbi za ustrezno upoštevanje ciljev Evropskega leta in k uporabi izsledkov študij, opravljenih v kontekstu Evropskega leta;

| 21. | še naprej aktivirajo vsa razpoložljiva sredstva iz strukturnih skladov in od drugod za podporo ukrepom za lažjo popolno integracijo oseb, diskriminiranih na trgu delovne sile, v družbo; |
| --- | --- |

21.

še naprej aktivirajo vsa razpoložljiva sredstva iz strukturnih skladov in od drugod za podporo ukrepom za lažjo popolno integracijo oseb, diskriminiranih na trgu delovne sile, v družbo;

| 22. | s primernimi ukrepi spodbudijo uporabo vseh razpoložljivih možnosti, ki jih ponuja program Progress; |
| --- | --- |

22.

s primernimi ukrepi spodbudijo uporabo vseh razpoložljivih možnosti, ki jih ponuja program Progress;

| 23. | nadalje spodbujajo različnost delovne sile in gojijo in spodbujajo razvoj ustreznih poslovnih orodij, tudi neobvezujočih listin; |
| --- | --- |

23.

nadalje spodbujajo različnost delovne sile in gojijo in spodbujajo razvoj ustreznih poslovnih orodij, tudi neobvezujočih listin;

| 24. | krepijo različnost in izboljšajo upravljanje enakih možnosti v vseh javnih upravah na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

24.

krepijo različnost in izboljšajo upravljanje enakih možnosti v vseh javnih upravah na ravni EU in na nacionalni ravni.

Poziva civilno družbo in socialne partnerje, naj:

| 1. | dejavno sodelujejo pri razvoju in pospeševanju politik in ukrepov za nediskriminacijo in enakost ter se zavzemajo za politike različnosti in enakih možnosti v javnih in zasebnih organizacijah ter podjetjih; |
| --- | --- |

1.

dejavno sodelujejo pri razvoju in pospeševanju politik in ukrepov za nediskriminacijo in enakost ter se zavzemajo za politike različnosti in enakih možnosti v javnih in zasebnih organizacijah ter podjetjih;

| 2. | nediskriminacijo in pozitivne ukrepe vključujejo v svoja pogajanja; |
| --- | --- |

2.

nediskriminacijo in pozitivne ukrepe vključujejo v svoja pogajanja;

| 3. | na nacionalni in evropski ravni nadaljujejo prečen dialog; |
| --- | --- |

3.

na nacionalni in evropski ravni nadaljujejo prečen dialog;

| 4. | sodelujejo z vladami in javnimi upravami, organi za enakost in evropskimi institucijami pri izgradnji globalnega partnerstva v vsesplošnem boju proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

4.

sodelujejo z vladami in javnimi upravami, organi za enakost in evropskimi institucijami pri izgradnji globalnega partnerstva v vsesplošnem boju proti diskriminaciji.

---

(1)  UL L 315, 24.10.2006, str. 1.

(2)  UL L 146, 31.5.2006, str. 1.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/enable.

(4)  V Berlinu, 11. junija 2007.

(5)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/6

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2007/C 308/02)

| Datum sprejetja odločitve | 19.6.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 39/04 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Lazio |
| Naziv (in /ali ime upravičenca) | Piano di smaltimento delle carcasse |
| Pravna podlaga | — |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za kritje stroškov zbiranja in odstranjevanja poginulih živali |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Približno 10 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | 2002-2006 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Lazio |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Datum sprejetja odločitve

19.6.2007

Št. pomoči

NN 39/04

Država članica

Italija

Regija

Lazio

Naziv (in /ali ime upravičenca)

Piano di smaltimento delle carcasse

Pravna podlaga

—

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za kritje stroškov zbiranja in odstranjevanja poginulih živali

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Približno 10 000 000 EUR

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

2002-2006

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Lazio

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/.

| Datum sprejetja odločitve | 21.9.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 17/07 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Dopłaty do składek z tytułu ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich (zmiana pomocy nr N 260/05, ostatnio zmodyfikowanej przez pomoc nr N 591/06) |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 7 marca 2007 r. o zmianie ustawy o dopłatach do ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za plačilo zavarovalnih premij |
| Oblika pomoči | Subvencije za zavarovalne premije |
| Proračun | Povečanje letnega proračuna za 210 milijonov PLN |
| Intenzivnost | Največja intenzivnost 50 % in 60 %, če zavarovanje krije le izgube zaradi naravnih nesreč ali slabih vremenskih razmer, ki so primerljive z naravnimi nesrečami |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi |
| ul. Wspolna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Datum sprejetja odločitve

21.9.2007

Št. pomoči

N 17/07

Država članica

Poljska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Dopłaty do składek z tytułu ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich (zmiana pomocy nr N 260/05, ostatnio zmodyfikowanej przez pomoc nr N 591/06)

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 7 marca 2007 r. o zmianie ustawy o dopłatach do ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za plačilo zavarovalnih premij

Oblika pomoči

Subvencije za zavarovalne premije

Proračun

Povečanje letnega proračuna za 210 milijonov PLN

Intenzivnost

Največja intenzivnost 50 % in 60 %, če zavarovanje krije le izgube zaradi naravnih nesreč ali slabih vremenskih razmer, ki so primerljive z naravnimi nesrečami

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi

ul. Wspolna 30

PL-00-930 Warszawa

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/.

| Datum sprejetja odločitve | 21.9.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 437/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Calabria |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi per la capitalizzazione delle imprese. Decreto legislativo n. 102/2004, articolo 17 |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sistem jamstva je bil zasnovan tako, da ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | 3,9 milijona EUR |
| Intenzivnost | Ukrep ne pomeni državne pomoči |
| Trajanje | Do konca leta 2008 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Calabria |
| Assessorato Agricoltura |
| Via Lucrezia Della Valle |
| I-88100 Catanzaro |

Datum sprejetja odločitve

21.9.2007

Št. pomoči

N 437/07

Država članica

Italija

Regija

Calabria

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi per la capitalizzazione delle imprese. Decreto legislativo n. 102/2004, articolo 17

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sistem jamstva je bil zasnovan tako, da ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

3,9 milijona EUR

Intenzivnost

Ukrep ne pomeni državne pomoči

Trajanje

Do konca leta 2008

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Calabria

Assessorato Agricoltura

Via Lucrezia Della Valle

I-88100 Catanzaro

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija v okviru državne pomoči NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/.

---

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/9

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 308/03)

| Datum sprejetja odločitve | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| sŠt. pomoči | N 597/06 |
| Država članica | Grčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Μεταρρύθμιση της οργάνωσης του καθεστώτος επικουρικής σύνταξης του τραπεζικού τομέα
  Metarruthmisi tis organosis tou kathestotos epikourikis suntaksis tou trapezikou tomea |
| Pravna podlaga | Nόμου 3371/2005 — Κεφάλαιο Η- Θέματα ασφάλισης του προσωπικού των Πιστωτικών Ιδρυμάτων (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 178, τεύχος Α, 14 Ιουλίου 2005), όπως τροποποιήθηκε με το άρθρο 26 του Νόμου 3455/2006 (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 84, τεύχος Α, 18 Απριλίου 2006) |
| Vrsta ukrepa | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Cilj | — |
| Oblika pomoči | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

10.10.2007

sŠt. pomoči

N 597/06

Država članica

Grčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Μεταρρύθμιση της οργάνωσης του καθεστώτος επικουρικής σύνταξης του τραπεζικού τομέα

Metarruthmisi tis organosis tou kathestotos epikourikis suntaksis tou trapezikou tomea

Pravna podlaga

Nόμου 3371/2005 — Κεφάλαιο Η- Θέματα ασφάλισης του προσωπικού των Πιστωτικών Ιδρυμάτων (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 178, τεύχος Α, 14 Ιουλίου 2005), όπως τροποποιήθηκε με το άρθρο 26 του Νόμου 3455/2006 (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 84, τεύχος Α, 18 Απριλίου 2006)

