# Jurnalul Oficial C 273/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 273 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5015 noiembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 273

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5015 noiembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 273/01 | Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile instituțiilor | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2007/C 273/01

Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2006, însoțit de răspunsurile instituțiilor

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 15.11.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 273/1

---

Image

În temeiul dispozițiilor articolului 248 alineatele (1) și (4) din Tratatul CE și ale articolelor 129 și 143 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006,

Curtea de Conturi a Comunităților Europene, în ședința sa din 27 septembrie 2007, a adoptat

Raportul anual referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2006.

Raportul, însoțit de răspunsurile instituțiilor la observațiile Curții, a fost transmis autorităților responsabile de acordarea descărcării de gestiune, precum și celorlalte instituții.

(2007/C 273/01)

---

CUPRINS

Introducere generală

| Capitolul 1 | – | Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

–

Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia

| Capitolul 2 | – | Cadrul de control intern al Comisiei |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

–

Cadrul de control intern al Comisiei

| Capitolul 3 | – | Gestiune bugetară |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

–

Gestiune bugetară

| Capitolul 4 | – | Venituri |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

–

Venituri

| Capitolul 5 | – | Politica agricolă comună |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

–

Politica agricolă comună

| Capitolul 6 | – | Politici structurale |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

–

Politici structurale

| Capitolul 7 | – | Politici interne, inclusiv cercetarea |
| --- | --- | --- |

Capitolul 7

–

Politici interne, inclusiv cercetarea

| Capitolul 8 | – | Acțiuni externe |
| --- | --- | --- |

Capitolul 8

–

Acțiuni externe

| Capitolul 9 | – | Strategia de preaderare |
| --- | --- | --- |

Capitolul 9

–

Strategia de preaderare

| Capitolul 10 | – | Cheltuieli administrative |
| --- | --- | --- |

Capitolul 10

–

Cheltuieli administrative

| Capitolul 11 | – | Instrumente financiare și activități bancare |
| --- | --- | --- |

Capitolul 11

–

Instrumente financiare și activități bancare

| Anexa I | – | Informații financiare privind bugetul general |
| --- | --- | --- |

Anexa I

–

Informații financiare privind bugetul general

| Anexa II | – | Rapoarte și avize adoptate de Curtea de Conturi începând cu anul 2002 |
| --- | --- | --- |

Anexa II

–

Rapoarte și avize adoptate de Curtea de Conturi începând cu anul 2002

INTRODUCERE GENERALĂ

| 0.1 | Prezentul document cuprinde cel de-al 30-lea raport anual al Curții privind execuția bugetului general al Uniunii Europene, referitor la exercițiul financiar 2006. Raportul anual privind Fondurile Europene de Dezvoltare este prezentat într-un volum separat. |
| --- | --- |

0.1

Prezentul document cuprinde cel de-al 30-lea raport anual al Curții privind execuția bugetului general al Uniunii Europene, referitor la exercițiul financiar 2006. Raportul anual privind Fondurile Europene de Dezvoltare este prezentat într-un volum separat.

| 0.2 | Raportul anual referitor la execuția bugetului general are următoarea structură: capitolul 1 – Declarația de asigurare; capitolul 2 – sistemul de control intern al Comisiei; capitolul 3 – observații principale cu privire la gestiunea bugetară; capitolele 4–10 – veniturile și activitățile finanțate de la diferite părți ale bugetului, corespunzătoare rubricilor din perspectiva financiară; și capitolul 11 – instrumente financiare și activități bancare. Împreună cu raportul sunt prezentate și răspunsurile Comisiei sau ale altor instituții ale Uniunii Europene, după caz. |
| --- | --- |

0.2

Raportul anual referitor la execuția bugetului general are următoarea structură: capitolul 1 – Declarația de asigurare; capitolul 2 – sistemul de control intern al Comisiei; capitolul 3 – observații principale cu privire la gestiunea bugetară; capitolele 4–10 – veniturile și activitățile finanțate de la diferite părți ale bugetului, corespunzătoare rubricilor din perspectiva financiară; și capitolul 11 – instrumente financiare și activități bancare. Împreună cu raportul sunt prezentate și răspunsurile Comisiei sau ale altor instituții ale Uniunii Europene, după caz.

| 0.3 | Capitolele referitoare la venituri și la domeniile principale de cheltuieli cuprind următoarele elemente-cheie:






  — | analizele detaliate ale rezultatelor activităților de audit desfășurate în contextul Declarației de asigurare, sub formă de evaluări specifice; |
| --- | --- | --- |

0.3

Capitolele referitoare la venituri și la domeniile principale de cheltuieli cuprind următoarele elemente-cheie:

—

analizele detaliate ale rezultatelor activităților de audit desfășurate în contextul Declarației de asigurare, sub formă de evaluări specifice;

| — | rezultatele evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor care au fost formulate de Curte și de autoritățile bugetare în urma auditurilor precedente; |
| --- | --- |

—

rezultatele evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor care au fost formulate de Curte și de autoritățile bugetare în urma auditurilor precedente;

| — | o listă a rapoartelor speciale publicate de Curte după ultimul raport anual. |
| --- | --- |

—

o listă a rapoartelor speciale publicate de Curte după ultimul raport anual.

| 0.4 | Evaluările specifice se bazează pe o analiză a funcționării principalelor sisteme de supraveghere și control utilizate pentru venituri și pentru fiecare domeniu de cheltuieli, precum și pe rezultatele testării de către Curte a operațiunilor subiacente. Opinia globală pe care și-o formează Curtea cu privire la ansamblul acestor elemente constituie fundamentul Declarației de asigurare prezentate în capitolul 1; acesta cuprinde acum un tabel în care se sintetizează evaluarea realizată de Curte cu privire la funcționarea sistemelor de supraveghere și control, precum și incidența erorilor pentru fiecare domeniu bugetar. În plus, anexele la capitolele 4–9 prezintă elementele utilizate în monitorizarea și evaluarea gestiunii financiare a bugetului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

0.4

Evaluările specifice se bazează pe o analiză a funcționării principalelor sisteme de supraveghere și control utilizate pentru venituri și pentru fiecare domeniu de cheltuieli, precum și pe rezultatele testării de către Curte a operațiunilor subiacente. Opinia globală pe care și-o formează Curtea cu privire la ansamblul acestor elemente constituie fundamentul Declarației de asigurare prezentate în capitolul 1; acesta cuprinde acum un tabel în care se sintetizează evaluarea realizată de Curte cu privire la funcționarea sistemelor de supraveghere și control, precum și incidența erorilor pentru fiecare domeniu bugetar. În plus, anexele la capitolele 4–9 prezintă elementele utilizate în monitorizarea și evaluarea gestiunii financiare a bugetului Uniunii Europene.

| 0.5 | După cum a afirmat în repetate rânduri Curtea, gestiunea corespunzătoare a bugetului comunitar depinde, în principal, de punerea în aplicare de către Comisie și de către statele membre a unor sisteme de control intern satisfăcătoare și adecvate. În decursul ultimilor ani, Curtea a recunoscut, în rapoartele sale anuale, eforturile depuse de Comisie în vederea promovării și aplicării de proceduri de control și de gestiune îmbunătățite. Raportul anual privind exercițiul 2006 continuă pe aceeași linie, identificând domeniile unde s-au înregistrat îmbunătățiri, unele dintre aceste îmbunătățiri fiind semnificative, și semnalând acele domenii importante de cheltuieli în care situația este în continuare nesatisfăcătoare. |
| --- | --- |

0.5

După cum a afirmat în repetate rânduri Curtea, gestiunea corespunzătoare a bugetului comunitar depinde, în principal, de punerea în aplicare de către Comisie și de către statele membre a unor sisteme de control intern satisfăcătoare și adecvate. În decursul ultimilor ani, Curtea a recunoscut, în rapoartele sale anuale, eforturile depuse de Comisie în vederea promovării și aplicării de proceduri de control și de gestiune îmbunătățite. Raportul anual privind exercițiul 2006 continuă pe aceeași linie, identificând domeniile unde s-au înregistrat îmbunătățiri, unele dintre aceste îmbunătățiri fiind semnificative, și semnalând acele domenii importante de cheltuieli în care situația este în continuare nesatisfăcătoare.

| 0.6 | Cele mai evidente îmbunătățiri s-au înregistrat în domeniul agriculturii, în cadrul căruia Curtea a constatat o reducere accentuată a nivelului de erori global estimat pentru operațiunile subiacente, deși acesta se menține încă ușor peste pragul de semnificație. Aceasta reflectă faptul că sistemul integrat de administrare și control continuă să fie eficace (atunci când este aplicat corespunzător) și reprezintă, de asemenea, efectul introducerii sistemului de plăți unice. |
| --- | --- |

0.6

Cele mai evidente îmbunătățiri s-au înregistrat în domeniul agriculturii, în cadrul căruia Curtea a constatat o reducere accentuată a nivelului de erori global estimat pentru operațiunile subiacente, deși acesta se menține încă ușor peste pragul de semnificație. Aceasta reflectă faptul că sistemul integrat de administrare și control continuă să fie eficace (atunci când este aplicat corespunzător) și reprezintă, de asemenea, efectul introducerii sistemului de plăți unice.

| 0.7 | În pofida progreselor constatate, auditul efectuat de Curte în ceea ce privește alte domenii de cheltuieli din cadrul politicii agricole comune, acțiunile structurale și politicile interne a scos în evidență faptul că lipsa de claritate a criteriilor de eligibilitate, caracterul complicat al normelor și complexitatea obligațiilor juridice au un impact puternic asupra legalității și regularității operațiunilor subiacente. În aceste domenii, care reprezintă o parte semnificativă a bugetului, controalele efectuate asupra declarațiilor de cheltuieli, declarații bazate în esență pe informațiile furnizate de beneficiar, sunt, în numeroase cazuri, insuficiente ca număr și sferă de cuprindere și, adesea, de o calitate inadecvată. |
| --- | --- |

0.7

În pofida progreselor constatate, auditul efectuat de Curte în ceea ce privește alte domenii de cheltuieli din cadrul politicii agricole comune, acțiunile structurale și politicile interne a scos în evidență faptul că lipsa de claritate a criteriilor de eligibilitate, caracterul complicat al normelor și complexitatea obligațiilor juridice au un impact puternic asupra legalității și regularității operațiunilor subiacente. În aceste domenii, care reprezintă o parte semnificativă a bugetului, controalele efectuate asupra declarațiilor de cheltuieli, declarații bazate în esență pe informațiile furnizate de beneficiar, sunt, în numeroase cazuri, insuficiente ca număr și sferă de cuprindere și, adesea, de o calitate inadecvată.

| 0.8 | În 2006 a fost adoptat un regulament financiar revizuit în profunzime. Au fost aprobate, de asemenea, o serie de regulamente sectoriale mai riguroase, parțial referitoare la perioada 2007–2013. Aceste elemente urmăresc să simplifice sistemele și procedurile, pe de o parte, și să întărească controalele, pe de altă parte, oferind astfel posibilitatea de a obține o mai bună execuție a bugetului în cursul anilor viitori. Curtea a contribuit la aceste procese prin avizele pe care le-a emis, urmând să monitorizeze îndeaproape aplicarea lor. De asemenea, Curtea a evaluat punerea în aplicare a planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control integrat, adoptat la începutul anului 2006, și a constatat că impactul acestui plan nu va fi vizibil, probabil, decât pe termen mediu sau lung. |
| --- | --- |

0.8

În 2006 a fost adoptat un regulament financiar revizuit în profunzime. Au fost aprobate, de asemenea, o serie de regulamente sectoriale mai riguroase, parțial referitoare la perioada 2007–2013. Aceste elemente urmăresc să simplifice sistemele și procedurile, pe de o parte, și să întărească controalele, pe de altă parte, oferind astfel posibilitatea de a obține o mai bună execuție a bugetului în cursul anilor viitori. Curtea a contribuit la aceste procese prin avizele pe care le-a emis, urmând să monitorizeze îndeaproape aplicarea lor. De asemenea, Curtea a evaluat punerea în aplicare a planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control integrat, adoptat la începutul anului 2006, și a constatat că impactul acestui plan nu va fi vizibil, probabil, decât pe termen mediu sau lung.

| 0.9 | După cum se menționează în capitolul 1, Curtea a constatat continuarea progreselor înregistrate de Comisie în îndeplinirea sarcinii importante și complexe a acesteia, începută în 2005, de introducere a contabilității de angajamente. Cu toate acestea, există în continuare anumite deficiențe, în special la nivelul înregistrării și al prelucrării informațiilor privind prefinanțările, ca și facturile aflate în derulare. |
| --- | --- |

0.9

După cum se menționează în capitolul 1, Curtea a constatat continuarea progreselor înregistrate de Comisie în îndeplinirea sarcinii importante și complexe a acesteia, începută în 2005, de introducere a contabilității de angajamente. Cu toate acestea, există în continuare anumite deficiențe, în special la nivelul înregistrării și al prelucrării informațiilor privind prefinanțările, ca și facturile aflate în derulare.

| 0.10 | O evoluție importantă observată recent constă în noua obligație ce le revine statelor membre de a furniza sinteze anuale ale auditurilor și declarațiilor disponibile, în inițiativele luate voluntar de unele state membre de a publica declarații naționale, precum și în deciziile unor organisme de audit naționale de a emite rapoarte de audit privind gestionarea fondurilor comunitare. Scopul principal al declarațiilor naționale este de a îndeplini obligația de răspundere în fața parlamentelor naționale. Ele pot prezenta interes pentru Comisie în cadrul responsabilităților sale generale în ceea ce privește gestiunea bugetară, în special din perspectiva rolului său de supraveghere. În Avizul nr. 6/2007 din iulie 2007, Curtea consideră că, dacă sunt bine puse în aplicare, toate aceste elemente ar putea favoriza îmbunătățirea gestiunii și a controlului fondurilor comunitare în statele membre. Același aviz precizează, de asemenea, care sunt condițiile în care aceste elemente ar putea să ofere valoare adăugată și să fie utilizate de Curte, respectând totodată cerințele standardelor internaționale de audit. |
| --- | --- |

0.10

O evoluție importantă observată recent constă în noua obligație ce le revine statelor membre de a furniza sinteze anuale ale auditurilor și declarațiilor disponibile, în inițiativele luate voluntar de unele state membre de a publica declarații naționale, precum și în deciziile unor organisme de audit naționale de a emite rapoarte de audit privind gestionarea fondurilor comunitare. Scopul principal al declarațiilor naționale este de a îndeplini obligația de răspundere în fața parlamentelor naționale. Ele pot prezenta interes pentru Comisie în cadrul responsabilităților sale generale în ceea ce privește gestiunea bugetară, în special din perspectiva rolului său de supraveghere. În Avizul nr. 6/2007 din iulie 2007, Curtea consideră că, dacă sunt bine puse în aplicare, toate aceste elemente ar putea favoriza îmbunătățirea gestiunii și a controlului fondurilor comunitare în statele membre. Același aviz precizează, de asemenea, care sunt condițiile în care aceste elemente ar putea să ofere valoare adăugată și să fie utilizate de Curte, respectând totodată cerințele standardelor internaționale de audit.