Vrsta ukrepa

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Cilj

—

Oblika pomoči

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.6.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 856/06 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Freistaat Sachsen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Plastic Logic Limited |
| Pravna podlaga | Investitionszulagengesetz 2007 und 35. GA-Rahmenplan |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, davčna olajšava |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 32,7 mio. EUR |
| Intenzivnost | 35,88 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Industrija električne in optične opreme |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Finanzamt Dresdner und Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Datum sprejetja odločitve

13.6.2007

Št. pomoči

N 856/06

Država članica

Nemčija

Regija

Freistaat Sachsen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Plastic Logic Limited

Pravna podlaga

Investitionszulagengesetz 2007 und 35. GA-Rahmenplan

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, davčna olajšava

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 32,7 mio. EUR

Intenzivnost

35,88 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2009

Gospodarski sektorji

Industrija električne in optične opreme

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Finanzamt Dresdner und Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 50/07 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Übernahme staatlicher Haftungen für österreichische Bundesmuseen |
| Pravna podlaga | Bundesfinanzgesetz |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.1.2004-31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Republik Österreich |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

10.10.2007

Št. pomoči

NN 50/07

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Übernahme staatlicher Haftungen für österreichische Bundesmuseen

Pravna podlaga

Bundesfinanzgesetz

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

—

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.1.2004-31.12.2007

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Republik Österreich

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 293/07 |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | Madeira |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Regime especial específico para a cerveja producida e consumida na Região Autónoma da Madeira |
| Pravna podlaga | N.o 2 do art. 299.o do TCE |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 10,85 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Governo Regional da Madeira |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

10.10.2007

Št. pomoči

N 293/07

Država članica

Portugalska

Regija

Madeira

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Regime especial específico para a cerveja producida e consumida na Região Autónoma da Madeira

Pravna podlaga

N.o 2 do art. 299.o do TCE

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 10,85 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Governo Regional da Madeira

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.11.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 481/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | País Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programa de ayudas a producciones audiovisuales dobladas/subtituladas al euskera y su distribución comercial en DVD |
| Pravna podlaga | Orden de 23 de mayo de 2007, de la Consejera de Cultura del Gobierno Vasco, por la que se regula la concesión de subvenciones destinadas a fomentar los estrenos de producciones audiovisuales dobladas y/o subtituladas al euskera, así como su distribución comercial en soporte DVD; Boletín Oficial del País Vasco de 13 de junio de 2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sektorski razvoj, promocija kulture, regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,678 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 0,678 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | Do 31.12.2008 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Dirección de Promoción de la Cultura, Departamento de Cultura, Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz, Álava, País Vasco |

Datum sprejetja odločitve

13.11.2007

Št. pomoči

N 481/07

Država članica

Španija

Regija

País Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programa de ayudas a producciones audiovisuales dobladas/subtituladas al euskera y su distribución comercial en DVD

Pravna podlaga

Orden de 23 de mayo de 2007, de la Consejera de Cultura del Gobierno Vasco, por la que se regula la concesión de subvenciones destinadas a fomentar los estrenos de producciones audiovisuales dobladas y/o subtituladas al euskera, así como su distribución comercial en soporte DVD; Boletín Oficial del País Vasco de 13 de junio de 2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sektorski razvoj, promocija kulture, regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,678 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 0,678 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 31.12.2008

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Dirección de Promoción de la Cultura, Departamento de Cultura, Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz, Álava, País Vasco

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/13

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4939 – Uberior/L&R/Versailles Holdco)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 308/04)

Dne 12. decembra 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4939. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4939. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/13

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4883 – PetroFina/Galactic/Futerro/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 308/05)

Dne 13. decembra 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4883. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4883. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. decembra 2007

(2007/C 308/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4416 |
| JPY | japonski jen | 163,44 |
| DKK | danska krona | 7,462 |
| GBP | funt šterling | 0,71485 |
| SEK | švedska krona | 9,4381 |
| CHF | švicarski frank | 1,6602 |
| ISK | islandska krona | 90,69 |
| NOK | norveška krona | 8,026 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,585274 |
| CZK | češka krona | 26,353 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 253,8 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6964 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,6115 |
| RON | romunski leu | 3,5397 |
| SKK | slovaška krona | 33,561 |
| TRY | turška lira | 1,7146 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6703 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4503 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,2456 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9034 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1035 |
| KRW | južnokorejski won | 1 354,31 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,9649 |
| CNY | kitajski juan | 10,6465 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,303 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 543,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,833 |
| PHP | filipinski peso | 60,547 |
| RUB | ruski rubelj | 35,613 |
| THB | tajski bat | 44,075 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4416

JPY

japonski jen

163,44

DKK

danska krona

7,462

GBP

funt šterling

0,71485

SEK

švedska krona

9,4381

CHF

švicarski frank

1,6602

ISK

islandska krona

90,69

NOK

norveška krona

8,026

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,585274

CZK

češka krona

26,353

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

253,8

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6964

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,6115

RON

romunski leu

3,5397

SKK

slovaška krona

33,561

TRY

turška lira

1,7146

AUD

avstralski dolar

1,6703

CAD

kanadski dolar

1,4503

HKD

hongkonški dolar

11,2456

NZD

novozelandski dolar

1,9034

SGD

singapurski dolar

2,1035

KRW

južnokorejski won

1 354,31

ZAR

južnoafriški rand

9,9649

CNY

kitajski juan

10,6465

HRK

hrvaška kuna

7,303

IDR

indonezijska rupija

13 543,83

MYR

malezijski ringit

4,833

PHP

filipinski peso

60,547

RUB

ruski rubelj

35,613

THB

tajski bat

44,075

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/15

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2007/C 308/07)

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevo je vložila družba Yale (Hangzhou) Industrial Products Co., Ltd („vložnik“) izvoznik iz Ljudske republike Kitajske.

Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, so ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, tj. šasije in hidravlike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Ti oznaki KN sta zgolj informativne narave.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1174/2005 (2) o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na prima facie dokazih, ki jih je predložil vložnik, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne.

Vložnik je predložil zadostne dokaze, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje dampinga. Vložnik je zlasti predložil prima facie dokaze, da izpolnjuje merila za tržnogospodarsko obravnavo. Poleg tega primerjava konstruirane normalne vrednosti, ki temelji na vložnikovih proizvodnih stroških, z izvoznimi cenami v Skupnost kaže, da je stopnja dampinga bistveno nižja kot trenutna raven ukrepa. Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temeljijo na prej vzpostavljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno.

5.   Postopek za ugotavljanje dampinga

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

Preiskava bo pokazala, ali je treba v zvezi z vložnikom še naprej uporabljati, odpraviti ali spremeniti obstoječe ukrepe.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo vložniku in organom zadevne države izvoznice poslala vprašalnike. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(i).

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(i).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(a)(ii).

(c)   Tržnogospodarska obravnava

Če vložnik predloži zadostne dokaze, ki kažejo, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjuje pogoje, določene v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. V ta namen mora predložiti ustrezno utemeljeni zahtevek v posebnem roku iz odstavka 6(b) tega obvestila. Komisija bo družbi in organom Ljudske republike Kitajske poslala obrazec zahtevka.

(d)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

Kadar se družbi ne prizna status tržnega gospodarstva, vendar izpolnjuje zahteve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, bo za namen določitve normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, določena primerna država s tržnim gospodarstvom. Komisija namerava v ta namen ponovno uporabiti Kanado, kakor je storila že med preiskavo, ki je privedla do uvedbe trenutnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Zainteresirane stranke so vabljene, da dajo pripombe glede primernosti te izbire v posebnem roku, določenem v točki 6(c).

Če je družbi priznan status tržnega gospodarstva, lahko Komisija v namen določitve normalne vrednosti, če je potrebno, poleg tega uporabi tudi ugotovitve glede normalne vrednosti, določene v primerni državi s tržnim gospodarstvom, tj. v namen zamenjave nezanesljivih stroškovnih ali cenovnih elementov v Ljudski republiki Kitajski, ki so potrebni za določitev normalne vrednosti, če v Ljudski republiki Kitajski ni na razpolago zanesljivih podatkov. Komisija namerava tudi v ta namen uporabiti Kanado.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(ii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok za predložitev zahtevka za dodelitev statusa tržnega gospodarstva

Vložnikov ustrezno utemeljeni zahtevek za status tržnega gospodarstva, kakor je naveden v odstavku 5(c) tega obvestila, mora prispeti na Komisijo v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(c)   Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Kanade, ki je, kot je navedeno v točki 5(d), predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (3) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Pisarna: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Pisarna: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozarjamo vas, da lahko v primeru, ko menite, da imate težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevate posredovanje pooblaščenca GD Trade za zaslišanje. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, tako da, kadar je to potrebno, deluje kot mediator pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito vaših interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so vam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 56, 6. 3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

(2)  UL L 189, 21.7.2005, str. 1.

(3)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/18

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 308/08)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PRESUNTO DE SANTANA SERRA“ ali „PALETA DE SANTANA DA SERRA“

ES št.: PT/PGI/005/0439/24.11.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Naslov: | Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Naziv:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Naslov:

Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o

P-1099-073 Lisboa

Telefon:

(351) 213 81 93 00

Telefaks:

(351) 213 87 66 35

E-naslov:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano |
| --- | --- |
| Naslov: | Rua Armação de Pêra, n.o 7 |
| P-7670-259 Ourique |

Naziv:

ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano

Naslov:

Rua Armação de Pêra, n.o 7

P-7670-259 Ourique

Telefon:

(351) 286 51 80 30

Telefaks:

(351) 286 51 80 37

E-naslov:

acpaourique@mail.telepac.pt

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.2: Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, prekajeni itd.)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Ime: „Presunto de Santana da Serra“ ali „Paleta de Santana da Serra“

4.2.   Opis: Mesni proizvodi presuntos in paletas, proizvedeni iz stegen in plečet prašičev (razen živali za razplod) pasme alentejana, ki je bila registrirana v portugalski rodovniški knjigi v oddelku za pasmo alentejana, živali te pasme pa so rejene na poseben način in zaklane pri starosti 12 do 24 mesecev. Soljenje, presoljevanje, sušenje, staranje, rezanje in pakiranje se izvajajo po določenih pravilih.

Mesni proizvodi presuntos so pripravljeni iz zadnjih nog, odrezanih v višini medenice (Symphysis ischiadica – pubica) prašiča, mesni proizvodi paletas pa so pripravljeni iz sprednjih nog. Mesni proizvodi presunto in paleta so opredeljeni anatomsko in glede na mišice, treba pa je upoštevati, da je okrog slednjih plast maščobe. Oblika in zunanji videz: medtem ko je mesni proizvod presunto okroglo odrezan, mesni proizvod paleta pa ovalno do okroglo, pri obeh zunanja plast kože in parkelj nista odstranjena. Teža: več kot 5 kg pri mesnem proizvodu presunto in več kot 3,5 kg pri mesnem proizvodu paleta. Meso je pri rezanju temno rdeče, oljastega, sijajnega in marmornatega videza s progami intramuskularne maščobe. Tekstura je mehka in ne preveč vlaknasta. Maščoba je oljasta, tekoča, svetla, bela do bisernata in prijetnega okusa. Okus ni zelo slan ali pekoč, ampak je dolgotrajen, močan in prijeten, aroma pa prijetno spominja na hrastove nasade. Ker mesni proizvodi Presuntos in Paletas de Santana da Serra prihajajo z gora („montanha“), imajo bolj grobo in izrazitejšo teksturo ter okus kot ustrezne blažje različice iz ravninskega dela regije Alentejo.

4.3.   Geografsko območje: Meje geografskega območja, na katerem se proizvajajo surovine (tj. območje, na katerem se živali skotijo, vzredijo, pitajo in zakoljejo ter na katerem se razrežejo trupi, da se dobijo stegna in krače), so določene naravno z območji „montado“ (hrastovi nasadi in pašniki za prašiče) in prisotnostjo kmetij, na katerih se zato lahko izvaja pašno kmetijstvo vrste montanheira, po pravilih, ki urejajo zakol in rezanje ter pridobivanje stegen in plečet prašičev pasme alentejana. Območje zajema naslednje občine in okraje: Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (razen okraja Santa Maria do Castelo), Alcoutim, Aljezur (okraji Odeceixe, Bordeira, Rogil in Aljezur), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (okraja Odeleite in Azinhal), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (razen okraja Caia e S. Pedro), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (razen okraja Melides), Idanha-a-Nova, Lagos (okraj Bensafrim), Loulé (okraji Ameixial, Salir, Alte, Benafim in Querença), Marvão, Mértola, Monchique (okraji Monchique, Marmelete in Alferce), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (razen okrajev Vila Nova de Mil Fontes in S. Teotónio), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (razen okraja S. André), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (okraji S. Marcos, S. Bartolomeu de Messines in Silves), Sousel, Tavira (okraj Cachopo), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão in Vila Viços.

Geografsko območje, na katerem se izvaja predelava (proizvodnja, rezanje, razkosavanje in pakiranje), je določeno naravno in je omejeno z okraji Santana da Serra, Garvão, Ourique, Panóias, Santa Luzia in Conceição v občini Ourique; to gorsko območje ima posebno mikroklimo, ki se zelo razlikuje od podnebja na ravninskem delu regije Alentejo, iz katere se strmo dviga. Razlike v višini, temperaturi in vlažnosti v teh okrajih zahtevajo različne metode pridobivanja, zlasti v zvezi z rezanjem ter trajanjem soljenja, zorenja in staranja. Proizvodi se razlikujejo tudi po organoleptičnih lastnostih: v prerezu so bolj okrogli, meso je pri rezanju temnejše in ima manj mehko in manj sočno teksturo, manj nežen in manj pekoč okus ter manj blago in manj nežno aromo.

4.4.   Dokazilo o poreklu: Prašiči pasme alentejana morajo biti skoteni in vzrejeni na registriranih in nadzorovanih kmetijah, ki jih je treba nadzorovati. Živali se ob skotitvi vpišejo v ustrezno rodovniško knjigo. Zakol, razsek, predelavo, razkosavanje in pakiranje je treba izvajati v predelovalnih obratih, ki jih je za ta namen odobril nadzorni organ, so na navedenem geografskem območju in se nadzorujejo. Odobritev je odvisna od predhodnega preverjanja razmer, v katerih se izvaja proizvodnja in predelava, zlasti glede porekla uporabljenih surovin in glede tega, kako se te predelujejo/razrežejo/razkosavajo/pakirajo, ter lastnosti končnega proizvoda. Sprejeti so bili specifikacije in nadzorni postopki, ki veljajo za celotno proizvodno verigo in za vse, ki sodelujejo v njej.

Obstaja sistem popolne povratne sledljivosti, ki ga izvajajo sami proizvajalci in omogoča spremljanje celotnega proizvodnega ciklusa od surovine do končnega proizvoda („od pašnikov montado do mize“) in identifikacijo številk ušesnih znamk na živalih na podlagi številke na certifikacijski oznaki na celih stegnih ali paketih razkosanega mesa.

Na koncu proizvodnega postopka lahko certifikacijsko oznako, logotip in ime Presunto de Santana da Serra – ZGO ali Paleta de Santana da Serra – ZGO nosijo le proizvodi, ki izpolnjujejo vse zahteve specifikacije in za katere so bili izvedeni ustrezni dokumentirani pregledi – vključno z laboratorijskimi preskusi in predložitvijo ocenjevalni komisiji.