CAPITOLUL 1

Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia

CUPRINS

| I–XIV | Declarația de asigurare a Curții furnizată Parlamentului European și Consiliului |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Opinia privind fiabilitatea conturilor |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1–1.42 | Informații în sprijinul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

1.1–1.42

| 1.1–1.5 | Introducere |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.37 | Fiabilitatea conturilor |
| --- | --- |

1.6–1.37

| 1.6–1.8 | Contextul general |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Sfera și abordarea auditului |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.21 | Consolidarea tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente |
| --- | --- |

1.10–1.21

| 1.22–1.36 | Situațiile financiare consolidate la 31 decembrie 2006 |
| --- | --- |

1.22–1.36

| 1.37 | Rapoartele consolidate privind execuția bugetului |
| --- | --- |

1.37

| 1.38–1.42 | Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

1.38–1.42

| 1.38–1.39 | Abordarea adoptată de Curte |
| --- | --- |

1.38–1.39

| 1.40–1.42 | Rezultatele auditului privind exercițiul 2006 |
| --- | --- |

1.40–1.42

DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII FURNIZATĂ PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI CONSILIULUI

I.

| I. | În temeiul dispozițiilor articolului 248 din tratat, Curtea a auditat:






  (a) | „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” (1), care cuprind „situațiile financiare consolidate” (2) și „rapoartele consolidate privind execuția bugetului” (3) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2006; și |
| --- | --- | --- |

În temeiul dispozițiilor articolului 248 din tratat, Curtea a auditat:

(a)

„conturile anuale finale ale Comunităților Europene” (1), care cuprind „situațiile financiare consolidate” (2) și „rapoartele consolidate privind execuția bugetului” (3) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2006; și

| (b) | legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente din perspectiva cadrului juridic al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

(b)

legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente din perspectiva cadrului juridic al Comunităților Europene.

| II. | În conformitate cu articolele 268–280 din tratat și cu Regulamentul financiar, conducerea (4) răspunde de elaborarea și prezentarea fidelă a „conturilor anuale finale ale Comunităților Europene”, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente:






  (a) | răspunderea conducerii cu privire la „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” comportă conceperea, punerea în aplicare și menținerea unui control intern care să prezinte relevanță pentru întocmirea și prezentarea fidelă a unor situații financiare lipsite de inexactități semnificative, ce pot apărea ca urmare a unei fraude sau a unei erori, alegerea și aplicarea politicilor contabile adecvate, pe baza normelor contabile adoptate de către contabilul-șef (5) al Comisiei, precum și întocmirea unor estimări contabile rezonabile în condițiile date. În conformitate cu articolul 129 din Regulamentul financiar, Comisia aprobă „conturile finale anuale ale Comunităților Europene” după ce contabilul-șef al Comisiei le-a consolidat pe baza informațiilor prezentate de către celelalte instituții (6) și organisme (7) și a întocmit o notă ce însoțește conturile consolidate finale, în care declară, inter alia, că a obținut o asigurare rezonabilă conform căreia aceste conturi prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Comunităților Europene; |
| --- | --- | --- |

II.

În conformitate cu articolele 268–280 din tratat și cu Regulamentul financiar, conducerea (4) răspunde de elaborarea și prezentarea fidelă a „conturilor anuale finale ale Comunităților Europene”, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente:

(a)

răspunderea conducerii cu privire la „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” comportă conceperea, punerea în aplicare și menținerea unui control intern care să prezinte relevanță pentru întocmirea și prezentarea fidelă a unor situații financiare lipsite de inexactități semnificative, ce pot apărea ca urmare a unei fraude sau a unei erori, alegerea și aplicarea politicilor contabile adecvate, pe baza normelor contabile adoptate de către contabilul-șef (5) al Comisiei, precum și întocmirea unor estimări contabile rezonabile în condițiile date. În conformitate cu articolul 129 din Regulamentul financiar, Comisia aprobă „conturile finale anuale ale Comunităților Europene” după ce contabilul-șef al Comisiei le-a consolidat pe baza informațiilor prezentate de către celelalte instituții (6) și organisme (7) și a întocmit o notă ce însoțește conturile consolidate finale, în care declară, inter alia, că a obținut o asigurare rezonabilă conform căreia aceste conturi prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Comunităților Europene;

| (b) | modul în care conducerea își exercită răspunderea privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente depinde de modalitatea de execuție a bugetului. În cazul gestiunii centralizate directe, sarcinile de execuție sunt îndeplinite de către serviciile Comisiei. În cazul gestiunii partajate, sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre, în cazul gestiunii descentralizate, țărilor terțe, și în cazul gestiunii centralizate indirecte, altor organisme. În cazul gestiunii în comun, sarcinile de execuție sunt împărțite între Comisie și organizațiile internaționale (articolele 53–57 din Regulamentul financiar). Sarcinile de execuție trebuie să respecte principiul bunei gestiuni financiare, ceea ce implică conceperea, punerea în aplicare și menținerea unui control intern eficace și eficient, inclusiv supravegherea adecvată și măsurile corespunzătoare pentru prevenirea neregularităților și a fraudelor și, acolo unde este cazul, procedurile judiciare pentru recuperarea fondurilor plătite sau utilizate în mod necuvenit. Indiferent de modalitatea de execuție, Comisia poartă răspunderea finală privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunităților Europene (articolul 274 din tratat). |
| --- | --- |

(b)

modul în care conducerea își exercită răspunderea privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente depinde de modalitatea de execuție a bugetului. În cazul gestiunii centralizate directe, sarcinile de execuție sunt îndeplinite de către serviciile Comisiei. În cazul gestiunii partajate, sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre, în cazul gestiunii descentralizate, țărilor terțe, și în cazul gestiunii centralizate indirecte, altor organisme. În cazul gestiunii în comun, sarcinile de execuție sunt împărțite între Comisie și organizațiile internaționale (articolele 53–57 din Regulamentul financiar). Sarcinile de execuție trebuie să respecte principiul bunei gestiuni financiare, ceea ce implică conceperea, punerea în aplicare și menținerea unui control intern eficace și eficient, inclusiv supravegherea adecvată și măsurile corespunzătoare pentru prevenirea neregularităților și a fraudelor și, acolo unde este cazul, procedurile judiciare pentru recuperarea fondurilor plătite sau utilizate în mod necuvenit. Indiferent de modalitatea de execuție, Comisia poartă răspunderea finală privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunităților Europene (articolul 274 din tratat).

| III. | Responsabilitatea Curții este de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului său, o declarație de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Cu excepția cazului descris la punctul IV, Curtea și-a desfășurat auditul în conformitate cu standardele internaționale de audit și codurile deontologice ale IFAC și ale INTOSAI, în măsura în care acestea se aplică în contextul Comunității Europene. În temeiul acestor standarde, Curtea are obligația de a-și planifica și desfășura auditul astfel încât să obțină o asigurare rezonabilă conform căreia „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” nu conțin inexactități semnificative și operațiunile subiacente sunt, în ansamblu, legale și conforme cu reglementările. |
| --- | --- |

III.

Responsabilitatea Curții este de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului său, o declarație de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Cu excepția cazului descris la punctul IV, Curtea și-a desfășurat auditul în conformitate cu standardele internaționale de audit și codurile deontologice ale IFAC și ale INTOSAI, în măsura în care acestea se aplică în contextul Comunității Europene. În temeiul acestor standarde, Curtea are obligația de a-și planifica și desfășura auditul astfel încât să obțină o asigurare rezonabilă conform căreia „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” nu conțin inexactități semnificative și operațiunile subiacente sunt, în ansamblu, legale și conforme cu reglementările.

| IV. | În ceea ce privește veniturile, sfera activităților de audit desfășurate de Curte a fost limitată. În primul rând, resursele proprii bazate pe TVA și VNB se calculează pe baza unor statistici macroeconomice, ale căror date subiacente nu pot fi auditate în mod direct de către Curte, și, în al doilea rând, auditul resurselor proprii tradiționale nu poate acoperi importurile care nu au făcut obiectul supravegherii vamale. |
| --- | --- |

IV.

În ceea ce privește veniturile, sfera activităților de audit desfășurate de Curte a fost limitată. În primul rând, resursele proprii bazate pe TVA și VNB se calculează pe baza unor statistici macroeconomice, ale căror date subiacente nu pot fi auditate în mod direct de către Curte, și, în al doilea rând, auditul resurselor proprii tradiționale nu poate acoperi importurile care nu au făcut obiectul supravegherii vamale.

| V. | În contextul descris la punctul III, un audit implică efectuarea unor proceduri în vederea obținerii de probe de audit cu privire la sumele și informațiile care figurează în conturile consolidate finale, precum și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Procedurile alese se fondează pe raționamentul auditorului, inclusiv pe evaluarea riscurilor de apariție a unor inexactități semnificative în cadrul conturilor consolidate finale, precum și, în ceea ce privește operațiunile subiacente, a riscurilor de nerespectare, într-o măsură semnificativă, a cerințelor prevăzute de cadrul juridic al Comunităților Europene, fie datorită fraudelor, fie datorită erorilor. La evaluarea acestor riscuri, auditorul ia în considerare sistemul de control intern aplicabil întocmirii și prezentării fidele a conturilor consolidate finale, precum și sistemele de control și supraveghere care vizează asigurarea legalității și a regularității operațiunilor subiacente, în vederea definirii unor proceduri de audit care să fie adecvate acestor circumstanțe. În acest context, un audit cuprinde și evaluarea caracterului adecvat al politicilor contabile utilizate și a exactității estimărilor contabile făcute, precum și evaluarea prezentării generale a conturilor consolidate finale și a rapoartelor anuale de activitate. |
| --- | --- |

V.

În contextul descris la punctul III, un audit implică efectuarea unor proceduri în vederea obținerii de probe de audit cu privire la sumele și informațiile care figurează în conturile consolidate finale, precum și cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Procedurile alese se fondează pe raționamentul auditorului, inclusiv pe evaluarea riscurilor de apariție a unor inexactități semnificative în cadrul conturilor consolidate finale, precum și, în ceea ce privește operațiunile subiacente, a riscurilor de nerespectare, într-o măsură semnificativă, a cerințelor prevăzute de cadrul juridic al Comunităților Europene, fie datorită fraudelor, fie datorită erorilor. La evaluarea acestor riscuri, auditorul ia în considerare sistemul de control intern aplicabil întocmirii și prezentării fidele a conturilor consolidate finale, precum și sistemele de control și supraveghere care vizează asigurarea legalității și a regularității operațiunilor subiacente, în vederea definirii unor proceduri de audit care să fie adecvate acestor circumstanțe. În acest context, un audit cuprinde și evaluarea caracterului adecvat al politicilor contabile utilizate și a exactității estimărilor contabile făcute, precum și evaluarea prezentării generale a conturilor consolidate finale și a rapoartelor anuale de activitate.

| VI. | Curtea consideră că probele de audit obținute sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza declarației sale de asigurare. |
| --- | --- |

VI.

Curtea consideră că probele de audit obținute sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza declarației sale de asigurare.

Opinia privind fiabilitatea conturilor

VII.

| VII. | Conform aprecierii Curții, cu excepția impactului observațiilor formulate la punctul VIII, „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Comunităților la 31 decembrie 2006, precum și rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar pentru anul respectiv, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de către contabilul-șef al Comisiei. |
| --- | --- |

Conform aprecierii Curții, cu excepția impactului observațiilor formulate la punctul VIII, „conturile anuale finale ale Comunităților Europene” prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Comunităților la 31 decembrie 2006, precum și rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar pentru anul respectiv, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de către contabilul-șef al Comisiei.

| VIII. | Auditul Curții a identificat erori în ceea ce privește sumele înregistrate în sistemul contabil ca facturi/declarații de costuri și prefinanțări, erori care au condus la o supraestimare a datoriilor de plătit cu aproximativ 201 milioane de euro și a sumei totale a prefinanțărilor pe termen lung și pe termen scurt cu aproximativ 656 de milioane de euro. |
| --- | --- |

VIII.

Auditul Curții a identificat erori în ceea ce privește sumele înregistrate în sistemul contabil ca facturi/declarații de costuri și prefinanțări, erori care au condus la o supraestimare a datoriilor de plătit cu aproximativ 201 milioane de euro și a sumei totale a prefinanțărilor pe termen lung și pe termen scurt cu aproximativ 656 de milioane de euro.

| IX. | Fără a pune sub semnul întrebării opinia exprimată la punctul VII, Curtea observă că, în parte datorită sistemului complex de gestiune financiară și în ciuda îmbunătățirilor aduse, deficiențele din cadrul sistemelor contabile ale anumitor instituții și direcții generale ale Comisiei continuă să pună în pericol calitatea informațiilor financiare (în special în ceea ce privește separarea exercițiilor și beneficiile angajaților). Aceasta a condus la un anumit număr de corecții după prezentarea conturilor provizorii. |
| --- | --- |

IX.

Fără a pune sub semnul întrebării opinia exprimată la punctul VII, Curtea observă că, în parte datorită sistemului complex de gestiune financiară și în ciuda îmbunătățirilor aduse, deficiențele din cadrul sistemelor contabile ale anumitor instituții și direcții generale ale Comisiei continuă să pună în pericol calitatea informațiilor financiare (în special în ceea ce privește separarea exercițiilor și beneficiile angajaților). Aceasta a condus la un anumit număr de corecții după prezentarea conturilor provizorii.

Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

X.

| X. | Curtea consideră că veniturile, angajamentele și plățile pentru cheltuielile administrative, strategia de preaderare, cu excepția programului SAPARD, și acțiunile externe, în ceea ce privește acele plăți care sunt gestionate și controlate în mod direct de către delegațiile Comisiei, nu conțin erori semnificative. În aceste domenii, sistemele de supraveghere și control sunt puse în aplicare într-o manieră care să garanteze o gestiune adecvată a riscurilor. În afară de aceasta, în ceea ce privește cheltuielile legate de politica agricolă comună (PAC), auditul Curții arată că, acolo unde este aplicat în mod adecvat, sistemul integrat de administrare și control (integrated administration and control system – IACS), în special cu privire la sistemul de plăți unice, este un instrument eficace de limitare a riscului de cheltuieli nereglementare. |
| --- | --- |

Curtea consideră că veniturile, angajamentele și plățile pentru cheltuielile administrative, strategia de preaderare, cu excepția programului SAPARD, și acțiunile externe, în ceea ce privește acele plăți care sunt gestionate și controlate în mod direct de către delegațiile Comisiei, nu conțin erori semnificative. În aceste domenii, sistemele de supraveghere și control sunt puse în aplicare într-o manieră care să garanteze o gestiune adecvată a riscurilor. În afară de aceasta, în ceea ce privește cheltuielile legate de politica agricolă comună (PAC), auditul Curții arată că, acolo unde este aplicat în mod adecvat, sistemul integrat de administrare și control (integrated administration and control system – IACS), în special cu privire la sistemul de plăți unice, este un instrument eficace de limitare a riscului de cheltuieli nereglementare.

| XI. | Fără a pune sub semnul întrebării opinia exprimată la punctul X, Curtea subliniază că, în domeniul strategiei de preaderare, există în continuare, pentru toate programele și instrumentele, riscuri semnificative la nivelul organizațiilor însărcinate cu punerea în aplicare a acesteia în statele care au aderat recent și în țările candidate. |
| --- | --- |

XI.