4.5.   Metoda pridobivanja: Prašiči pasme alentejano se redijo z ekstenzivnim in polekstenzivnim sistemom reje, večinoma na prostem, na območjih, na katerih raste najmanj 40 dreves črnike ali plutovca na hektar in na katerih je gostota prašičev največ en prašič na hektar pašnika montado. Živali se večinoma redijo ekstenzivno in se hranijo z odpadnimi žiti in stranskimi proizvodi, travami, stročnicami (npr. z grahom in grašico) ter celo manjšimi sesalci in pticami, jajci, plazilci, mehkužci, črvi itd., kar je običajno za vsejede živali. Le pri pomanjkanju hrane na polju se živalim dodajajo prehranska dopolnila (do 30 % prehrane), ki ne izhajajo iz regije. Živali se morajo v zaključni fazi obvezno od 60 do 90 dni rediti po sistemu montanheira (tj. hranjenje z želodom in drugimi proizvodi s pašnikov montado) ter morajo s tako prehrano pridobiti vsaj tri arrobe (45 kg) telesne teže. Prašiči so zaklani pri starosti med 12 in 24 meseci, pri čemer je najmanjša teža vsakega trupa 90 kg. Stegna in plečeta so označena posamezno z oštevilčeno znamko. Stegna in plečeta morajo po obrezovanju tehtati najmanj 7,5 kg oziroma 5 kg, pri čemer parkelj ni odstranjen. Glede na težo stegen in plečet se lahko podkožna maščoba obreže. Predelava zadnjih in sprednjih nog po pristnih starih lokalnih metodah na podlagi znanja ter izkušenj lokalnega prebivalstva in visokogorskih razmer vključuje: rezanje, soljenje, izpiranje, presoljevanje (znojenje/izsuševanje), sušenje in staranje. S tem postopkom mesni proizvodi presuntos in paletas počasi pridobijo svoj videz, barvo, aromo in teksturo, zaradi katerih so edinstveni.

Presuntos in Paletas de Santana da Serra se lahko tržijo celi, razrezani ali razkosani, s kostjo ali brez kosti. Rezanje, razkosavanje in odkoščevanje se lahko izvajajo le v predelovalnih obratih na geografskem območju pridelave, saj so ti postopki povezani s posebnim znanjem in izkušnjami glede oblike, prefinjenih arom ter zapletenih okusov vsakega kosa. Preden se kos izbere za razrez, strokovnjaki iz regije določijo optimalno stopnjo sušenja, izobraženi in usposobljeni pokuševalci pa izvedejo natančno oceno organoleptičnih lastnosti proizvoda in njegove primernosti za rezanje. Za čim večji donos od vsakega kosa morajo razrez izvesti visoko usposobljeni strokovnjaki, ki lahko s spretnim rezanjem izkoristijo vse mišično tkivo kosa in ga razrežejo na izredno tanke rezine, s čimer se v celoti izkoristijo organoleptične lastnosti proizvoda. Kakovost maščobe na mesu – s svojim okusom, aromo, barvo in sijajem – se hitro poslabša, če je v stiku z zrakom ali je temperatura visoka. V skladu s tem je treba navedeni postopek izvesti v predelovalnih obratih, ki so primerni mikrobiološko ter glede temperature in vlažnosti, da se ne poslabša prefinjen okus proizvoda in se omogoči njegovo takojšnje pakiranje ter tako prepreči nepotrebna izpostavljenost zraku. Dodati je treba, da ta postopek spremljajo organoleptični preskusi, ki jih izvaja za to posebej usposobljeno osebje. Namen teh ukrepov je zagotoviti, da je proizvod popolnoma sledljiv in da ni nobenega zmanjšanja njegove vrednosti (zlasti organoleptične), tako da se potrošnikom brez zavajanja dobavijo pristni proizvodi, proizvedeni v regiji porekla, ter da se pregledi lahko izvajajo v celotnem proizvodnem ciklusu.

4.6.   Povezava: Presuntos in paletas de Santana da Serra so proizvedeni v regiji z nekakovostno prstjo ter zelo vročimi in suhimi poletji ter hladnimi in suhimi zimami. Rastlinstvo, ki lahko v takih razmerah uspeva in ga je mogoče uporabiti, so nasadi črnike/plutovca (na pašnikih montado) in rastlinstvo, povezano z njimi. Prašiči pasme alentejana kar najbolje izkoristijo te naravne razmere, saj jih je mogoče rediti na prostem in se lahko hranijo večinoma z naravnimi proizvodi, značilnimi za to okolje (trava, želod, žita in stročnice ter manjše živali), po posebnem sistemu, imenovanem montanheira.

Ta vrsta reje živali in prehrana dajeta mesu posebne lastnosti glede mišic in maščobe.

Posebne podnebne razmere v občini Santana da Serra so spodbudile razvoj posebnega znanja in izkušenj, saj omogočajo naravno sušenje prašičjega mesa, ne da bi se uporabljal dim ali katera koli druga zunanja snov, razen soli, to pa pomeni številne razlike, zlasti glede:

rezanja in obdelave mesa;

trajanja soljenja;

trajanja različnih faz postopka.

Zato so mesni proizvodi presuntos in paletas Santana da Serra v prerezu bolj okrogli, temnejši in imajo pri rezanju manj mehko in manj sočno teksturo, so manj nežnega in manj pikantnega okusa ter imajo manj blago in manj nežno aromo kot druge šunke, proizvedene na nižje ležečem ravninskem delu regije Alentejo.

Ti proizvodi izražajo ostrejše in bolj gorate razmere občine Santana da Serra, zato imajo močnejšo in izrazitejšo teksturo in okus kot blažje različice iz ravninskega dela regije Alentejo.

Poleg navedenih organoleptičnih lastnosti, ki so povezane z regijo porekla, sta ugled in sloves proizvoda taka, da ga je najti tudi na grbih občinskih organov Santana da Serra in drugih okrajev na geografskem območju.

Povezanost proizvoda z regijo temelji tudi na naslednjih dejavnikih:

Zgodovina: Dokumenti iz let 1310 in 1320 pričajo o pomenu, ki ga je kralj Diniz, imenovan „o Lavrador“, pripisoval ohranjanju sistemov „montados“ (pašniki s hrastovimi nasadi) v občini Ourique. Zakon iz leta 1699 je določal pravila za uporabo pašnikov montado in zneske, ki jih je bilo treba plačati kralju na podlagi števila prašičev na kraljevih pašnikih montado. Do 20. stoletja so bili tam nastanjeni skrbniki pašnikov montado (guardas dos montados), ki so preprečevali krajo želoda. Starejši prebivalci se spominjajo, da so ljudje lahko na sejmu v Garvãu kupili kvečjemu 100 gramov drobovine in pol kilograma svinjske maščobe. Presuntos so bili namenjeni le bogatim. Januarja 1928 je cena lokalnega mesnega proizvoda presunto dosegla 16,00 ESC (0,08 EUR), kar je bila za tisto obdobje velika vsota, obstajajo pa tudi pisni zapisi iz časa okoli leta 1950 o davkih, ki so jih plačevali manjši proizvajalci klobas v občini Ourique.

Prst in podnebje: Rastlinstvo je kserofilno, za pokrajino pa so značilni ravninsko območje (na severu občine) ter gosti nasadi črnike in plutovca. Občina Santana da Serra (južni del) je na obronkih gora Serra do Caldeirão. Lokalni relief ščiti zadevno območje proizvodnje pred vetrom. Ta dejavnik nedvomno zagotavlja optimalne razmere za pridobivanje šunke iz stegen in plečet, ledij in drugih proizvodov iz prašičjega mesa. Serra do Caldeirão je območje s posebnim podnebjem. Povprečna temperatura zraka je od 15 do 16 °C, s povprečno najnižjo temperaturo med 4,6 in 14,7 °C v najhladnejših mesecih ter povprečno najvišjo temperaturo med 13,8 in 32,2 °C v najtoplejših mesecih, kar je v velikem nasprotju s celotno regijo Alentejo.

Ljudje: Ti proizvodi se jedo na več tradicionalnih načinov, vendar se nikoli ne skuhajo. V preteklosti so se Presuntos ali Paletas de Santana da Serra postregli le ob praznovanjih ali pa so se izročali kot dragoceno darilo.

4.7.   Nadzorni organ:

| Naziv: | Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda |
| --- | --- |
| Naslov: | Av. de Badajoz, n.o 3 |
| P-7350-903 Elvas |

Naziv:

Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda

Naslov:

Av. de Badajoz, n.o 3

P-7350-903 Elvas

Telefon:

(351) 268 62 50 26

Telefaks:

(351) 268 62 65 46

E-naslov:

agricert@agricert.pt

Agricert je priznan kot ustanova, ki izpolnjuje zahteve standarda 45011:2001.