Fără a pune sub semnul întrebării opinia exprimată la punctul X, Curtea subliniază că, în domeniul strategiei de preaderare, există în continuare, pentru toate programele și instrumentele, riscuri semnificative la nivelul organizațiilor însărcinate cu punerea în aplicare a acesteia în statele care au aderat recent și în țările candidate.

| XII. | Curtea apreciază că, în celelalte domenii de cheltuieli, plățile sunt încă afectate în mod semnificativ de erori, deși în măsuri diferite, iar Comisia, statele membre și celelalte țări beneficiare trebuie să facă în continuare eforturi pentru a pune în aplicare sisteme de control și de supraveghere adecvate, în vederea îmbunătățirii gestionării riscurilor conexe. Aceste domenii sunt enumerate în continuare: politica agricolă comună, măsurile structurale, politicile interne și acțiunile externe.






  (a) | Cu privire la cheltuielile PAC, Curtea a constatat o reducere apreciabilă a nivelului global estimat al erorilor din cadrul operațiunilor subiacente. Totuși, acesta nu se situează cu mult deasupra pragului de semnificație. Sistemele de închidere (verificare) a conturilor și controalele ulterioare plăților pentru subvențiile acordate în cadrul PAC care nu sunt acoperite de IACS oferă doar o asigurare limitată în ceea ce privește respectarea legislației comunitare. În afară de aceasta, cererile pentru ajutor din partea UE nu sunt în general verificate la fața locului de către organismele independente însărcinate cu certificarea conturilor agențiilor de plată. |
| --- | --- | --- |

XII.

Curtea apreciază că, în celelalte domenii de cheltuieli, plățile sunt încă afectate în mod semnificativ de erori, deși în măsuri diferite, iar Comisia, statele membre și celelalte țări beneficiare trebuie să facă în continuare eforturi pentru a pune în aplicare sisteme de control și de supraveghere adecvate, în vederea îmbunătățirii gestionării riscurilor conexe. Aceste domenii sunt enumerate în continuare: politica agricolă comună, măsurile structurale, politicile interne și acțiunile externe.

(a)

Cu privire la cheltuielile PAC, Curtea a constatat o reducere apreciabilă a nivelului global estimat al erorilor din cadrul operațiunilor subiacente. Totuși, acesta nu se situează cu mult deasupra pragului de semnificație. Sistemele de închidere (verificare) a conturilor și controalele ulterioare plăților pentru subvențiile acordate în cadrul PAC care nu sunt acoperite de IACS oferă doar o asigurare limitată în ceea ce privește respectarea legislației comunitare. În afară de aceasta, cererile pentru ajutor din partea UE nu sunt în general verificate la fața locului de către organismele independente însărcinate cu certificarea conturilor agențiilor de plată.

| (b) | În ceea ce privește măsurile structurale, Curtea a constatat că sistemele de control din statele membre sunt în general ineficace sau au o eficacitate moderată, iar supravegherea asigurată de către Comisie în vederea diminuării riscului ca sistemele de control din statele membre să nu poată preveni cheltuielile supraestimate sau ineligibile are doar o eficacitate moderată. Prin urmare, rambursarea cheltuielilor legate de proiecte din cadrul politicilor structurale este afectată de erori semnificative. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește măsurile structurale, Curtea a constatat că sistemele de control din statele membre sunt în general ineficace sau au o eficacitate moderată, iar supravegherea asigurată de către Comisie în vederea diminuării riscului ca sistemele de control din statele membre să nu poată preveni cheltuielile supraestimate sau ineligibile are doar o eficacitate moderată. Prin urmare, rambursarea cheltuielilor legate de proiecte din cadrul politicilor structurale este afectată de erori semnificative.

| (c) | În domeniul politicilor interne, auditul Curții a arătat că sistemele de supraveghere și control nu diminuează suficient riscul inerent al rambursării unor costuri supraestimate, ceea ce conduce la un nivel semnificativ al erorilor legate de plățile către beneficiari. |
| --- | --- |

(c)

În domeniul politicilor interne, auditul Curții a arătat că sistemele de supraveghere și control nu diminuează suficient riscul inerent al rambursării unor costuri supraestimate, ceea ce conduce la un nivel semnificativ al erorilor legate de plățile către beneficiari.

| (d) | În ceea ce privește acțiunile externe, în ciuda îmbunătățirilor aduse sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, s-a detectat un nivel semnificativ al erorilor în cadrul organizațiilor însărcinate cu punerea în aplicare, motivul fiind că există în continuare deficiențe care afectează sistemele destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la acest nivel. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește acțiunile externe, în ciuda îmbunătățirilor aduse sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, s-a detectat un nivel semnificativ al erorilor în cadrul organizațiilor însărcinate cu punerea în aplicare, motivul fiind că există în continuare deficiențe care afectează sistemele destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la acest nivel.

| XIII. | Curtea subliniază că auditurile sale în domeniul cheltuielilor legate de PAC, al măsurilor structurale și al politicilor interne arată că criteriile de eligibilitate complicate sau neclare sau cerințele legale complexe au un impact considerabil asupra legalității și regularității operațiunilor subiacente. De exemplu, datorită condițiilor de eligibilitate adesea complexe, măsurile de agromediu din cadrul dezvoltării rurale sunt predispuse la un nivel al erorilor considerabil mai ridicat decât acele cheltuieli PAC care nu sunt legate de dezvoltarea rurală. |
| --- | --- |

XIII.

Curtea subliniază că auditurile sale în domeniul cheltuielilor legate de PAC, al măsurilor structurale și al politicilor interne arată că criteriile de eligibilitate complicate sau neclare sau cerințele legale complexe au un impact considerabil asupra legalității și regularității operațiunilor subiacente. De exemplu, datorită condițiilor de eligibilitate adesea complexe, măsurile de agromediu din cadrul dezvoltării rurale sunt predispuse la un nivel al erorilor considerabil mai ridicat decât acele cheltuieli PAC care nu sunt legate de dezvoltarea rurală.

| XIV. | Curtea ia act de îmbunătățirile introduse de Comisie cu privire la cadrul său de control intern și de impactul pozitiv pe care îl au acestea asupra evaluării funcționării sistemelor de supraveghere și control, precum și asupra impactului rezervelor, acolo unde este cazul, asupra asigurării oferite de declarațiile directorilor generali ai Comisiei. Cu toate acestea, Curtea continuă să identifice deficiențe ale acestor evaluări, legate în special de impactul lor asupra asigurării cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

XIV.

Curtea ia act de îmbunătățirile introduse de Comisie cu privire la cadrul său de control intern și de impactul pozitiv pe care îl au acestea asupra evaluării funcționării sistemelor de supraveghere și control, precum și asupra impactului rezervelor, acolo unde este cazul, asupra asigurării oferite de declarațiile directorilor generali ai Comisiei. Cu toate acestea, Curtea continuă să identifice deficiențe ale acestor evaluări, legate în special de impactul lor asupra asigurării cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

27 septembrie 2007

Hubert WEBER

Președinte

| Curtea de Conturi Europeană |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INFORMAȚII ÎN SPRIJINUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE |
| Introducere |
| 1.1. | În conformitate cu articolul 248 din Tratatul CE, Curtea de Conturi furnizează Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor, precum și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente („DAS”). De asemenea, tratatul autorizează Curtea să prezinte evaluări specifice pentru fiecare domeniu major al activității comunitare în completarea prezentei declarații. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INFORMAȚII ÎN SPRIJINUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Introducere

1.1.

În conformitate cu articolul 248 din Tratatul CE, Curtea de Conturi furnizează Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor, precum și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente („DAS”). De asemenea, tratatul autorizează Curtea să prezinte evaluări specifice pentru fiecare domeniu major al activității comunitare în completarea prezentei declarații.

1.2.

| 1.2. | Activitățile referitoare la fiabilitatea conturilor Comunităților Europene au ca obiectiv să obțină suficiente probe pentru a stabili măsura în care veniturile, cheltuielile, activele și pasivele au fost înregistrate în mod corespunzător și dacă în conturile anuale se reflectă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară la 31 decembrie 2006 și rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar pentru anul care s-a încheiat (a se vedea punctele 1.6–1.37). |
| --- | --- |

Activitățile referitoare la fiabilitatea conturilor Comunităților Europene au ca obiectiv să obțină suficiente probe pentru a stabili măsura în care veniturile, cheltuielile, activele și pasivele au fost înregistrate în mod corespunzător și dacă în conturile anuale se reflectă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară la 31 decembrie 2006 și rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar pentru anul care s-a încheiat (a se vedea punctele 1.6–1.37).

1.3.

| 1.3. | Activitățile referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente au ca obiectiv să strângă suficiente probe, directe sau indirecte, pentru a formula o opinie cu privire la conformitatea acestora cu reglementările sau dispozițiile contractuale aplicabile și la exactitatea calculelor (a se vedea punctele 1.38–1.42 din prezentul capitol pentru aspectele orizontale și capitolele 2 și 4–10 pentru detalii). |
| --- | --- |

Activitățile referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente au ca obiectiv să strângă suficiente probe, directe sau indirecte, pentru a formula o opinie cu privire la conformitatea acestora cu reglementările sau dispozițiile contractuale aplicabile și la exactitatea calculelor (a se vedea punctele 1.38–1.42 din prezentul capitol pentru aspectele orizontale și capitolele 2 și 4–10 pentru detalii).

1.4.

| 1.4. | Din nou, Curtea a acordat o atenție specială eforturilor depuse de Comisie pentru a-și consolida sistemul de control intern și măsurilor luate ca urmare a planurilor de acțiune adoptate în contextul foii de parcurs pentru un cadru de control intern integrat sau anexate rapoartelor anuale de activitate și sintezei acestora pentru exercițiul financiar 2006 și exercițiile anterioare (a se vedea capitolul 2). |
| --- | --- |

Din nou, Curtea a acordat o atenție specială eforturilor depuse de Comisie pentru a-și consolida sistemul de control intern și măsurilor luate ca urmare a planurilor de acțiune adoptate în contextul foii de parcurs pentru un cadru de control intern integrat sau anexate rapoartelor anuale de activitate și sintezei acestora pentru exercițiul financiar 2006 și exercițiile anterioare (a se vedea capitolul 2).

1.5.

| 1.5. | În plus, în absența indicatorilor prezentați de Comisie în decursul mai multor ani (8). Curtea oferă anumiți indicatori pentru monitorizarea progreselor efectuate în ceea ce privește îmbunătățirea controalelor interne, atât la nivel global, cât și pentru fiecare domeniu separat de venituri și cheltuieli (a se vedea anexele la prezentul capitol și la capitolele 2 și 4–10). |
| --- | --- |

În plus, în absența indicatorilor prezentați de Comisie în decursul mai multor ani (8). Curtea oferă anumiți indicatori pentru monitorizarea progreselor efectuate în ceea ce privește îmbunătățirea controalelor interne, atât la nivel global, cât și pentru fiecare domeniu separat de venituri și cheltuieli (a se vedea anexele la prezentul capitol și la capitolele 2 și 4–10).

8

| 1.5 | Comisia a încurajat pentru prima dată în 2006 ca rapoartele anuale de activitate pentru 2006 să includă, în plus față de evaluările privind conformitatea cu standardele de control intern, o secțiune despre „indicatorii-cheie în sprijinul asigurării rezonabile” (secțiunea 2.4.), iar în ceea ce privește fondurile structurale, pe lângă evaluările sistemelor statelor membre, să conțină și informații despre intrări, ieșiri, rezultate și despre impactul acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a obține asigurare asupra legalității și a regularității operațiunilor. |
| --- | --- |

1.5

Comisia a încurajat pentru prima dată în 2006 ca rapoartele anuale de activitate pentru 2006 să includă, în plus față de evaluările privind conformitatea cu standardele de control intern, o secțiune despre „indicatorii-cheie în sprijinul asigurării rezonabile” (secțiunea 2.4.), iar în ceea ce privește fondurile structurale, pe lângă evaluările sistemelor statelor membre, să conțină și informații despre intrări, ieșiri, rezultate și despre impactul acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a obține asigurare asupra legalității și a regularității operațiunilor.

Trei sferturi din direcțiile generale au prezentat indicatorii privind legalitatea și regularitatea în 2006, inclusiv toate departamentele responsabile cu cheltuieli majore.

Începând cu rapoartele de activitate din 2007, folosirea indicatorilor va fi obligatorie.

Fiabilitatea conturilor

Contextul general

| 1.6. | Observațiile Curții se referă la conturile anuale finale pentru exercițiul financiar 2006, întocmite de contabilul-șef al Comisiei și aprobate de Comisie în conformitate cu articolul 129 din Regulamentul financiar din 25 iunie 2002 și transmise Curții până la 31 iulie 2007. Conturile cuprind „situațiile financiare consolidate” – care includ, în special, bilanțul de active și pasive la sfârșitul exercițiului – și „rapoartele consolidate privind execuția bugetului” – care includ veniturile și cheltuielile din exercițiul respectiv. |
| --- | --- |

1.6.

Observațiile Curții se referă la conturile anuale finale pentru exercițiul financiar 2006, întocmite de contabilul-șef al Comisiei și aprobate de Comisie în conformitate cu articolul 129 din Regulamentul financiar din 25 iunie 2002 și transmise Curții până la 31 iulie 2007. Conturile cuprind „situațiile financiare consolidate” – care includ, în special, bilanțul de active și pasive la sfârșitul exercițiului – și „rapoartele consolidate privind execuția bugetului” – care includ veniturile și cheltuielile din exercițiul respectiv.

1.7.

| 1.7. | Conturile anuale privind exercițiul 2006 constituie al doilea set de conturi care au fost întocmite în conformitate cu normele contabilității pe bază de angajamente, care au fost introduse de Comunitățile Europene în 2005 în temeiul dispozițiilor Regulamentului financiar (în special articolele 123–138) (9). În comparație cu conturile anuale pentru exercițiul 2005, au intervenit următoarele schimbări majore: |
| --- | --- |

Conturile anuale privind exercițiul 2006 constituie al doilea set de conturi care au fost întocmite în conformitate cu normele contabilității pe bază de angajamente, care au fost introduse de Comunitățile Europene în 2005 în temeiul dispozițiilor Regulamentului financiar (în special articolele 123–138) (9). În comparație cu conturile anuale pentru exercițiul 2005, au intervenit următoarele schimbări majore:

9

| — | au fost consolidate conturile a 24 de agenții, spre deosebire de 16 în 2005; |
| --- | --- |

—

au fost consolidate conturile a 24 de agenții, spre deosebire de 16 în 2005;

| — | conturile prezintă informații mai detaliate privind diferitele forme de recuperare a cheltuielilor Comisiei; |
| --- | --- |

—

conturile prezintă informații mai detaliate privind diferitele forme de recuperare a cheltuielilor Comisiei;

| — | contabilii-șefi ai fiecărei instituții sau ai fiecărui organism ale căror conturi au fost consolidate în conturile consolidate finale și-au semnat propriile conturi și contabilul-șef al Comisiei a declarat că a obținut o asigurare rezonabilă potrivit căreia conturile consolidate prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Comunităților Europene. |
| --- | --- |

—

contabilii-șefi ai fiecărei instituții sau ai fiecărui organism ale căror conturi au fost consolidate în conturile consolidate finale și-au semnat propriile conturi și contabilul-șef al Comisiei a declarat că a obținut o asigurare rezonabilă potrivit căreia conturile consolidate prezintă, sub toate aspectele semnificative, o imagine fidelă a situației financiare a Comunităților Europene.

1.8.

| 1.8. | Contabilul-șef al Comisiei a oferit Curții, la cererea acesteia, o scrisoare de declarație a conducerii care confirmă că, cu excepția anumitor limitări, conturile finale sunt exhaustive și fiabile (a se vedea punctul 1.30 și punctele 2.23–2.25). |
| --- | --- |

Contabilul-șef al Comisiei a oferit Curții, la cererea acesteia, o scrisoare de declarație a conducerii care confirmă că, cu excepția anumitor limitări, conturile finale sunt exhaustive și fiabile (a se vedea punctul 1.30 și punctele 2.23–2.25).

Sfera și abordarea auditului

| 1.9. | Curtea și-a continuat auditul modernizării sistemului contabil al Comunităților (10). În cea de-a treia etapă a auditului (11), Curtea s-a concentrat pe următoarele elemente: |
| --- | --- |

1.9.

Curtea și-a continuat auditul modernizării sistemului contabil al Comunităților (10). În cea de-a treia etapă a auditului (11), Curtea s-a concentrat pe următoarele elemente:

10

11

| — | analiza măsurilor luate în cadrul Comisiei în vederea remedierii deficiențelor care afectează noul cadru de prezentare a informațiilor financiare și sistemele contabile ale anumitor direcții generale (12), pentru a stabili dacă acestea contribuie la furnizarea unei asigurări rezonabile conform căreia respectivele conturi redau o imagine fidelă a situației (a se vedea punctele 1.13–1.21); |
| --- | --- |

—

analiza măsurilor luate în cadrul Comisiei în vederea remedierii deficiențelor care afectează noul cadru de prezentare a informațiilor financiare și sistemele contabile ale anumitor direcții generale (12), pentru a stabili dacă acestea contribuie la furnizarea unei asigurări rezonabile conform căreia respectivele conturi redau o imagine fidelă a situației (a se vedea punctele 1.13–1.21);

12

| — | verificarea fiabilității conturilor privind exercițiul 2006, în special a elementelor pe care Curtea le-a detectat pentru prima dată în conturile pentru exercițiul 2005 și pentru care s-au formulat rezerve (13) (prefinanțare și garanții conexe, facturi/declarații de costuri și separarea exercițiilor) (a se vedea punctele 1.22–1.37). |
| --- | --- |

—

verificarea fiabilității conturilor privind exercițiul 2006, în special a elementelor pe care Curtea le-a detectat pentru prima dată în conturile pentru exercițiul 2005 și pentru care s-au formulat rezerve (13) (prefinanțare și garanții conexe, facturi/declarații de costuri și separarea exercițiilor) (a se vedea punctele 1.22–1.37).

13

| 1.9 | La data 21 iunie 2007, Comisia a publicat un raport al activității până la 31 martie 2007 despre modernizarea sistemului contabil [COM(2007) 343 final], care indică inter alia faptul că proiectul a fost pus în aplicare în mare măsură în conformitate cu planul de proiect pentru perioada 2006–2007, actualizează și extinde planul de îmbunătățire a sistemelor infomatice până în 2008. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mediului de control și calitatea datelor contabile în toate direcțiile generale. Progrese semnificative au fost raportate cu privire la dezvoltarea sistemului informatic ABAC, iar două instituții și șase agenții au migrat, de asemenea, către sistemul ABAC în decursul anului. S-a pregătit și migrația conturilor Fondului European de Dezvoltare (FED) către ABAC, iar serviciile Comisiei lucrează pentru a–l lansa în 2008. |
| --- | --- |

1.9

La data 21 iunie 2007, Comisia a publicat un raport al activității până la 31 martie 2007 despre modernizarea sistemului contabil [COM(2007) 343 final], care indică inter alia faptul că proiectul a fost pus în aplicare în mare măsură în conformitate cu planul de proiect pentru perioada 2006–2007, actualizează și extinde planul de îmbunătățire a sistemelor infomatice până în 2008. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mediului de control și calitatea datelor contabile în toate direcțiile generale. Progrese semnificative au fost raportate cu privire la dezvoltarea sistemului informatic ABAC, iar două instituții și șase agenții au migrat, de asemenea, către sistemul ABAC în decursul anului. S-a pregătit și migrația conturilor Fondului European de Dezvoltare (FED) către ABAC, iar serviciile Comisiei lucrează pentru a–l lansa în 2008.

inter alia

Consolidarea tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente

Realizări generale

| 1.10. | Contabilul-șef al Comisiei a introdus o serie de măsuri în vederea consolidării tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente, printre care controale lunare pentru a detecta eventualele incoerențe din înregistrările prefinanțărilor. |
| --- | --- |

1.10.

Contabilul-șef al Comisiei a introdus o serie de măsuri în vederea consolidării tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente, printre care controale lunare pentru a detecta eventualele incoerențe din înregistrările prefinanțărilor.

| 1.10 | Aceste măsuri vor fi îmbunătățite continuu, ca parte a proiectelor în curs de derulare, având ca scop îmbunătățirea calității datelor contabile. |
| --- | --- |

1.10

Aceste măsuri vor fi îmbunătățite continuu, ca parte a proiectelor în curs de derulare, având ca scop îmbunătățirea calității datelor contabile.

| 1.11. | Aceste măsuri au contribuit la consolidarea cadrului de prezentare a informațiilor financiare și a sistemelor contabile. Cu toate acestea, încă există anumite deficiențe care pot compromite calitatea datelor contabile (a se vedea punctele 1.13–1.21).
  Tabelul 1.1
  prezintă urmărirea rezervelor în ceea ce privește fiabilitatea conturilor, formulate de Curte în declarația de asigurare pentru exercițiul financiar 2005, precum și a celorlalte aspecte aduse în discuție de Curte, care au fost soluționate sau care trebuie încă să fie soluționate în contextul măsurilor luate de Comisie pentru consolidarea tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente. |
| --- | --- |

1.11.

Aceste măsuri au contribuit la consolidarea cadrului de prezentare a informațiilor financiare și a sistemelor contabile. Cu toate acestea, încă există anumite deficiențe care pot compromite calitatea datelor contabile (a se vedea punctele 1.13–1.21).
  Tabelul 1.1
  prezintă urmărirea rezervelor în ceea ce privește fiabilitatea conturilor, formulate de Curte în declarația de asigurare pentru exercițiul financiar 2005, precum și a celorlalte aspecte aduse în discuție de Curte, care au fost soluționate sau care trebuie încă să fie soluționate în contextul măsurilor luate de Comisie pentru consolidarea tranziției la contabilitatea pe bază de angajamente.

Tabelul 1.1

| 1.11 | Comisia continuă să își îmbunătățească sistemele și cadrul contabil. Ea consideră că riscurile rămase sunt abordate în mod adecvat și nu au un impact semnificativ asupra fiabilității conturilor pentru exercițiul 2006. |
| --- | --- |

1.11

Comisia continuă să își îmbunătățească sistemele și cadrul contabil. Ea consideră că riscurile rămase sunt abordate în mod adecvat și nu au un impact semnificativ asupra fiabilității conturilor pentru exercițiul 2006.

A se vedea și răspunsurile la punctele 1.15–1.21., precum și la punctele 1.28, 1.31, 1.33 și 1.37.

Tabelul 1.1 – Urmărirea rezervelor exprimate în Declarația de asigurare a Curții privind exercițiul financiar 2005 în ceea ce privește fiabilitatea conturilor și a altor observații formulate în Raportul anual privind exercițiul financiar 2005

| Rezervele exprimate în Declarația de asigurare pentru 2005 | Răspunsurile din Raportul anual privind exercițiul 2005 | Evoluția situației | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| În contextul unui exercițiu complex, cadrul existent de prezentare a informațiilor financiare nu a fost aplicat în mod consecvent, în special în ceea ce privește separarea exercițiilor, și | Pentru închiderea pe 2006, în ceea ce privește separarea exercițiilor, se vor efectua teste și controale mai în profunzime pe baza experienței acumulate în primul an de aplicare a contabilității pe bază de angajamente. Mai mult, Comisia își va consolida controlul asupra aplicării metodologiei de separare a exercițiilor. | Pentru a consolida procedurile de separare a exercițiilor, serviciile contabilului-șef al Comisiei au pus la dispoziția direcțiilor generale rapoarte și o procedură de testare ex post a operațiunii de separare a exercițiilor. Cu toate acestea, nu toate direcțiile generale au efectuat această testare. Mai mult, au fost identificate din nou mai multe deficiențe care afectează procedurile de separare a exercițiilor și care au avut un impact negativ asupra conturilor provizorii. Cu toate acestea, după efectuarea corecțiilor, conturile finale nu au fost afectate. | A se vedea răspunsul la punctul 1.18. |
| sistemele contabile ale anumitor direcții generale ale Comisiei nu au fost în măsură să asigure calitatea informațiilor financiare. | Validarea sistemelor locale este o activitate relativ nouă. Deoarece situația este în continuă evoluție, echipa de validare a serviciilor contabile trebuie să urmărească această evoluție și a introdus din iunie 2006 o procedură de validare a schimbărilor în sistemele locale. Serviciile contabile se angajează să asigure o urmărire privind chestiunile și problemele care trebuie aprofundate, menționate în rapoartele de validare privind exercițiul 2005. | Pentru mai multe sisteme locale, validarea contabilului-șef al Comisiei a fost condițională sau suspendată. Auditul Curții a confirmat că deciziile contabilului-șef al Comisiei au fost bine întemeiate: chestiunile și problemele nesoluționate erau importante. Curtea consideră că, dată fiind existența în continuare a acestor probleme, directorul general pentru buget ar fi trebuit să formuleze o rezervă specifică privind aceste probleme. | A se vedea răspunsul la punctul 1.17.


  Având în vedere progresul înregistrat, nu a fost necesară o rezervă în raportul anual de activitate 2006. |
| S-au identificat erori în sumele înregistrate în sistemul contabil ca prefinanțări și facturi/declarații de costuri, atât în bilanțurile de deschidere, cât și în cele de închidere, ceea ce a condus la supraestimarea activelor nete din bilanțul de deschidere cu aproximativ 132 de milioane de euro, iar a celor din bilanțul de închidere cu aproximativ 314 milioane de euro. | Comisia va examina operațiunile care conțin erori. | Erorile identificate care afectează prefinanțările și facturile/declarațiile de costuri continuă, pentru aceste elemente bilanțiere, să se mențină la un nivel semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul. | A se vedea răspunsurile la punctele 1.28 și 1.31. |
| Auditul a confirmat rezerva generală a directorului general pentru educație și cultură referitoare la lipsa asigurării în ceea ce privește corectitudinea părții din totalul sumelor incluse atât în bilanțul de deschidere consolidat, cât și în cel de închidere consolidat, care revine direcției generale pe care o reprezintă. | Din cauza lipsei de coerență în tratarea cerințelor contabilității pe bază de angajamente în sistemul de contabilitate local, au apărut diferențe între bilanțul de deschidere și cel de închidere. Sunt în curs de efectuare modificări la sistemul local, care vor asigura tratarea corectă a operațiunilor pe viitor. Erorile din trecut fac obiectul unor corecții aflate în curs și care trebuie finalizate până la sfârșitul anului 2006. | Auditul Curții a constatat că măsurile luate au condus la îmbunătățirea calității datelor contabile. Cu toate acestea, continuă să existe deficiențe (în special insuficiența documentației). | A se vedea răspunsurile la punctele 1.19–1.21. |
| Alte observații formulate în contextul Raportului anual privind exercițiul 2005 | Răspunsurile din Raportul anual privind exercițiul 2005 | Evoluția situației | |
| Contabilul-șef al Comisiei nu a respectat pe deplin normele contabile nr. 1, 2 și 12 în ceea ce privește sfera de aplicare a consolidării, noua structură și prezentare a bilanțului, precum și tratamentul revizuit al drepturilor de pensie din partea Comunităților. Deoarece înțelegerea acestor probleme a evoluat de la adoptarea normelor contabile, ar trebui introduse modificările necesare. | Normele contabile nr. 1, 2 și 12 vor fi adaptate. | Modificările acestor norme contabile au fost adoptate de contabilul-șef al Comisiei în octombrie 2006. | |
| Caracterul diferit al pasivelor care trebuie acoperite prin sumele ce urmează a fi solicitate statelor membre ar trebui descris mai în detaliu, în special faptul că sumele respective sunt pe termen scurt sau pe termen lung. | Caracterul diferit este menționat într-o notă la bilanțul contabil. | Curtea consideră totuși necesar a se detalia caracterul diferit al pasivelor care trebuie acoperite prin sumele care urmează a fi solicitate statelor membre, în special în ceea ce privește anii când sumele în cauză ajung la scadență. | A se vedea răspunsul la punctul 1.33. |
| Deși notele explicative care însoțesc conturile consolidate conțin mai multe informații despre corecțiile posibile, acestea nu identifică suma cheltuielilor care pot face obiectul procedurilor de verificare și de închidere a conturilor. | Corecțiile care se vor decide în deciziile de conformitate viitoare (FEOGA-Garantare) sunt înregistrate ca activ contingent în contabilitatea Comisiei. | În comparație cu 2005, notele explicative care însoțesc conturile anuale conțin informații suplimentare privind faptul că anumite operațiuni pot fi corectate ulterior. Cu toate acestea, ca și în trecut, nu sunt indicate cheltuielile (și domeniile de cheltuieli) care pot face obiectul procedurilor de verificare și închidere a conturilor. | A se vedea răspunsul la punctul 1.34. |

Rezervele exprimate în Declarația de asigurare pentru 2005

Răspunsurile din Raportul anual privind exercițiul 2005

Evoluția situației

Răspunsul Comisiei

În contextul unui exercițiu complex, cadrul existent de prezentare a informațiilor financiare nu a fost aplicat în mod consecvent, în special în ceea ce privește separarea exercițiilor, și

Pentru închiderea pe 2006, în ceea ce privește separarea exercițiilor, se vor efectua teste și controale mai în profunzime pe baza experienței acumulate în primul an de aplicare a contabilității pe bază de angajamente. Mai mult, Comisia își va consolida controlul asupra aplicării metodologiei de separare a exercițiilor.

Pentru a consolida procedurile de separare a exercițiilor, serviciile contabilului-șef al Comisiei au pus la dispoziția direcțiilor generale rapoarte și o procedură de testare ex post a operațiunii de separare a exercițiilor. Cu toate acestea, nu toate direcțiile generale au efectuat această testare. Mai mult, au fost identificate din nou mai multe deficiențe care afectează procedurile de separare a exercițiilor și care au avut un impact negativ asupra conturilor provizorii. Cu toate acestea, după efectuarea corecțiilor, conturile finale nu au fost afectate.

ex post

A se vedea răspunsul la punctul 1.18.

A se vedea răspunsul la punctul 1.18.

sistemele contabile ale anumitor direcții generale ale Comisiei nu au fost în măsură să asigure calitatea informațiilor financiare.

Validarea sistemelor locale este o activitate relativ nouă. Deoarece situația este în continuă evoluție, echipa de validare a serviciilor contabile trebuie să urmărească această evoluție și a introdus din iunie 2006 o procedură de validare a schimbărilor în sistemele locale. Serviciile contabile se angajează să asigure o urmărire privind chestiunile și problemele care trebuie aprofundate, menționate în rapoartele de validare privind exercițiul 2005.