4.8.   Označevanje: Etiketa mora vsebovati naslednje navedbe: Presunto de Santana da Serra – ZGO ali Paleta de Santana da Serra – ZGO in ustrezen logotip Skupnosti. Etiketa mora vsebovati tudi certifikacijsko oznako, z imenom proizvoda in obliko zadevnega besedila, imenom nadzornega organa in serijsko številko (tj. številčno ali črkovno-številčno oznako, ki omogoča sledljivost proizvoda). Naslednji piktogram, ki predstavlja red Santiago, temu so nekoč pripadali okraji, ki sestavljajo geografsko območje pridelave, je vžgan na zunanji sloj kože proizvodov Presunto de Santana da Serra ali Paleta de Santana da Serra.

---

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/23

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 308/09)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PRESUNTO DE CAMPO MAIOR E ELVAS“ ali „PALETA DE CAMPO MAIOR E ELVAS“

ES št.: PT/PGI/005/0438/24.11.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Naslov: | Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Naziv:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Naslov:

Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o

P-1099-073 Lisboa

Telefon:

(351) 213 81 93 00

Telefaks:

(351) 213 87 66 35

E-naslov:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano |
| --- | --- |
| Naslov: | Rua Armação de Pêra, n.o 7 |
| P-7670-259 Ourique |

Naziv:

ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano

Naslov:

Rua Armação de Pêra, n.o 7

P-7670-259 Ourique

Telefon:

(351) 286 51 80 30

Telefaks:

(351) 286 51 80 37

E-naslov:

acpaourique@mail.telepac.pt

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.2: Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, prekajeni itd.)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime: „Presunto de Campo Maior e Elvas“ ali „Paleta de Campo Maior e Elvas“

4.2   Opis: Mesni proizvodi presuntos in paletas, proizvedeni iz stegen in plečet prašičev (razen živali za razplod) pasme alentejana, ki je bila registrirana v portugalski rodovniški knjigi v oddelku za pasmo alentejana, živali te pasme pa so rejene na poseben način in zaklane pri starosti 12 do 24 mesecev. Soljenje, presoljevanje, sušenje, staranje, rezanje in pakiranje se izvajajo po določenih pravilih. Mesni proizvodi presuntos so pripravljeni iz zadnjih nog, odrezanih v višini medenice (Symphysis ischiadica – pubica) prašiča, medtem ko so mesni proizvodi paletas pripravljeni iz sprednjih nog.

Mesni proizvodi presunto in paleta so opredeljeni anatomsko in glede na mišice, treba pa je upoštevati, da je okrog slednjih plast maščobe. Oblika in zunanji videz: mesni proizvod presunto je v prerezu podolgovat, se zašiljeno konča z ozkim vrhom ali konico, pri čemer parkelj in zunanji sloj kože nista odstranjena; mesni proizvod paleta je v prerezu zaobljen, se zašiljeno konča s konico, pri čemer parkelj in zunanji sloj kože nista odstranjena. Teža: več kot 5 kg pri mesnem proizvodu presunto in več kot 3,5 kg pri mesnem proizvodu paleta. Meso je pri rezanju rdeče, mastno, gladko in marmornatega izgleda s progami intramuskularne maščobe. Sestava je mehka in ne preveč vlaknasta. Maščoba je svetla, bela do bisernata, in prijetnega okusa. Okus je rahlo slan, dolgotrajen in prijeten, aroma pa prijetna, imenovana „montanheira“. Proizvoda je mogoče brez težav razlikovati od mesnega proizvoda Presunto do Alentejo, ker sta tanjša, bolj podolgovata, bolj slana in temnejša.

4.3   Geografsko območje: Meje geografskega območja, na katerem se proizvajajo surovine (tj. območje, na katerem se živali skotijo, vzredijo, pitajo in zakoljejo ter na katerem se razrežejo trupi, da se dobijo stegna in krače), so določene naravno z območji montado (pašniki s hrastovimi gozdiči) in prisotnostjo kmetij, na katerih se lahko zato izvaja pašno kmetijstvo vrste montanheira po pravilih, ki urejajo zakol in rezanje ter pridobivanje stegen in plečet prašičev pasme alentejana. Območje zajema naslednje občine in okraje: Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (razen okraja Santa Maria do Castelo), Alcoutim, Aljezur (okraji Odeceixe, Bordeira, Rogil in Aljezur), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (okraja Odeleite in Azinhal), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (razen okraja Caia e S. Pedro), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (razen okraja Melides), Idanha-a-Nova, Lagos (okraj Bensafrim), Loulé (okraji Ameixial, Salir, Alte, Benafim in Querença), Marvão, Mértola, Monchique (okraji Monchique, Marmelete in Alferce), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (razen okrajev Vila Nova de Mil Fontes in S. Teotónio), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (razen okraja Santo André), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (okraji S. Marcos, S. Bartolomeu de Messines in Silves), Sousel, Tavira (okraj Cachopo), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão in Vila Viçosa.

Geografsko območje, na katerem se izvaja predelava (proizvodnja, rezanje, razkosavanje in pakiranje), je določeno naravno in je omejeno z občinama Campo Maior in Elvas, za kateri je značilna mikroklima, ki se zelo razlikuje od razmer v ostalem delu regije Alentejo, saj je bolj celinska (z zelo vročimi in suhimi poletji ter zelo hladnimi in suhimi zimami), kar se kaže v velikih razlikah glede tega, kako se meso pripravlja, soli, stara in suši, te razlike pa pomenijo znatno drugačne organoleptične lastnosti končnih proizvodov. Mesni proizvodi presuntos in paletas so v prerezu tanjši in bolj podolgovati, so temnejši in imajo pri rezanju manj mehko in manj sočno teksturo, so bolj nežnega in rahlo slanega okusa ter imajo manj blago, bolj grenko in dolgotrajnejšo aromo.

4.4   Dokazilo o poreklu: Prašiči pasme alentejana morajo biti skoteni in vzrejeni na registriranih in nadzorovanih kmetijah. Živali se ob skotitvi vpišejo v ustrezno rodovniško knjigo. Zakol, razsek, predelavo, razkosavanje in pakiranje je treba izvajati v obratih, ki jih je za ta namen odobril nadzorni organ, so na navedenem geografskem območju in se nadzorujejo. Odobritev je odvisna od predhodnega preverjanja razmer, v katerih se izvajata proizvodnja in predelava, zlasti glede porekla uporabljenih surovin in glede tega, kako se te predelujejo, razrežejo, razkosavajo in pakirajo, ter lastnosti končnega proizvoda. Sprejeti so bili specifikacije in nadzorni postopki, ki veljajo za celotno proizvodno verigo in za vse, ki sodelujejo v njej.

Obstaja sistem popolne povratne sledljivosti, ki ga izvajajo sami proizvajalci in omogoča spremljanje celotnega proizvodnega ciklusa od surovine do končnega proizvoda („od pašnikov montado do mize“) in identifikacijo številk ušesnih znamk na živalih na podlagi številke na certifikacijski oznaki na celih stegnih ali paketih razkosanega mesa.

Na koncu proizvodnega postopka lahko certifikacijsko oznako, logotip in ime Presunto de Campo Maior e Elvas ZGO ali Paleta de Campo Maior e Elvas ZGO nosijo le proizvodi, ki izpolnjujejo vse specifikacije in za katere so bili izvedeni ustrezni dokumentirani pregledi – vključno z laboratorijskimi preskusi in predložitvijo ocenjevalni komisiji.

4.5   Metoda pridobivanja: Prašiči pasme alentejana se vzrejajo z ekstenzivnim in polekstenzivnim sistemom reje, večinoma na prostem, na območjih, na katerih raste najmanj 40 dreves črnike ali španskega hrasta na hektar in na katerih je gostota prašičev največ en prašič na hektar pašnika montado. Živali se večinoma redijo ekstenzivno in se hranijo z odpadnimi žiti in stranskimi proizvodi, travami, stročnicami (npr. z grahom in grašico) ter celo manjšimi sesalci in pticami, jajci, plazilci, mehkužci, črvi itd., kar je običajno za vsejede živali. Le pri pomanjkanju hrane na polju se živalim dodajajo prehranska dopolnila (do 30 % prehrane), ki ne izhajajo iz regije. Živali se morajo v zaključni fazi obvezno od 60 do 90 dni rediti po sistemu montanheira (tj. hranjenje z želodom in drugimi proizvodi s pašnikov montado) ter morajo s tako prehrano pridobiti vsaj tri arrobe (45 kg) telesne teže. Prašiči so zaklani pri starosti med 12 in 24 meseci, pri čemer je najmanjša teža trupa 90 kg. Stegna in plečeta so označena posamezno z oštevilčeno znamko. Stegna in plečeta morajo tehtati najmanj 7,5 kg oziroma 5 kg, pri čemer parkelj ostane na njih. Glede na težo stegen in plečet se lahko podkožna maščoba obreže. Predelava stegen in krač po pristnih in stalnih lokalnih metodah na podlagi znanja ter izkušenj lokalnega prebivalstva vključuje: rezanje, soljenje, izpiranje, presoljevanje (znojenje/izsuševanje), sušenje in staranje. S tem postopkom mesni proizvodi presuntos in paletas počasi pridobijo svoj videz, barvo, aromo in teksturo, zaradi katerih so edinstveni.

Presuntos in Paletas de Campo Maior e Elvas se lahko tržijo celi, razrezani ali razkosani, s kostjo ali brez kosti. Rezanje, razkosavanje in odkoščevanje se lahko izvajajo le v predelovalnih obratih na geografskem območju pridelave, saj so ti postopki povezani s posebnim znanjem in izkušnjami glede oblike, prefinjenih arom ter zapletenih okusov vsakega kosa. Preden se kos izbere za razrez, strokovnjaki iz regije določijo optimalno stopnjo sušenja, izobraženi in usposobljeni pokuševalci pa izvedejo natančno oceno organoleptičnih lastnosti proizvoda in njegove primernosti za rezanje. Za čim večji donos od vsakega kosa morajo razrez izvesti visoko usposobljeni strokovnjaki, ki lahko s spretnim rezanjem izkoristijo vse mišično tkivo kosa in ga razrežejo na izredno tanke rezine, s čimer se v celoti izkoristijo organoleptične lastnosti proizvoda. Kakovost maščobe na mesu – s svojim okusom, aromo, barvo in sijajem – se hitro poslabša, če je v stiku z zrakom ali je temperatura visoka. V skladu s tem je treba navedeni postopek izvesti v predelovalnih obratih, ki so primerni mikrobiološko ter glede temperature in vlažnosti, da se ne poslabša prefinjen okus proizvoda in se omogoči njegovo takojšnje pakiranje ter tako prepreči nepotrebno izpostavljenost zraku. Dodati je treba, da ta postopek spremljajo organoleptični preskusi, ki jih izvaja za to posebej usposobljeno osebje, namen teh ukrepov pa je zagotoviti, da je proizvod popolnoma sledljiv in da ni nobenega zmanjšanja njegove vrednosti (zlasti organoleptične), tako da se potrošnikom brez zavajanja dobavijo pristni proizvodi, proizvedeni v regiji porekla, ter da se pregledi lahko izvajajo v celotnem proizvodnem ciklusu.

4.6   Povezava: Presuntos in paletas de Campo Maior e Elvas so proizvedeni v regiji z nekakovostno prstjo ter zelo vročimi in suhimi poletji ter hladnimi in suhimi zimami. Rastlinstvo, ki lahko v takih razmerah uspeva in ga je mogoče uporabiti, je rastlinstvo pašnikov montado in rastlinstvo, povezano z njim. Prašiči pasme alentejana kar najbolje izkoristijo te naravne razmere, saj jih je mogoče rediti na prostem in se lahko hranijo večinoma z naravnimi proizvodi, značilnimi za to okolje (trava, želod, žita in stročnice ter manjše živali), po posebnem sistemu, imenovanem montanheira.

Ta vrsta reje živali in prehrana dajeta mesu posebne lastnosti glede mišic in maščobe.

Posebne podnebne razmere v občinah Campo Maior in Elvas so spodbudile razvoj posebnega znanja in izkušenj, saj omogočajo naravno sušenje prašičjega mesa, ne da bi se uporabljal dim ali katera koli druga zunanja snov, razen soli, to pa pomeni številne razlike, zlasti glede:

rezanja in obdelave mesa;

trajanja soljenja;

trajanja različnih faz postopka.

Glede na to so mesni proizvodi Presuntos in Paletas de Campo Maior e Elvas v prerezu tanjši in bolj podolgovati, so temnejši in imajo pri rezanju manj mehko in manj sočno teksturo, so manj nežnega in rahlo slanega okusa ter imajo manj blago in manj nežno aromo.

Glede na razmere v občinah Elvas in Campo Maior, ki sta bolj „celinski“, so ti proizvodi tanjši, bolj podolgovati, bolj slani in temnejši kot proizvodi iz regije Alentejo, ki so mehkejši.

Povezanost proizvoda z regijo temelji tudi na naslednjih dejavnikih.

Zgodovina: Obstaja več virov – nekateri segajo v obdobja več stoletij pr. n. š. – o vlogi in pomenu proizvodov iz prašičjega mesa v lokalni prehrani. Zadnjih približno 400 leti je potekal boj med poljedelstvom in živinorejo, ki je bil osredotočen na negativne učinke prašičereje na kmetijska zemljišča in vlogo prašičereje v prehrani ljudi. Skoraj vsaka občina v regiji Alto Alentejo je kdaj prosila kralja ali parlament, da zaščiti njene interese. V občinah Elvas in Arronches je bilo na primer na mestnih ulicah toliko prašičev, da je kralj z odlokom prepovedal njihovo prisotnost znotraj mestnih obzidij. Ker je bila ljudem prepovedana reja prašičev, ki je bila takrat pomemben vir sredstev, je kralj prejel veliko nujnih prošenj, da se reja prašičev spet dovoli, in je ukazal povrnitev prvotnega stanja, nakar so tudi tisti, ki so prvotne pritožbe podpisali, začeli priznavati, da odsotnost prašičev pomeni bedo za revne. Regija Campo Maior je del portugalskega ozemlja postala šele po podpisu pogodbe iz Alcanisesa v 13. stoletju, ko je vladal kralj D. Diniz. Regija Elvas, ki naj bi jo ustanovili Rimljani, je bila leta 1166 odvzeta Mavrom, vendar je šele leta 1229 dokončno postala del Portugalske. Regiji Campo Maior in Elvas sta obmejni, zato je španski vpliv zelo močan in se opazi pri proizvodnji mesnih proizvodov presuntos in paletas, ki je nekoliko drugačna kot v preostalem delu regije Alentejo.

Prst in podnebje: Redki hrastovi gozdovi in z njimi povezano rastlinstvo pašnikov montado so edina vrsta rastlinstva, ki kljubuje ostrim lokalnim razmeram, za katere sta značilna nekakovostna prst ter izredno vroče in suho podnebje. Regiji Campo Maior in Elvas imata posebno mikroklimo z zelo malo letnih padavin (617 mm), zelo veliko sončnega obsevanja (2 979 ur) in temperaturami, ki pogosto dosežejo od 33 do 34 °C poleti in lahko padejo na od 4 do 5 °C pozimi, kar je značilno za celinsko podnebje in zagotavlja idealne razmere za sušenje mesnih proizvodov presuntos in paletas.

Ljudje: Ti proizvodi se jedo na več tradicionalnih načinov, vendar se nikoli ne skuhajo. V regijah Campo Maior in Elvas se mesni proizvodi presuntos ali paletas običajno ročno narežejo zelo na tanko in postrežejo s kakovostnim lokalnim vinom v poznopopoldanskem času ali kot predjed pred poznim kosilom. V preteklosti so se Presuntos ali Paletas de Campo Maior e Elvas postregli le ob praznovanjih ali se izročali kot dragoceno darilo.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda |
| --- | --- |
| Naslov: | Av. de Badajoz, n.o 3 |
| P-7350-903 Elvas |

Naziv:

Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda

Naslov:

Av. de Badajoz, n.o 3

P-7350-903 Elvas

Telefon:

(351) 268 62 50 26

Telefaks:

(351) 268 62 65 46

E-naslov:

agricert@agricert.pt

Agricert je priznan kot ustanova, ki izpolnjuje zahteve standarda 45011:2001.