Pentru mai multe sisteme locale, validarea contabilului-șef al Comisiei a fost condițională sau suspendată. Auditul Curții a confirmat că deciziile contabilului-șef al Comisiei au fost bine întemeiate: chestiunile și problemele nesoluționate erau importante. Curtea consideră că, dată fiind existența în continuare a acestor probleme, directorul general pentru buget ar fi trebuit să formuleze o rezervă specifică privind aceste probleme.

A se vedea răspunsul la punctul 1.17.

A se vedea răspunsul la punctul 1.17.

Având în vedere progresul înregistrat, nu a fost necesară o rezervă în raportul anual de activitate 2006.

Având în vedere progresul înregistrat, nu a fost necesară o rezervă în raportul anual de activitate 2006.

S-au identificat erori în sumele înregistrate în sistemul contabil ca prefinanțări și facturi/declarații de costuri, atât în bilanțurile de deschidere, cât și în cele de închidere, ceea ce a condus la supraestimarea activelor nete din bilanțul de deschidere cu aproximativ 132 de milioane de euro, iar a celor din bilanțul de închidere cu aproximativ 314 milioane de euro.

Comisia va examina operațiunile care conțin erori.

Erorile identificate care afectează prefinanțările și facturile/declarațiile de costuri continuă, pentru aceste elemente bilanțiere, să se mențină la un nivel semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul.

A se vedea răspunsurile la punctele 1.28 și 1.31.

A se vedea răspunsurile la punctele 1.28 și 1.31.

Auditul a confirmat rezerva generală a directorului general pentru educație și cultură referitoare la lipsa asigurării în ceea ce privește corectitudinea părții din totalul sumelor incluse atât în bilanțul de deschidere consolidat, cât și în cel de închidere consolidat, care revine direcției generale pe care o reprezintă.

Din cauza lipsei de coerență în tratarea cerințelor contabilității pe bază de angajamente în sistemul de contabilitate local, au apărut diferențe între bilanțul de deschidere și cel de închidere. Sunt în curs de efectuare modificări la sistemul local, care vor asigura tratarea corectă a operațiunilor pe viitor. Erorile din trecut fac obiectul unor corecții aflate în curs și care trebuie finalizate până la sfârșitul anului 2006.

Auditul Curții a constatat că măsurile luate au condus la îmbunătățirea calității datelor contabile. Cu toate acestea, continuă să existe deficiențe (în special insuficiența documentației).

A se vedea răspunsurile la punctele 1.19–1.21.

A se vedea răspunsurile la punctele 1.19–1.21.

Alte observații formulate în contextul Raportului anual privind exercițiul 2005

Răspunsurile din Raportul anual privind exercițiul 2005

Evoluția situației

Contabilul-șef al Comisiei nu a respectat pe deplin normele contabile nr. 1, 2 și 12 în ceea ce privește sfera de aplicare a consolidării, noua structură și prezentare a bilanțului, precum și tratamentul revizuit al drepturilor de pensie din partea Comunităților. Deoarece înțelegerea acestor probleme a evoluat de la adoptarea normelor contabile, ar trebui introduse modificările necesare.

Normele contabile nr. 1, 2 și 12 vor fi adaptate.

Modificările acestor norme contabile au fost adoptate de contabilul-șef al Comisiei în octombrie 2006.

Caracterul diferit al pasivelor care trebuie acoperite prin sumele ce urmează a fi solicitate statelor membre ar trebui descris mai în detaliu, în special faptul că sumele respective sunt pe termen scurt sau pe termen lung.

Caracterul diferit este menționat într-o notă la bilanțul contabil.

Curtea consideră totuși necesar a se detalia caracterul diferit al pasivelor care trebuie acoperite prin sumele care urmează a fi solicitate statelor membre, în special în ceea ce privește anii când sumele în cauză ajung la scadență.

A se vedea răspunsul la punctul 1.33.

A se vedea răspunsul la punctul 1.33.

Deși notele explicative care însoțesc conturile consolidate conțin mai multe informații despre corecțiile posibile, acestea nu identifică suma cheltuielilor care pot face obiectul procedurilor de verificare și de închidere a conturilor.

Corecțiile care se vor decide în deciziile de conformitate viitoare (FEOGA-Garantare) sunt înregistrate ca activ contingent în contabilitatea Comisiei.

În comparație cu 2005, notele explicative care însoțesc conturile anuale conțin informații suplimentare privind faptul că anumite operațiuni pot fi corectate ulterior. Cu toate acestea, ca și în trecut, nu sunt indicate cheltuielile (și domeniile de cheltuieli) care pot face obiectul procedurilor de verificare și închidere a conturilor.

A se vedea răspunsul la punctul 1.34.

A se vedea răspunsul la punctul 1.34.

Modificarea normelor contabile

| 1.12. | Ținând seama de rezultatele auditului Curții referitor la conturile exercițiului 2005, contabilul-șef al Comisiei, după consultarea Comitetului consultativ pentru norme contabile, a modificat normele contabile nr. 1, 2 și 12 în ceea ce privește sfera de aplicare a consolidării, structura și prezentarea bilanțului, precum și tratamentul drepturilor de pensie din partea Comunităților (14). Conturile pentru 2006 au fost întocmite în conformitate cu aceste norme contabile. |
| --- | --- |

1.12.

Ținând seama de rezultatele auditului Curții referitor la conturile exercițiului 2005, contabilul-șef al Comisiei, după consultarea Comitetului consultativ pentru norme contabile, a modificat normele contabile nr. 1, 2 și 12 în ceea ce privește sfera de aplicare a consolidării, structura și prezentarea bilanțului, precum și tratamentul drepturilor de pensie din partea Comunităților (14). Conturile pentru 2006 au fost întocmite în conformitate cu aceste norme contabile.

14

Validarea sistemelor contabile auxiliare locale

| 1.13. | În prezent, 19 direcții generale apelează la propriile sisteme informatice în scopul gestiunii financiare și al înregistrării operațiunilor care sunt transmise în sistemul contabil central (ABAC) prin intermediul unei interfețe. |
| --- | --- |

1.13.

În prezent, 19 direcții generale apelează la propriile sisteme informatice în scopul gestiunii financiare și al înregistrării operațiunilor care sunt transmise în sistemul contabil central (ABAC) prin intermediul unei interfețe.

1.14.

| 1.14. | Pentru exercițiul financiar 2006, serviciile contabilului-șef al Comisiei au efectuat o urmărire a constatărilor privind exercițiul anterior (15). Pe lângă aceasta, încă nouă servicii (16) au făcut obiectul unui control în profunzime în cadrul unei abordări ciclice care urmărește acoperirea completă a serviciilor Comisiei pe termen mediu. |
| --- | --- |

Pentru exercițiul financiar 2006, serviciile contabilului-șef al Comisiei au efectuat o urmărire a constatărilor privind exercițiul anterior (15). Pe lângă aceasta, încă nouă servicii (16) au făcut obiectul unui control în profunzime în cadrul unei abordări ciclice care urmărește acoperirea completă a serviciilor Comisiei pe termen mediu.

15

16

1.15.

| 1.15. | Contabilul-șef al Comisiei nu a fost în măsură să valideze, pentru exercițiul financiar 2006, sistemele locale ale Oficiului de Cooperare EuropeAid (17), ale Direcției Generale Educație și Cultură (18) și ale Direcției Generale Relații Externe (19). Mai mult, numărul și importanța aspectelor și a problemelor de care trebuie să se țină seama în continuare au rămas la același nivel ca și cele menționate în raportul final de validare privind exercițiul financiar 2005 (20). |
| --- | --- |

Contabilul-șef al Comisiei nu a fost în măsură să valideze, pentru exercițiul financiar 2006, sistemele locale ale Oficiului de Cooperare EuropeAid (17), ale Direcției Generale Educație și Cultură (18) și ale Direcției Generale Relații Externe (19). Mai mult, numărul și importanța aspectelor și a problemelor de care trebuie să se țină seama în continuare au rămas la același nivel ca și cele menționate în raportul final de validare privind exercițiul financiar 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15 | Termenul de realizare a aplicațiilor noi și de rectificare a problemelor din sistemele locale poate fi semnificativ, în special atunci când sunt implicate modificări ale sistemelor informatice. Mai mult, personalul trebuie să fie pregătit pentru a le utiliza, astfel încât să asigure obținerea beneficiilor estimate. |
| --- | --- |

1.15

Termenul de realizare a aplicațiilor noi și de rectificare a problemelor din sistemele locale poate fi semnificativ, în special atunci când sunt implicate modificări ale sistemelor informatice. Mai mult, personalul trebuie să fie pregătit pentru a le utiliza, astfel încât să asigure obținerea beneficiilor estimate.

În 2006 au fost înregistrate progrese semnificative în raport cu cele trei servicii menționate de Curte. În cazul Oficiului de Cooperare EuropeAid au fost efectuate lucrări importante privind sistemul informatic local, CRIS, iar până la sfârșitul anului majoritatea dezvoltărilor au fost puse în aplicare și au funcționat satisfăcător.

În ceea ce privește Direcția Generală Educație și Cultură, în anul 2006 eforturile au fost concentrate asupra punerii în aplicare a unor soluții intermediare corespunzătoare până la înlocuirea sistemului informatic local al direcției generale.

Noul modul ABAC Delegație a fost lansat la începutul anului 2007.

Toate sistemele celor trei servicii vor fi analizate de către contabilul Comisiei în 2007, iar acesta va decide la sfârșitul anului dacă ameliorările sunt suficiente pentru a garanta validarea lor.

În timp ce numărul de aspecte care trebuie urmărite și luate în considerare în viitor nu s-a redus în termeni absoluți, numărul de direcții generale menționate în aceste observații aproape că s-a dublat (de la 13 direcții generale și servicii în 2005 la 22 în 2006). Aceasta implică o reducere substanțială a numărului de aspecte nerezolvate pe direcție generală. Acest număr ar trebui să scadă în continuare în 2007, ca rezultat al progreselor suplimentare înregistrate de către toate direcțiile generale/serviciile implicate.

| 1.16. | Trei (21) dintre cele nouă servicii care au făcut obiectul unui control în profunzime de către serviciile contabilului-șef al Comisiei prezentau riscuri semnificative în ceea ce privește procedurile de separare a exercițiilor, ceea ce a condus la validarea condiționată a sistemelor locale în raportul final de validare pentru exercițiul financiar 2006. Cu toate acestea, după controlul procedurilor de separare și finalizarea rapoartelor de validare pentru cele trei direcții generale (Societate Informațională și Mass-media, Energie și Transport și Centrul Comun de Cercetare), contabilul-șef a validat sistemele fără restricție, cu o singură rezervă, care nu era de natură contabilă, pentru Centrul Comun de Cercetare. |
| --- | --- |

1.16.

Trei (21) dintre cele nouă servicii care au făcut obiectul unui control în profunzime de către serviciile contabilului-șef al Comisiei prezentau riscuri semnificative în ceea ce privește procedurile de separare a exercițiilor, ceea ce a condus la validarea condiționată a sistemelor locale în raportul final de validare pentru exercițiul financiar 2006. Cu toate acestea, după controlul procedurilor de separare și finalizarea rapoartelor de validare pentru cele trei direcții generale (Societate Informațională și Mass-media, Energie și Transport și Centrul Comun de Cercetare), contabilul-șef a validat sistemele fără restricție, cu o singură rezervă, care nu era de natură contabilă, pentru Centrul Comun de Cercetare.

21

1.17.

| 1.17. | Auditul Curții a confirmat că deciziile contabilului-șef al Comisiei au fost bine întemeiate: chestiunile și problemele nesoluționate erau importante. Curtea consideră că, dată fiind existența în continuare a acestor probleme, directorul general pentru buget ar fi trebuit să formuleze o rezervă specifică privind aceste probleme. |
| --- | --- |

Auditul Curții a confirmat că deciziile contabilului-șef al Comisiei au fost bine întemeiate: chestiunile și problemele nesoluționate erau importante. Curtea consideră că, dată fiind existența în continuare a acestor probleme, directorul general pentru buget ar fi trebuit să formuleze o rezervă specifică privind aceste probleme.

| 1.17 | În raportul de activitate anual pentru exercițiul financiar 2005 a fost inclusă o rezervă generală, la o dată la care Comisia nu își finalizase încă primul set de conturi provizorii în conformitate cu principiile contabilității pe bază de angajamente. S-a ținut cont și de provocările considerabile cu care s-au confruntat serviciile Comisiei la punerea în aplicare a noilor norme contabile și de dificultățile întâlnite în procesul de validare a sistemelor locale. |
| --- | --- |

1.17

În raportul de activitate anual pentru exercițiul financiar 2005 a fost inclusă o rezervă generală, la o dată la care Comisia nu își finalizase încă primul set de conturi provizorii în conformitate cu principiile contabilității pe bază de angajamente. S-a ținut cont și de provocările considerabile cu care s-au confruntat serviciile Comisiei la punerea în aplicare a noilor norme contabile și de dificultățile întâlnite în procesul de validare a sistemelor locale.

Primele rezultate definitive provenite de la noul sistem au fost verificate și documentate atunci când contabilul Comisiei a întocmit conturile anuale pentru exercițiul financiar 2005. De atunci s-au înregistrat progrese semnificative suplimentare cu privire la clarificarea modului de punere în aplicare a noilor norme contabile la elaborarea conturilor anuale și, de asemenea, îmbunătățirea sistemelor locale.

Având în vedere progresele înregistrate, nu a fost necesară nicio rezervă în raportul anual de activitate 2006.

Consolidarea procedurilor de separare a exercițiilor

| 1.18. | Având în vedere faptul că 2005 a fost primul an în care s-a efectuat o separare a exercițiilor, nu există nicio metodă de referință pentru a verifica dacă metodele au fost adecvate. Dată fiind această dificultate, serviciile contabilului-șef al Comisiei au oferit direcțiilor generale o procedură de testare ex post a datelor privind separarea exercițiilor și un prim raport care combină datele provenind din sursele bugetare cu cele din contabilitatea generală. S-a urmărit, în special, asigurarea coerenței metodelor și a procedurilor de separare a exercițiilor. Cu toate acestea, unele direcții generale nu au efectuat testarea ex post a metodologiilor de separare a exercițiilor (22). Acest fapt a avut un impact negativ asupra fiabilității datelor contabile care figurează în conturile provizorii. Cu toate acestea, după efectuarea corecțiilor, conturile finale nu au fost afectate (a se vedea punctul 1.32). |
| --- | --- |

1.18.

Având în vedere faptul că 2005 a fost primul an în care s-a efectuat o separare a exercițiilor, nu există nicio metodă de referință pentru a verifica dacă metodele au fost adecvate. Dată fiind această dificultate, serviciile contabilului-șef al Comisiei au oferit direcțiilor generale o procedură de testare ex post a datelor privind separarea exercițiilor și un prim raport care combină datele provenind din sursele bugetare cu cele din contabilitatea generală. S-a urmărit, în special, asigurarea coerenței metodelor și a procedurilor de separare a exercițiilor. Cu toate acestea, unele direcții generale nu au efectuat testarea ex post a metodologiilor de separare a exercițiilor (22). Acest fapt a avut un impact negativ asupra fiabilității datelor contabile care figurează în conturile provizorii. Cu toate acestea, după efectuarea corecțiilor, conturile finale nu au fost afectate (a se vedea punctul 1.32).

ex post

ex post

22

| 1.18 | Comisia a depus eforturi semnificative în anul 2006 pentru a îmbunătăți estimarea sumelor aferente fiecărui exercițiu independent, așa cum se detaliază la punctul 1.32. Cu toate acestea, în cazul operațiunilor aflate încă în curs de derulare, a căror durată poate fi de până la 7 ani, în absența unor informații de la beneficiarii fondurilor comunitare despre lucrările în curs și în lipsa unor mijloace legale coercitive pentru a le obține, unele servicii au constatat că este foarte dificil să procedeze la verificarea metodologiilor de separare a exercițiilor. |
| --- | --- |

1.18

Comisia a depus eforturi semnificative în anul 2006 pentru a îmbunătăți estimarea sumelor aferente fiecărui exercițiu independent, așa cum se detaliază la punctul 1.32. Cu toate acestea, în cazul operațiunilor aflate încă în curs de derulare, a căror durată poate fi de până la 7 ani, în absența unor informații de la beneficiarii fondurilor comunitare despre lucrările în curs și în lipsa unor mijloace legale coercitive pentru a le obține, unele servicii au constatat că este foarte dificil să procedeze la verificarea metodologiilor de separare a exercițiilor.