4.8.   Označevanje: Etiketa mora vključevati naslednje navedbe: Presunto de Campo Maior e Elvas – ZGO ali Paleta de Campo Maior e Elvas – ZGO in ustrezen logotip Skupnosti, certifikacijsko oznako z imenom proizvoda in njegovo oznako, imenom nadzornega organa in serijsko številko (številčno ali črkovno-številčno oznako, ki omogoča sledljivost proizvoda). Piktogram je vžgan na zunanji sloj kože proizvodov Presunto de Campo Maior e Elvas in Paleta de Campo Maior e Elvas:

---

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/28

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 308/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SLOVENSKÝ OŠTIEPOK“

ES št.: SK/PGI/005/0549/30.03.2006

ZOP ( ) ZGO (X)

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |
| Naslov: | Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica |
| Telefon: | (421-48) 430 02 53 |
| Telefaks: | (421-48) 430 04 03 |
| E-naslov: | joravcova@indprop.gov.sk |

Naziv:

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Naslov:

Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica

Telefon:

(421-48) 430 02 53

Telefaks:

(421-48) 430 04 03

E-naslov:

joravcova@indprop.gov.sk

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Slovenský mliekarenský zväz |
| --- | --- |
| Naslov: | Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava |
| Telefon: | (421-2) 554 109 45 |
| Telefaks: | (421-2) 554 109 45 |
| E-naslov: | plankova@smz.sk |
| Sestava: | proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( X ) |

Naziv:

Slovenský mliekarenský zväz

Naslov:

Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava

Telefon:

(421-2) 554 109 45

Telefaks:

(421-2) 554 109 45

E-naslov:

plankova@smz.sk

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( X )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.3: Siri

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime: „Slovenský oštiepok“

4.2   Opis: „Slovenský oštiepok“ je poltrdi polmastni sir, ki je lahko parjen ali neparjen, prekajen ali neprekajen. Osnovna surovina za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ je ovčje mleko, mešanica ovčjega in kravjega mleka ali kravje mleko.„Slovenský oštiepok“ se proizvaja neposredno v ovčarskih kočah po tradicionalnem postopku proizvodnje na kmetiji ali v mlekarnah z industrijskim postopkom.

Za „Slovenský oštiepok“ je značilna posebna oblika velikega jajca, stožca ali elipsoida z okraski.

Lastnosti

Barva: po prekajevanju zlatorumena do zlatorjava na zunanji strani, bela do masleno rumena znotraj.

Čvrstost: trd, čvrst, rahlo lomljiv z manjšimi razpokami in luknjami, ki se pokažejo pri rezanju.

Vonj in okus: pikanten, prijetno značilen okus po siru, blago pikanten do kisel, zmerno slan z značilno aromo po dimu, ki je posledica prekajevanja; ne sme biti prekisel, kvasast, lojnat, milnat, žarek, gniloben, oster, pekoč ali grenak ali imeti nobenega drugega neobičajnega okusa.

Sestava

Je odvisna od uporabljenih surovin in postopka proizvodnje;

najmanj 48 % suhe snovi glede na težo;

najmanj 38 % maščob v suhi snovi glede na težo.

Mikrobiološke zahteve

„Slovenský oštiepok“ je poltrdi polmastni sir, ki je lahko parjen ali neparjen, prekajen ali neprekajen. Proizvaja se z dodajanjem cepiva, ki vsebuje mlečnokislinske bakterije rodu Lactococcus, kar daje siru „Slovenský oštiepok“ njegove značilne in posebne lastnosti. Ta kultura je bila izolirana iz surovega ovčjega mleka in ovčjega sira, ki ga proizvajajo v slovaških ovčarskih kočah.

4.3   Geografsko območje: Geografsko območje zajema gorski del Slovaške, ki je na zahodu omejen z zahodnimi pobočji Belih Karpatov ter gorovij Považský Inovec, Tríbeč, Vtáčnik, Štiavnické vrchy in Krupinská vrchovina.

Na jugu je omejeno z južnimi pobočji gorovij Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský kras, Volovské vrchy in Slanské vrchy.

Na vzhodu je omejeno s pobočji gorovij Vihorlatská vrchovina, Popriečiny, Beskydské predhorie in Bukovské vrchy, ki je tudi meja z Ukrajino.

Na severu je omejeno s Poljsko in pobočji naslednjih gorskih verig: Laborecká vrchovina – Ondavská vrchovina – Ľubovnianska vrchovina – Pieniny – Spišská Magura – Tatre – Skorušinské vrchy – Podbeskydská vrchovina – Oravské Beskydy – Kysucké Beskydy – mejo s Češko republiko – pobočji gorovja Turzovská vrchovina – Javorníky – Beli Karpati – mejnim prehodom Skalica.

Vloga vsebuje ime celotne države, ker vključuje opredeljeno geografsko območje več kot 80 % ozemlja Slovaške. Slovaška republika ima površino 49 035 km2; je ena od najmanjših držav v EU, njena površina pa je primerljiva s površino nekaterih regij v drugih državah EU. „Slovenský oštiepok“ se na celotnem opredeljenem območju proizvaja na enak način, na katerem se iste pasme ovc, tj. vlaške, oplemenitene vlaške in cigaja, ter krav, tj. slovaške lisaste, črne lisaste, rdeče lisaste in pincgavske, pasejo na pašnikih z enako floro, ki jo sestavljajo zlasti rdeče bilnice, trstikaste bilnice, travniška latovka in rumenkasta ovsenca, ter v enakih podnebnih razmerah, zaradi česar so kakovost in osnovne surovine ovčjega in kravjega mleka enake.

Proizvodnja sira „Slovenský oštiepok“ je zgodovinsko povezana s tem območjem.

Pisni zapisi in družinski zapisi starih proizvajalcev sira bryndza pričajo o tem, da se „Slovenský oštiepok“ proizvaja že od začetka 18. stoletja.

Temelje za masovno industrijsko proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ iz kravjega mleka je postavila družina Galbavý v Detvi leta 1921.

Vse do danes se siri „Slovenský oštiepok“ proizvajajo v tradicionalnih ovčarskih kočah ter na drugih kmetijah, pri čemer je osnovna surovina ovčje mleko ali mešanica ovčjega in kravjega mleka.

Industrijske postopke proizvodnje, ki jih uporabljajo mlekarne ob nespremenjenih načelih proizvodnje, so razvili v šestdesetih in sedemdesetih letih 20. stoletja, ko se je kot surovina začelo uporabljati tudi kravje mleko.

Posebno in izjemno kakovost sira „Slovenský oštiepok“ dokazujejo uvrstitev imena „Slovenský oštiepok“ od 22. novembra 1967 na seznam „Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji“ v mednarodnem registru Svetovne organizacije za industrijsko lastnino (OMPI/WIPO) v Ženevi ter naslednji dvostranski sporazumi: pogodba z dne 19. januarja 1976 med Švicarsko konfederacijo in Socialistično republiko Češkoslovaško o zaščiti navedbe izvora, označbe porekla in drugih geografskih imen, sporazum med vlado Socialistične republike Češkoslovaške in vlado Portugalske republike z dne 18. maja 1987 o zaščiti označb porekla, podatkov o poreklu ter drugih geografskih in podobnih označb ter sporazum med Socialistično republiko Češkoslovaško in Republiko Avstrijo z dne 20. januarja 1981 o zaščiti označb porekla, podatkov o poreklu ter drugih označb kmetijskih in industrijskih proizvodov.

Takrat je bila Slovaška del Češkoslovaške, ki se je 1. januarja 1993 razdelila na samostojno Češko republiko in samostojno Slovaško republiko.

Iz navedenega sledi, da uporaba imena „Slovenský oštiepok“ takrat ni imela ničesar skupnega z državo, ampak se nanaša na del ozemlja, ki je nato postal država v zgodovinskih dogodkih 1. januarja 1993. Ker se je to ime že uporabljalo, je vpisano v mednarodno evidenco in je zaščiteno, poleg tega je zaščiteno tudi na nacionalni ravni ter splošno znano potrošnikom, Slovaška zdaj vlaga vlogo za zaščito imena „Slovenský oštiepok“ tudi na ravni Evropske skupnosti.

Proizvodnja se nadaljuje, poleg tega se niso spremenile niti naravne razmere niti opredeljeno geografsko območje; ime se zdaj nanaša na samostojno državo, vendar pogoji in načela za proizvodnjo ostajajo isti.

4.4   Dokazilo o poreklu: Ovčje in kravje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“, se proizvaja izključno na opredeljenem goratem območju Slovaške. Manjši proizvajalci uporabljajo ovčje in kravje mleko svoje drobnice in živine. Mlekarne odkupujejo ovčje in kravje mleko v okoliških regijah.

Proizvodnja in odkup ovčjega in kravjega mleka se vpisujeta v evidenco in nadzorujeta. Vpisovanje v evidenco zahtevajo obveznosti dobre higienske prakse (GHP) ter sistemov za analizo tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) ter zakonske obveznosti vsakega proizvajalca, da dokaže poreklo vsake surovine za proizvodnjo živila.

Sledljivost sira „Slovenský oštiepok“ je eno od osnovnih načel sistema HACCP, ki ga morajo imeti vse proizvodne enote.

Vse stopnje proizvodnje se izvajajo na opredeljenem območju.

Proizvod se označuje z imenom proizvajalca na embalaži ali na ploščici, ki jo mora vsak proizvajalec pritrditi na proizvod. Poreklo proizvoda je zagotovljeno z omejitvijo delovanja proizvajalca na natančno opredeljeno geografsko območje, na katerem je mogoče proizvajati sir „Slovenský oštiepok“.

4.5   Metoda pridobivanja: Postopek, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ na opredeljenem območju Slovaške republike, se je živahno razvijal vse od začetkov, ko se je sir proizvajal ročno v ovčarskih kočah ali domovih, do danes, ko poteka moderna proizvodnja v industrijskih mlekarnah. Proizvodna načela in zagotovila za tradicionalno kakovost so bila določena na podlagi izsledkov raziskave, ki je bila opravljena v šestdesetih in sedemdesetih letih 20. stoletja.

„Slovenský oštiepok“ se proizvaja iz ovčjega mleka pašnih ovc, zlasti vlaške in oplemenitene vlaške pasme ter pasme cigaja. Te pasme se vzrejajo in pasejo na pobočjih v gorskih predelih opredeljenega območja.

Manjši proizvajalci molzejo krave ročno ali strojno in mleko predelajo takoj po molži.

Ovčarski postopek proizvodnje sira „Slovenský oštiepok“ v ovčarskih kočah poteka po naslednjih korakih:

usirjenje;

oblikovanje;

soljenje;

sušenje, prekajevanje.

Industrijska proizvodnja sira „Slovenský oštiepok“ – poteka po naslednjih korakih:

pasterizacija;

dodajanje cepiva;

usirjenje;

dogrevanje, stiskanje, zakisanje;

parjenje, oblikovanje;

soljenje, sušenje in prekajevanje.

Odprava in pakiranje:

Ohlajeni siri se zapakirajo v higiensko embalažo za živila. Sir se zapakira cel, da se ohranijo njegova značilna oblika in okraski (kar ne bi bilo mogoče, če bi ga razrezali in nato zapakirali), zagotovi kakovost in preprečita ponarejanje proizvoda in zavajanje potrošnikov. Vse stopnje proizvodnje se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

4.6   Povezava: „Slovenský oštiepok“ je proizvod, katerega posebnost določajo zlasti kakovost mleka, posebne lastnosti cepiva in naravna mikroflora, ki jo zagotavljajo prst in podnebne razmere v predelih, v katerih se vzrejajo in pasejo ovce, na opredeljenem območju Slovaške republike.

Pašniki zagotavljajo najnaravnejšo in najbolj zdravo krmo. Najboljši razpoložljivi pašniki so suhi pašniki na višjih gorskih pobočjih. Ovce se pasejo od aprila do konca oktobra. Na pašnikih opredeljenega območja rastejo predvsem naslednje vrste trave: rdeča bilnica, trstikasta bilnica, travniška latovka in rumenkasta ovsenca. Pozimi ovce krmijo s senom iz navedenih vrst trave.

Obe slovaški cepivi, ki se uporabljata za proizvodnjo sira „Slovenský oštiepok“ ter sta bili izolirani iz ovčjega mleka in ovčjega sira iz slovaških ovčarstev, sta na voljo proizvajalcem in ju je mogoče dobiti na Inštitutu za mlekarstvo v Žilini, ki je originator in lastnik teh cepiv.

Krave se prav tako pasejo in krmijo s senom in žiti z opredeljenega območja.

Vloga za registracijo geografske označbe „Slovenský oštiepok“ temelji na ugledu, izjemnosti, posebni kakovosti, lastnostih in posebni obliki sira ter sposobnosti proizvajalcev in tradicije njegove proizvodnje. Posebna kakovost in lastnosti proizvoda se prenesejo s kakovostjo mleka, ki ga dajejo ovce vlaške in oplemenitene vlaške pasme in pasme cigaja ter krave slovaške lisaste, črne lisaste, rdeče lisaste in pincgavske pasme, ki se pasejo na pobočjih v gorskih predelih opredeljenega območja. Kakovost proizvoda izhaja iz sposobnosti in strokovnega znanja proizvajalcev, ki ju dokazujejo tudi priznanje in vpis proizvoda v mednarodni register Svetovne organizacije za industrijsko lastnino (OMPI/WIPO) v Ženevi leta 1967 ter dvostranski sporazum o Pogodbi med Švicarsko konfederacijo in Socialistično republiko Češkoslovaško o zaščiti navedbe izvora, označbe porekla in drugih geografskih imen z dne 19. januarja 1976.

Za sir „Slovenský oštiepok“ je značilna posebna oblika, to je oblika velikega jajca, stožca ali elipsoida, okrašena glede na kraj proizvodnje, njegove običaje in značilne vzorce. Površina sira „Slovenský oštiepok“ je trdna, gladka in svetleča. Naknadno prekajevanje daje proizvodu značilno barvo, vonj in okus. Ta posebni postopek izhaja iz te regije in se izvaja na celotnem opredeljenem območju.

Izvoz sira „Slovenský oštiepok“ pomembno vpliva tudi na turizem in ga spodbuja. Posebnosti Slovaške dopolnjujejo značilni siri in sirni proizvodi. Zahtevnejši tuji gost zavrača klasično turistično ponudbo na račun česa nenavadnega in izrazitega.

Turisti Slovaško že dolgo povezujejo s tradicionalnimi sirnimi proizvodi, ki koristijo podobi države; „Slovenský oštiepok“ in drugi sirni proizvodi so eden od razlogov, zakaj se turisti vračajo v državo ter iščejo pastirske restavracije in tradicionalne ovčarske koče.

„Slovenský oštiepok“ je vedno navzoč na jarmokih (letnih sejmih), ki se prirejajo v slovaških mestih in krajih.

4.7   Nadzorni organ: Nadzor kakovosti in preverjanje skladnosti s specifikacijo za sir „Slovenský oštiepok“ redno izvaja podjetje BEL/NOVAMANN International s.r.o., certifikacijski organ CERTEX, ki je akreditiran v skladu s standardom EN 45 011 in ga je pooblastilo slovaško Ministrstvo za kmetijstvo.

4.8   Označevanje: Vsak proizvajalec, ki proizvaja sir „Slovenský oštiepok“ v skladu s to specifikacijo, je pri označevanju, oglaševanju in trženju proizvoda upravičen do uporabe imena „Slovenský oštiepok“. Oznake, pritrjene na proizvod, morajo imeti viden napis „Slovenský oštiepok“ ter navajati, ali je proizvod ročno ali industrijsko proizveden ter odstotek ovčjega in kravjega mleka, kadar je to primerno.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 19.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/33

---

Popravek državne pomoči N 574/05 — Italija

(
  Uradni list Evropske unije C 133 z dne 15. junija 2007
  )

(2007/C 308/11)

Stran 6, prva in druga vrstica državne pomoči N 574/05:

besedilo:

| „Datum sprejetja odločitve | 22.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 574/05“ |

„Datum sprejetja odločitve

22.12.2007

Št. pomoči

N 574/05“

se glasi:

| „Datum sprejetja odločitve | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 574/06“ |

„Datum sprejetja odločitve

22.12.2006

Št. pomoči

N 574/06“

---