Măsuri privind Direcția Generală Educație și Cultură

| 1.19. | Auditul Curții privind exercițiul 2005 a confirmat rezerva generală a directorului general pentru educație și cultură în ceea ce privește exhaustivitatea și corectitudinea conturilor direcției generale respective. Dată fiind incidența omisiunilor și a înregistrărilor duble sau greșite, nu s-a putut cuantifica supraestimarea sau subestimarea părții din active și din pasive care revine acestei direcții generale (23). |
| --- | --- |

1.19.

Auditul Curții privind exercițiul 2005 a confirmat rezerva generală a directorului general pentru educație și cultură în ceea ce privește exhaustivitatea și corectitudinea conturilor direcției generale respective. Dată fiind incidența omisiunilor și a înregistrărilor duble sau greșite, nu s-a putut cuantifica supraestimarea sau subestimarea părții din active și din pasive care revine acestei direcții generale (23).

23

| 1.19 | În 2006, Direcția Generală Educație și Cultură a îmbunătățit semnificativ calitatea infomațiilor sale financiare. Cheltuielile acestei direcții generale și ale Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură se ridică, în total, la circa 1,5 % din bugetul CE. |
| --- | --- |

1.19

În 2006, Direcția Generală Educație și Cultură a îmbunătățit semnificativ calitatea infomațiilor sale financiare. Cheltuielile acestei direcții generale și ale Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură se ridică, în total, la circa 1,5 % din bugetul CE.

| 1.20. | În vederea remedierii deficiențelor identificate cu privire la conturile exercițiului 2005, serviciile contabilului-șef al Comisiei și-au intensificat supravegherea în ceea ce privește Direcția Generală Educație și Cultură și nou-creata Agenție Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură. Mai mult, a fost creat un grup de lucru, care include un grup contabil, pentru a efectua o verificare detaliată a tuturor facturilor/declarațiilor de costuri deschise în 2006 și pentru a asigura corectitudinea operațiunilor inițiate în unitățile operaționale. Pe lângă aceasta, a fost angajat un consultant extern pentru a oferi asistență la identificarea erorilor detectate în conturile finale ale exercițiului 2005 și la închiderea conturilor pentru exercițiul 2006. |
| --- | --- |

1.20.

În vederea remedierii deficiențelor identificate cu privire la conturile exercițiului 2005, serviciile contabilului-șef al Comisiei și-au intensificat supravegherea în ceea ce privește Direcția Generală Educație și Cultură și nou-creata Agenție Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură. Mai mult, a fost creat un grup de lucru, care include un grup contabil, pentru a efectua o verificare detaliată a tuturor facturilor/declarațiilor de costuri deschise în 2006 și pentru a asigura corectitudinea operațiunilor inițiate în unitățile operaționale. Pe lângă aceasta, a fost angajat un consultant extern pentru a oferi asistență la identificarea erorilor detectate în conturile finale ale exercițiului 2005 și la închiderea conturilor pentru exercițiul 2006.

| 1.20 | Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și cultură au luat măsuri în mai multe domenii, inclusiv: |
| --- | --- |

1.20

Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și cultură au luat măsuri în mai multe domenii, inclusiv:

| — | sistemul local a fost îmbunătățit pentru a preveni înregistrarea aceleiași facturi de mai multe ori în ABAC; |
| --- | --- |

—

sistemul local a fost îmbunătățit pentru a preveni înregistrarea aceleiași facturi de mai multe ori în ABAC;

| — | în 2006, un grup de lucru a efectuat o revizuire detaliată a tuturor facturilor anterioare pentru a identifica și corecta orice intrări duble; |
| --- | --- |

—

în 2006, un grup de lucru a efectuat o revizuire detaliată a tuturor facturilor anterioare pentru a identifica și corecta orice intrări duble;

| — | metodologia de separare a exercițiilor a fost perfecționată; |
| --- | --- |

—

metodologia de separare a exercițiilor a fost perfecționată;

| — | riscul asociat absenței parțiale a regularizării între sistemele locale și cele centrale a fost atenuat prin folosirea datelor provenite din sistemul contabil central ca bază pentru calculele aferente separării exercițiilor și pentru raportarea angajamentelor de prefinanțare și a celor restante (RAL). |
| --- | --- |

—

riscul asociat absenței parțiale a regularizării între sistemele locale și cele centrale a fost atenuat prin folosirea datelor provenite din sistemul contabil central ca bază pentru calculele aferente separării exercițiilor și pentru raportarea angajamentelor de prefinanțare și a celor restante (RAL).

| 1.21. | Aceste măsuri au condus la îmbunătățirea calității datelor contabile. Cu toate acestea, în urma unui audit (24), s-a constatat că diverse date financiare nu erau alocate în mod corespunzător între Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă. Mai mult, în cadrul închiderii conturilor pentru exercițiul 2006, este necesar să se îmbunătățească consemnarea în scris a controalelor efectuate și a corecțiilor. |
| --- | --- |

1.21.

Aceste măsuri au condus la îmbunătățirea calității datelor contabile. Cu toate acestea, în urma unui audit (24), s-a constatat că diverse date financiare nu erau alocate în mod corespunzător între Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă. Mai mult, în cadrul închiderii conturilor pentru exercițiul 2006, este necesar să se îmbunătățească consemnarea în scris a controalelor efectuate și a corecțiilor.

24

| 1.21 | Deoarece acesta nu este un aspect care afectează imaginea fidelă a situațiilor financiare ale Comisiei, serviciile de contabilitate au sfătuit Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură să nu se concentreze, în acest an, asupra separării operațiunilor, ci să își direcționeze eforturile în scopul îmbunătățirii calității datelor contabile globale. |
| --- | --- |

1.21

Deoarece acesta nu este un aspect care afectează imaginea fidelă a situațiilor financiare ale Comisiei, serviciile de contabilitate au sfătuit Direcția Generală Educație și Cultură și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură să nu se concentreze, în acest an, asupra separării operațiunilor, ci să își direcționeze eforturile în scopul îmbunătățirii calității datelor contabile globale.

Ca rezultat al măsurilor întreprinse, cadrul general (proceduri, sisteme informatice și verificări contabile) elaborat și pus în aplicare de Direcția Generală Educație și Cultură și de agenția sa executivă oferă o asigurare rezonabilă privind exhaustivitatea, corectitudinea și fiabilitatea datelor contabile pentru exercițiul financiar 2006.

Situațiile financiare consolidate la 31 decembrie 2006

Observații generale

| 1.22. | În 2006, serviciile Comisiei au făcut eforturi semnificative pentru a garanta exhaustivitatea și exactitatea înregistrării noilor plăți de prefinanțare și a noilor facturi/declarații de costuri neplătite, precum și separarea exercițiilor. |
| --- | --- |

1.22.

În 2006, serviciile Comisiei au făcut eforturi semnificative pentru a garanta exhaustivitatea și exactitatea înregistrării noilor plăți de prefinanțare și a noilor facturi/declarații de costuri neplătite, precum și separarea exercițiilor.

1.23.

| 1.23. | Auditul Curții cu privire la imobilizările corporale și necorporale, la stocuri, la pasivele financiare și alte pasive, la provizioanele pentru riscuri și cheltuieli și la rezerve nu a descoperit nicio eroare semnificativă. Cu toate acestea, Curtea a identificat o serie de erori, care sunt prezentate mai jos. |
| --- | --- |

Auditul Curții cu privire la imobilizările corporale și necorporale, la stocuri, la pasivele financiare și alte pasive, la provizioanele pentru riscuri și cheltuieli și la rezerve nu a descoperit nicio eroare semnificativă. Cu toate acestea, Curtea a identificat o serie de erori, care sunt prezentate mai jos.

1.24.

| 1.24. | Auditul Curții a condus la concluzia că este necesară întărirea procedurilor de încheiere a exercițiului la unele dintre entitățile consolidate (de exemplu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor) și la Comisie, pentru a evita corecțiile care s-ar putea dovedi necesare după prezentarea conturilor provizorii. |
| --- | --- |

Auditul Curții a condus la concluzia că este necesară întărirea procedurilor de încheiere a exercițiului la unele dintre entitățile consolidate (de exemplu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor) și la Comisie, pentru a evita corecțiile care s-ar putea dovedi necesare după prezentarea conturilor provizorii.

| 1.24 | Deși aspectele la care se referă această observație nu afectează imaginea fidelă a conturilor consolidate, Comisia va căuta totuși să continue îmbunătățirea procedurilor sale contabile de închidere a exercițiului financiar. |
| --- | --- |

1.24

Deși aspectele la care se referă această observație nu afectează imaginea fidelă a conturilor consolidate, Comisia va căuta totuși să continue îmbunătățirea procedurilor sale contabile de închidere a exercițiului financiar.

| 1.25. | De asemenea, Curtea a observat diferențe în tratamentul contabil al anumitor posturi între entitățile consolidate, precum și între direcțiile generale ale Comisiei (de exemplu, anumite agenții și instituții au contabilizat cheltuielile de plătit pentru concedii neluate, dar nu acesta este și cazul Comisiei și al Parlamentului European; Consiliul a prezentat pentru prima dată contractele multianuale, altele decât contractele de leasing operațional, sub titlul pasive contingente, dar nu așa au procedat și celelalte entități consolidate; lipsa separării sistematice a valorilor terenurilor și clădirilor; niciun pasiv contingent nu a fost contabilizat pentru cazul în care ar fi necesară reclasarea într-un grad superior a unui număr semnificativ de funcționari recrutați într-un grad inferior celui din concursul pe care l-au trecut, până la soluționarea unui caz aflat pe rol la Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene). |
| --- | --- |

1.25.

De asemenea, Curtea a observat diferențe în tratamentul contabil al anumitor posturi între entitățile consolidate, precum și între direcțiile generale ale Comisiei (de exemplu, anumite agenții și instituții au contabilizat cheltuielile de plătit pentru concedii neluate, dar nu acesta este și cazul Comisiei și al Parlamentului European; Consiliul a prezentat pentru prima dată contractele multianuale, altele decât contractele de leasing operațional, sub titlul pasive contingente, dar nu așa au procedat și celelalte entități consolidate; lipsa separării sistematice a valorilor terenurilor și clădirilor; niciun pasiv contingent nu a fost contabilizat pentru cazul în care ar fi necesară reclasarea într-un grad superior a unui număr semnificativ de funcționari recrutați într-un grad inferior celui din concursul pe care l-au trecut, până la soluționarea unui caz aflat pe rol la Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene).

| 1.25 | Aspectele menționate de Curte nu afectează imaginea fidelă a conturilor consolidate. Cu toate acestea, Comisia va studia aspectele privind concediile neluate și contractele multianuale. Diferențele rămase observate de Curte sunt datorate faptului că entități diferite consolidate au niveluri diferite ale pragului de semnificație care trebuie avute în vedere în procesul de luare a deciziilor în contabilitate. Mai mult, cazurile limitate în care nu este posibil să se separe valoarea terenurilor și a clădirilor (la anumite delegații ale Comisiei și la câteva alte entități consolidate) reprezintă în mod clar o lipsă de informații la nivelul entității individuale, mai degrabă decât un tratament contabil inadecvat între entități consolidate. |
| --- | --- |

1.25

Aspectele menționate de Curte nu afectează imaginea fidelă a conturilor consolidate. Cu toate acestea, Comisia va studia aspectele privind concediile neluate și contractele multianuale. Diferențele rămase observate de Curte sunt datorate faptului că entități diferite consolidate au niveluri diferite ale pragului de semnificație care trebuie avute în vedere în procesul de luare a deciziilor în contabilitate. Mai mult, cazurile limitate în care nu este posibil să se separe valoarea terenurilor și a clădirilor (la anumite delegații ale Comisiei și la câteva alte entități consolidate) reprezintă în mod clar o lipsă de informații la nivelul entității individuale, mai degrabă decât un tratament contabil inadecvat între entități consolidate.

La 11 iulie 2007, Tribunalul de Primă Instanță a respins cererea formulată în cazul T-58/05 privind angajarea funcționarilor după data de 1 mai 2004. Aceasta înseamnă că în prezent – sub rezerva rezultatului unui eventual apel la Curtea de Justiție – nu există implicații bugetare. Datorită probabilității reduse a acestui risc, nu s-a considerat a fi necesară nicio datorie contingentă.

Bilanțul consolidat la 31 decembrie 2006

Operațiunile cu capital de risc

| 1.26. | În situațiile financiare consolidate ale Comunităților Europene, operațiunile cu capital de risc (211 milioane de euro la 31 decembrie 2006) sunt clasificate în bilanț sub titlul „Investiții” (investiții disponibile pentru vânzare). Acestea sunt menținute la costurile lor istorice, din care s-au scăzut provizioanele pentru depreciere, deoarece în prezent este imposibil să se evalueze justa lor valoare în mod fiabil. Cu toate că o astfel de metodă de estimare a valorii este acceptabilă în circumstanțele actuale, ea nu este aplicată consecvent. Curtea a constatat cazuri în care estimările provizorii ale deprecierilor de care dispunea conducătorul operațiunilor (Banca Europeană de Investiții), în valoare totală de 21 de milioane de euro, nu fuseseră comunicate Comisiei (a se vedea punctele 11.10 și 11.11). |
| --- | --- |

1.26.

În situațiile financiare consolidate ale Comunităților Europene, operațiunile cu capital de risc (211 milioane de euro la 31 decembrie 2006) sunt clasificate în bilanț sub titlul „Investiții” (investiții disponibile pentru vânzare). Acestea sunt menținute la costurile lor istorice, din care s-au scăzut provizioanele pentru depreciere, deoarece în prezent este imposibil să se evalueze justa lor valoare în mod fiabil. Cu toate că o astfel de metodă de estimare a valorii este acceptabilă în circumstanțele actuale, ea nu este aplicată consecvent. Curtea a constatat cazuri în care estimările provizorii ale deprecierilor de care dispunea conducătorul operațiunilor (Banca Europeană de Investiții), în valoare totală de 21 de milioane de euro, nu fuseseră comunicate Comisiei (a se vedea punctele 11.10 și 11.11).

| 1.26 | Standardele de raportare și de contabilitate au evoluat semnificativ în perioada mandatelor MEDA (care includ aceste operațiuni de capital cu risc). Banca Europeană de Investiții (BEI) și Comisia au urmărit evoluțiile și revizuiesc situația împreună, în prezent, căutând cea mai eficace soluție din punct de vedere al costurilor și luând în considerare și informațiile disponibile în conformitate cu contractele încheiate cu beneficiarii finali cu mai mulți ani în urmă (de aceea excluzând standardele actuale de raportare). |
| --- | --- |

1.26

Standardele de raportare și de contabilitate au evoluat semnificativ în perioada mandatelor MEDA (care includ aceste operațiuni de capital cu risc). Banca Europeană de Investiții (BEI) și Comisia au urmărit evoluțiile și revizuiesc situația împreună, în prezent, căutând cea mai eficace soluție din punct de vedere al costurilor și luând în considerare și informațiile disponibile în conformitate cu contractele încheiate cu beneficiarii finali cu mai mulți ani în urmă (de aceea excluzând standardele actuale de raportare).

Noile cerințe de raportare vor fi aprobate, de asemenea, în ceea ce privește conținutul rapoartelor de sinteză anuale, permițându-i Comisiei să monitorizeze mai amănunțit punerea în aplicare a temeiului și mandatului legal.

Prefinanțările

| 1.27. | Auditul unui eșantion reprezentativ de 150 de operațiuni de prefinanțare prelevate din populația prefinanțărilor înregistrate în sistemul contabil a identificat, pentru acest element bilanțier, un nivel de eroare semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul. Tipurile de eroare cele mai frecvente sunt următoarele: |
| --- | --- |

1.27.

Auditul unui eșantion reprezentativ de 150 de operațiuni de prefinanțare prelevate din populația prefinanțărilor înregistrate în sistemul contabil a identificat, pentru acest element bilanțier, un nivel de eroare semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul. Tipurile de eroare cele mai frecvente sunt următoarele:

| — | intrări de prefinanțare care au fost înregistrate pentru sume greșite; |
| --- | --- |

—

intrări de prefinanțare care au fost înregistrate pentru sume greșite;

| — | sume de prefinanțare care au fost înregistrate, deși au fost închise înainte de încheierea exercițiului. |
| --- | --- |

—

sume de prefinanțare care au fost înregistrate, deși au fost închise înainte de încheierea exercițiului.

1.28.

| 1.28. | Mai mult, activitățile suplimentare de audit privind identificarea și validarea prefinanțărilor au permis constatarea următoarelor probleme legate de exhaustivitatea/exactitatea bilanțului de închidere: |
| --- | --- |

Mai mult, activitățile suplimentare de audit privind identificarea și validarea prefinanțărilor au permis constatarea următoarelor probleme legate de exhaustivitatea/exactitatea bilanțului de închidere:

| 1.28 | |
| --- | --- |

1.28

| — | instrucțiunile privind tratamentul contabil al facturilor finale neplătite și închiderea corespunzătoare a prefinanțărilor ar trebui reanalizate în vederea garantării unei abordări armonizate în cadrul serviciilor Comisiei; |
| --- | --- |

—

instrucțiunile privind tratamentul contabil al facturilor finale neplătite și închiderea corespunzătoare a prefinanțărilor ar trebui reanalizate în vederea garantării unei abordări armonizate în cadrul serviciilor Comisiei;

| — | Aceste instrucțiuni au fost revizuite cu atenție în luna iulie 2007. Pentru numărul limitat de facturi în cauză, concluzia este aceea că tratamentul contabil pus în aplicare de către serviciile Comisiei pentru încheierea exercițiului financiar 2006 este cel mai adecvat tratament disponibil. Același tratament se va pune în aplicare și pentru următoarea încheiere, la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

—

Aceste instrucțiuni au fost revizuite cu atenție în luna iulie 2007. Pentru numărul limitat de facturi în cauză, concluzia este aceea că tratamentul contabil pus în aplicare de către serviciile Comisiei pentru încheierea exercițiului financiar 2006 este cel mai adecvat tratament disponibil. Același tratament se va pune în aplicare și pentru următoarea încheiere, la sfârșitul anului 2007.

| — | nu se emit în mod sistematic ordine de recuperare atunci când închiderea prefinanțării arată că trebuie recuperate sume de la beneficiar, ceea ce determină o supraestimare a prefinanțării și o subestimare a creanțelor cu o valoare care nu se poate cuantifica în mod precis; |
| --- | --- |

—

nu se emit în mod sistematic ordine de recuperare atunci când închiderea prefinanțării arată că trebuie recuperate sume de la beneficiar, ceea ce determină o supraestimare a prefinanțării și o subestimare a creanțelor cu o valoare care nu se poate cuantifica în mod precis;

| — | Nu se intenționează recuperarea sumelor de prefinanțare, ci utilizarea lor de către beneficiari pentru a-și îndeplini contractele. Recuperările au loc în cazuri rare, când beneficiarii nu își îndeplinesc obligațiile sau când există diferențe marginale între sumele plătite și costurile eligibile finale. |
| --- | --- |

—

Nu se intenționează recuperarea sumelor de prefinanțare, ci utilizarea lor de către beneficiari pentru a-și îndeplini contractele. Recuperările au loc în cazuri rare, când beneficiarii nu își îndeplinesc obligațiile sau când există diferențe marginale între sumele plătite și costurile eligibile finale.

| — | nu s-au efectuat suficiente teste de depreciere pentru ajustarea valorii prefinanțărilor la valorile recuperabile, ceea ce conduce la o posibilă supraestimare a prefinanțării și la o subestimare echivalentă a cheltuielilor legate de reducerea valorii prefinanțărilor (25). |
| --- | --- |

—

nu s-au efectuat suficiente teste de depreciere pentru ajustarea valorii prefinanțărilor la valorile recuperabile, ceea ce conduce la o posibilă supraestimare a prefinanțării și la o subestimare echivalentă a cheltuielilor legate de reducerea valorii prefinanțărilor (25).

25

| — | Testele de depreciere nu au fost considerate o prioritate deoarece majoritatea direcțiilor generale implicate au legături cu entități publice, datorită garanțiilor bancare și datorită ratei relativ scăzute a ordinelor de recuperare emise în trecut. În viitor se va acorda o atenție sporită acestei probleme pentru a confirma această ipoteză. |
| --- | --- |

—

Testele de depreciere nu au fost considerate o prioritate deoarece majoritatea direcțiilor generale implicate au legături cu entități publice, datorită garanțiilor bancare și datorită ratei relativ scăzute a ordinelor de recuperare emise în trecut. În viitor se va acorda o atenție sporită acestei probleme pentru a confirma această ipoteză.

Creanțe

| 1.29. | Pentru cheltuielile din Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă, Comisia a introdus o nouă procedură de recuperare (26) care cuprinde tabele pentru prezentarea conturilor debitorilor. Activitățile Curții privind aceste conturi ale debitorilor aduc în discuție exhaustivitatea acestor tabele (27) (a se vedea punctele 5.61 și 5.62). |
| --- | --- |

1.29.

Pentru cheltuielile din Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă, Comisia a introdus o nouă procedură de recuperare (26) care cuprinde tabele pentru prezentarea conturilor debitorilor. Activitățile Curții privind aceste conturi ale debitorilor aduc în discuție exhaustivitatea acestor tabele (27) (a se vedea punctele 5.61 și 5.62).

26

27

| 1.29 | Există o legătură clară între aceste tabele și registrul debitorilor ținut de agențiile de plăți, iar orientările noi ale Comisiei, valabile din 2007, impun organismelor de certificare să regularizeze registrul debitorilor în raport cu tabelele și să ofere explicații despre orice discrepanțe constatate. |
| --- | --- |

1.29

Există o legătură clară între aceste tabele și registrul debitorilor ținut de agențiile de plăți, iar orientările noi ale Comisiei, valabile din 2007, impun organismelor de certificare să regularizeze registrul debitorilor în raport cu tabelele și să ofere explicații despre orice discrepanțe constatate.

Tabelele sunt o parte a situațiilor financiare anuale ale agențiilor de plăți și, ca atare, sunt certificate de organisme de certificare. Mai mult, Comisia a alocat o cantitate considerabilă de muncă pentru a obține o asigurare rezonabilă.

Comisia va întreprinde o urmărire detaliată în cursul anului 2007, cu scopul de a se asigura că datoriile sunt raportate corect în tabelele din anexa III.

A se vedea răspunsurile la punctele 5.61 și 5.62.

Beneficiile angajaților

| 1.30. | Pentru deputații în Parlamentul European din țările ale căror autorități naționale nu oferă un sistem de pensii, Biroul Parlamentului European a adoptat un sistem de pensii provizoriu până la stabilirea unui sistem de pensii comunitar definitiv pentru toți deputații (28). Cu toate acestea, cheltuielile corespunzătoare acestor drepturi de pensii nu sunt luate în considerare în bilanțul consolidat. În lipsa unei evaluări actuariale a acestor drepturi de pensii, impactul financiar asupra (provizionului pentru) „Beneficiile angajaților” și asupra contului rezultatului economic nu poate fi cuantificat. |
| --- | --- |

1.30.

Pentru deputații în Parlamentul European din țările ale căror autorități naționale nu oferă un sistem de pensii, Biroul Parlamentului European a adoptat un sistem de pensii provizoriu până la stabilirea unui sistem de pensii comunitar definitiv pentru toți deputații (28). Cu toate acestea, cheltuielile corespunzătoare acestor drepturi de pensii nu sunt luate în considerare în bilanțul consolidat. În lipsa unei evaluări actuariale a acestor drepturi de pensii, impactul financiar asupra (provizionului pentru) „Beneficiile angajaților” și asupra contului rezultatului economic nu poate fi cuantificat.

28

| 1.30 | Viitorul acestui regim provizoriu de pensii este analizat în continuare. Având în vedere incertitudinea privind viitorul acestuia și absența unei evaluări actuariale, nu se poate include niciun provizion semnificativ în situațiile financiare. |
| --- | --- |

1.30

Viitorul acestui regim provizoriu de pensii este analizat în continuare. Având în vedere incertitudinea privind viitorul acestuia și absența unei evaluări actuariale, nu se poate include niciun provizion semnificativ în situațiile financiare.

Datorii pe termen scurt

| 1.31. | Auditul unui eșantion reprezentativ de 150 de facturi/declarații de costuri prelevate din populația datoriilor pe termen scurt înregistrate în sistemul contabil a identificat, pentru acest element bilanțier, un nivel de eroare semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul. Cele mai multe erori privesc facturi sau declarații de costuri înregistrate pentru sume greșite. |
| --- | --- |

1.31.

Auditul unui eșantion reprezentativ de 150 de facturi/declarații de costuri prelevate din populația datoriilor pe termen scurt înregistrate în sistemul contabil a identificat, pentru acest element bilanțier, un nivel de eroare semnificativ în ceea ce privește frecvența și impactul financiar. Cu toate acestea, nivelul nu este semnificativ pentru întreg bilanțul. Cele mai multe erori privesc facturi sau declarații de costuri înregistrate pentru sume greșite.

| 1.31 | Nivelul erorilor constatate de Curte a fost limitat. |
| --- | --- |

1.31

Nivelul erorilor constatate de Curte a fost limitat.

Procedura de separare a exercițiilor

| 1.32. | Punctele slabe ale procedurilor de separare a exercițiilor (a se vedea punctul 1.18) au cauzat deficiențe în conturile provizorii, care au fost corectate în conturile definitive. |
| --- | --- |

1.32.

Punctele slabe ale procedurilor de separare a exercițiilor (a se vedea punctul 1.18) au cauzat deficiențe în conturile provizorii, care au fost corectate în conturile definitive.

| 1.32 | În 2006, Comisia și-a îmbunătățit estimarea sumelor aferente fiecărui exercițiu separat, prin întreprinderea următoarelor acțiuni: |
| --- | --- |

1.32

În 2006, Comisia și-a îmbunătățit estimarea sumelor aferente fiecărui exercițiu separat, prin întreprinderea următoarelor acțiuni:

| — | s-a dezvoltat un nou raport privind punerea în aplicare a principiului separării exercițiilor; |
| --- | --- |

—

s-a dezvoltat un nou raport privind punerea în aplicare a principiului separării exercițiilor;

| — | tehnicile de separare a exercițiilor au fost perfecționate; |
| --- | --- |

—

tehnicile de separare a exercițiilor au fost perfecționate;

| — | s-au furnizat o nouă procedură și listă de verificare pentru servicii; |
| --- | --- |

—

s-au furnizat o nouă procedură și listă de verificare pentru servicii;

| — | a fost elaborat un document recapitulativ despre metodologia de separare a exercițiilor de către direcțiile generale și au fost organizate seminarii pe familii de direcții generale; |
| --- | --- |

—

a fost elaborat un document recapitulativ despre metodologia de separare a exercițiilor de către direcțiile generale și au fost organizate seminarii pe familii de direcții generale;

| — | Direcția Generală Buget a efectuat verificări la fața locului, la direcțiile generale selectate; |
| --- | --- |

—

Direcția Generală Buget a efectuat verificări la fața locului, la direcțiile generale selectate;

| — | mai multe servicii de audit intern au jucat un rol important în evaluarea separării exercițiilor. |
| --- | --- |

—

mai multe servicii de audit intern au jucat un rol important în evaluarea separării exercițiilor.

Sumele care trebuie solicitate de la statele membre

| 1.33. | Activele totale au crescut de la 58,7 miliarde de euro în 2005 la 67 de miliarde de euro, în timp ce valoarea totală a pasivelor a crescut de la 120,9 miliarde de euro la 131,8 miliarde de euro. Diferența va fi finanțată din sume bugetare deja votate sau va trebui să fie acoperită în bugetele viitoare. După cum s-a indicat deja anterior (29), diferențele existente între pasivele care trebuie acoperite prin sumele ce urmează a fi solicitate statelor membre trebuie prezentate mai în detaliu, în special în ceea ce privește anii când sumele în cauză ajung la scadență. |
| --- | --- |

1.33.

Activele totale au crescut de la 58,7 miliarde de euro în 2005 la 67 de miliarde de euro, în timp ce valoarea totală a pasivelor a crescut de la 120,9 miliarde de euro la 131,8 miliarde de euro. Diferența va fi finanțată din sume bugetare deja votate sau va trebui să fie acoperită în bugetele viitoare. După cum s-a indicat deja anterior (29), diferențele existente între pasivele care trebuie acoperite prin sumele ce urmează a fi solicitate statelor membre trebuie prezentate mai în detaliu, în special în ceea ce privește anii când sumele în cauză ajung la scadență.

29

| 1.33 | Separarea actuală a sumelor care vor fi solicitate de la statele membre în sume pe termen lung și sume pe termen scurt este suficientă, în special atunci când se combină cu separarea activelor și pasivelor curente prezentate în bilanțul contabil. |
| --- | --- |

1.33

Separarea actuală a sumelor care vor fi solicitate de la statele membre în sume pe termen lung și sume pe termen scurt este suficientă, în special atunci când se combină cu separarea activelor și pasivelor curente prezentate în bilanțul contabil.

Elemente extrabilanțiere și note explicative

| 1.34. | În comparație cu 2005, notele explicative care însoțesc conturile anuale conțin informații suplimentare cu privire la faptul că anumite operațiuni pot fi corectate la o dată ulterioară de către serviciile Comisiei sau de statele membre. Cu toate acestea, ca și în trecut, notele tot nu identifică, pentru fiecare an calendaristic, cheltuielile (și domeniile de cheltuieli) care sunt acceptate de Comisie și nici pe cele care pot face obiectul unor verificări suplimentare și al unei închideri de conturi (30). |
| --- | --- |

1.34.

În comparație cu 2005, notele explicative care însoțesc conturile anuale conțin informații suplimentare cu privire la faptul că anumite operațiuni pot fi corectate la o dată ulterioară de către serviciile Comisiei sau de statele membre. Cu toate acestea, ca și în trecut, notele tot nu identifică, pentru fiecare an calendaristic, cheltuielile (și domeniile de cheltuieli) care sunt acceptate de Comisie și nici pe cele care pot face obiectul unor verificări suplimentare și al unei închideri de conturi (30).

30

| 1.34 | Regulamentul financiar și regulamentele sectoriale privind agricultura și fondurile structurale permit Comisiei să efectueze verificări ale tuturor cheltuielilor timp de mai mulți ani după ce acestea au fost înregistrate. Conturile nu ar trebui să implice faptul că, datorită acestui drept, toate cheltuielile incluse trebuie să fie acceptate. Atunci când sumele reprezentând recuperări potențiale sunt cuantificabile, ele sunt prezentate în notele 5.3 și 5.4 la conturile consolidate. |
| --- | --- |

1.34

Regulamentul financiar și regulamentele sectoriale privind agricultura și fondurile structurale permit Comisiei să efectueze verificări ale tuturor cheltuielilor timp de mai mulți ani după ce acestea au fost înregistrate. Conturile nu ar trebui să implice faptul că, datorită acestui drept, toate cheltuielile incluse trebuie să fie acceptate. Atunci când sumele reprezentând recuperări potențiale sunt cuantificabile, ele sunt prezentate în notele 5.3 și 5.4 la conturile consolidate.

Contul consolidat al rezultatului economic (inclusiv prezentarea segmentelor operaționale)

| 1.35. | În urma unei cereri precise a Curții, notele explicative referitoare la contul rezultatului economic (31) aferent exercițiului 2006, în special, conțin informații mai detaliate privind sumele recuperate pe motiv de operațiuni ilegale sau neregulamentare, în special la nivelul beneficiarilor/destinatarilor finali, unde s-au identificat mai mult de 90 % dintre erori. Cu toate acestea, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a asigura exhaustivitatea și fiabilitatea datelor contabile și a informațiilor prezentate în notele explicative (a se vedea punctele 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.35.

În urma unei cereri precise a Curții, notele explicative referitoare la contul rezultatului economic (31) aferent exercițiului 2006, în special, conțin informații mai detaliate privind sumele recuperate pe motiv de operațiuni ilegale sau neregulamentare, în special la nivelul beneficiarilor/destinatarilor finali, unde s-au identificat mai mult de 90 % dintre erori. Cu toate acestea, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a asigura exhaustivitatea și fiabilitatea datelor contabile și a informațiilor prezentate în notele explicative (a se vedea punctele 2.23–2.25).

31

| 1.35 | Sistemul contabil ABAC este adaptat pentru a spori cantitatea de informații înregistrate despre recuperări. Se estimează că aceste îmbunătățiri vor intra în vigoare pentru conturile aferente anului 2008. |
| --- | --- |

1.35

Sistemul contabil ABAC este adaptat pentru a spori cantitatea de informații înregistrate despre recuperări. Se estimează că aceste îmbunătățiri vor intra în vigoare pentru conturile aferente anului 2008.

| 1.36. | O regularizare detaliată între rezultatul bugetar și rezultatul economic este indispensabilă pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la fiabilitatea conturilor. Cu toate acestea, regularizarea transmisă Curții în iulie 2007 prezintă încă diferențe minore pentru care nu s-au furnizat explicații. De asemenea, conturile ar fi mai inteligibile dacă s-ar include în conturile anuale un tabel care să prezinte o astfel de regularizare. |
| --- | --- |

1.36.

O regularizare detaliată între rezultatul bugetar și rezultatul economic este indispensabilă pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la fiabilitatea conturilor. Cu toate acestea, regularizarea transmisă Curții în iulie 2007 prezintă încă diferențe minore pentru care nu s-au furnizat explicații. De asemenea, conturile ar fi mai inteligibile dacă s-ar include în conturile anuale un tabel care să prezinte o astfel de regularizare.

| 1.36 | Comisia acceptă faptul că procedura de regularizare trebuie să fie îmbunătățită. Se vor lua măsuri pentru a corecta deficiențele identificate. Mai mult, Comisia va avea în vedere să includă o regularizare integrală în situațiile financiare anuale. |
| --- | --- |

1.36

Comisia acceptă faptul că procedura de regularizare trebuie să fie îmbunătățită. Se vor lua măsuri pentru a corecta deficiențele identificate. Mai mult, Comisia va avea în vedere să includă o regularizare integrală în situațiile financiare anuale.

Rapoartele consolidate privind execuția bugetului

| 1.37. | Suma ordinelor de recuperare „Restante” care figurează în tabelele bugetare pentru exercițiul financiar 2005 (6 175 de milioane de euro) (32) nu corespunde sumei aferente „Drepturilor constatate”, reportate din exercițiul precedent, care figurează în conturile anuale ale exercițiului 2006 (6 180 de milioane de euro) (33). Deoarece acest fapt contravine principiului continuității, situația ar fi trebuit clarificată înainte de întocmirea conturilor. |
| --- | --- |

1.37.

Suma ordinelor de recuperare „Restante” care figurează în tabelele bugetare pentru exercițiul financiar 2005 (6 175 de milioane de euro) (32) nu corespunde sumei aferente „Drepturilor constatate”, reportate din exercițiul precedent, care figurează în conturile anuale ale exercițiului 2006 (6 180 de milioane de euro) (33). Deoarece acest fapt contravine principiului continuității, situația ar fi trebuit clarificată înainte de întocmirea conturilor.

32

33

| 1.37 | Diferența de 5 milioane de euro reprezintă o ajustare din anul trecut a conturilor bugetare ale unei entități consolidate. |
| --- | --- |

1.37

Diferența de 5 milioane de euro reprezintă o ajustare din anul trecut a conturilor bugetare ale unei entități consolidate.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

Abordarea adoptată de Curte

| 1.38. | În fața unui mediu de audit aflat în continuă schimbare și având în vedere experiența dobândită în peste doisprezece ani, s-a dovedit necesară continuarea dezvoltării și a adaptării metodologiei pe care se sprijină DAS. Elementul central al abordării DAS revizuite este un model de asigurare care se bazează pe următoarele două surse principale de dovezi: |
| --- | --- |

1.38.

În fața unui mediu de audit aflat în continuă schimbare și având în vedere experiența dobândită în peste doisprezece ani, s-a dovedit necesară continuarea dezvoltării și a adaptării metodologiei pe care se sprijină DAS. Elementul central al abordării DAS revizuite este un model de asigurare care se bazează pe următoarele două surse principale de dovezi:

| (a) | o examinare a funcționării sistemelor de supraveghere și control aplicate de către instituțiile comunitare, statele membre și țările terțe în cadrul colectării și al plății fondurilor europene; aceste sisteme trebuie să permită obținerea de informații reprezentative cu privire la aplicarea și funcționarea controalelor cheie din punctul de vedere al capacității acestora de a preveni sau detecta și corecta erori. |
| --- | --- |

(a)

o examinare a funcționării sistemelor de supraveghere și control aplicate de către instituțiile comunitare, statele membre și țările terțe în cadrul colectării și al plății fondurilor europene; aceste sisteme trebuie să permită obținerea de informații reprezentative cu privire la aplicarea și funcționarea controalelor cheie din punctul de vedere al capacității acestora de a preveni sau detecta și corecta erori.

| (b) | controale bazate pe eșantioane reprezentative de operațiuni privind veniturile și cheltuielile, controale efectuate până la nivelul beneficiarului final care urmăresc să ofere probe directe referitoare la legalitatea și regularitatea plăților. |
| --- | --- |

(b)

controale bazate pe eșantioane reprezentative de operațiuni privind veniturile și cheltuielile, controale efectuate până la nivelul beneficiarului final care urmăresc să ofere probe directe referitoare la legalitatea și regularitatea plăților.

În cadrul modelului de asigurare, se emite o apreciere cu privire la nivelul de încredere care poate fi obținut pe baza sistemelor de supraveghere și control, precum și a testării directe a operațiunilor pentru a atinge un nivel ridicat de asigurare considerat necesar cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor.

| 1.39. | Aceste surse principale pot fi completate de două alte surse: |
| --- | --- |

1.39.

Aceste surse principale pot fi completate de două alte surse:

| (a) | o analiză a rapoartelor anuale de activitate, precum și a declarațiilor directorilor generali ai Comisiei și a sintezelor acestora, în care se menționează dacă Comisia dispune de o asigurare rezonabilă că sistemele existente garantează legalitatea/regularitatea operațiunilor subiacente; |
| --- | --- |

(a)

o analiză a rapoartelor anuale de activitate, precum și a declarațiilor directorilor generali ai Comisiei și a sintezelor acestora, în care se menționează dacă Comisia dispune de o asigurare rezonabilă că sistemele existente garantează legalitatea/regularitatea operațiunilor subiacente;

| (b) | o examinare a activității altor auditori, în acest caz auditori independenți de procesul de gestionare și control al Comunității (de exemplu, instituțiile supreme de audit din statele membre sau țările terțe) (34). |
| --- | --- |

(b)

o examinare a activității altor auditori, în acest caz auditori independenți de procesul de gestionare și control al Comunității (de exemplu, instituțiile supreme de audit din statele membre sau țările terțe) (34).

34

| 1.38–1.39 | Declarația anuală de asigurare a Curții și alte activități de audit, precum și recomandările reprezintă o sursă neprețuită de informații pentru Comisie și îi permite acesteia să urmeze în mod corespunzător recomandările adresate. |
| --- | --- |

1.38–1.39

Declarația anuală de asigurare a Curții și alte activități de audit, precum și recomandările reprezintă o sursă neprețuită de informații pentru Comisie și îi permite acesteia să urmeze în mod corespunzător recomandările adresate.

La încurajarea autorității care acordă descărcarea de gestiune și a Curții, Comisia continuă să ia parte la un dialog informal extins și extrem de util cu Curtea despre impactul erorilor constatate la auditurile anuale.

Comisia a luat deja măsuri pentru a îmbunătăți controlul calității prin planul de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern, care presupune acțiuni de eliminare a decalajelor identificate la sistemele de supraveghere și control și să consolideze sistemele în continuare.

Acesta necesită cooperarea deplină a statelor membre, date fiind responsabilitățile acestora de gestiune repartizată pentru trei sferturi din bugetul Uniunii.

Sistemul de raportare și sistemul contabil actualizat ale Comisiei oferă detalii importante, în fiecare an, despre gestiunea resurselor Comisiei și explică motivația pentru asigurările, rezervele sau alte observații pe care le oferă fiecare director general în fiecare an, precum și acțiunile care sunt întreprinse ca rezultat al auditului și al activității de control.

Auditul Curții are ca obiect legalitatea și regularitatea operațiunilor înregistrate într-un anumit an. Directorii generali oferă asigurare despre funcționarea sistemelor de control multianuale în decursul acelui an. Comisia nu subestimează punctele slabe ale sistemului, care ar putea conduce la nerespectarea condițiilor necesare pentru cheltuieli, ci își consolidează asigurarea în timp și ia în considerare măsurile corective care sunt luate pentru a remedia aceste puncte slabe și capacitatea sistemului multianual de a corecta erorile la câtva timp după decontarea fondurilor.

Rezultatele auditului privind exercițiul 2006

| 1.40. | Precum în anii precedenți, concluziile diferitelor evaluări specifice arată că în acele domenii în care sistemele de supraveghere și control sunt, în ansamblu, corespunzătoare și aplicate corect, testele de fond efectuate de Curte au indicat că riscul de erori semnificative în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente era limitat (a se vedea punctul 4.28, punctul 5.65 referitor la IACS, punctul 8.31 referitor la delegații, punctul 9.23, cu excepția SAPARD, și punctul 10.6). Pentru aceste domenii, Curtea estimează că erorile au un impact financiar mai mic de 2 % din populația statistică respectivă (a se vedea
  tabelul 1.2
  ). Mai mult, evaluarea de către Curte a declarațiilor directorilor generali și ale ordonatorilor de credite delegați a confirmat că nu era necesar să se formuleze rezerve sau că trebuiau formulate, eventual, doar rezerve minore (a se vedea punctele 2.11–2.12). |
| --- | --- |

1.40.

Precum în anii precedenți, concluziile diferitelor evaluări specifice arată că în acele domenii în care sistemele de supraveghere și control sunt, în ansamblu, corespunzătoare și aplicate corect, testele de fond efectuate de Curte au indicat că riscul de erori semnificative în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente era limitat (a se vedea punctul 4.28, punctul 5.65 referitor la IACS, punctul 8.31 referitor la delegații, punctul 9.23, cu excepția SAPARD, și punctul 10.6). Pentru aceste domenii, Curtea estimează că erorile au un impact financiar mai mic de 2 % din populația statistică respectivă (a se vedea
  tabelul 1.2
  ). Mai mult, evaluarea de către Curte a declarațiilor directorilor generali și ale ordonatorilor de credite delegați a confirmat că nu era necesar să se formuleze rezerve sau că trebuiau formulate, eventual, doar rezerve minore (a se vedea punctele 2.11–2.12).

tabelul 1.2

| 1.40 | Comisia consideră că au fost înregistrate progrese în punerea în aplicare a sistemelor de supraveghere și control în 2006, dar recunoaște faptul că mai trebuie întreprinse acțiuni suplimentare. Punerea în aplicare a planului de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern și impactul pozitiv pe care acesta este probabil să îl aibă în viitor asupra asigurării obținute din sisteme reprezintă semnale suplimentare ale voinței Comisiei de a se îmbunătăți și mai mult. |
| --- | --- |

1.40

Comisia consideră că au fost înregistrate progrese în punerea în aplicare a sistemelor de supraveghere și control în 2006, dar recunoaște faptul că mai trebuie întreprinse acțiuni suplimentare. Punerea în aplicare a planului de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern și impactul pozitiv pe care acesta este probabil să îl aibă în viitor asupra asigurării obținute din sisteme reprezintă semnale suplimentare ale voinței Comisiei de a se îmbunătăți și mai mult.

Tabelul 1.2 – Evaluări specifice privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

| Evaluări specifice din Raportul anual privind exercițiul 2006 | Funcționarea sistemelor de supraveghere și control | Nivelul de eroare |
| --- | --- | --- |
| Resurse proprii (35) | | |
| Politica agricolă comună | IACS | | CAP în ansamblu | IACS |
| în afara IACS | | în afara IACS |
| Operațiuni structurale | | |
| Politici interne | | |
| Acțiuni externe | | Sedii și delegații |
| Organisme responsabile de punerea în aplicare |
| Strategia de preaderare | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Cheltuieli administrative (36) | | |
| Tabelul de mai sus sintetizează evaluarea globală a sistemelor de supraveghere și control, astfel cum a fost descrisă pe scurt în capitolele relevante, și prezintă în linii mari rezultatele testelor de fond ale Curții. Tabelul evidențiază elementele cheie, dar nu poate prezenta toate detaliile relevante, pentru care trebuie să fie consultat corpul raportului, în contextul metodologiei pe care se bazează abordarea auditului adoptată de Curte (a se vedea punctele 1.38 și 1.39). |

Evaluări specifice din Raportul anual privind exercițiul 2006

Funcționarea sistemelor de supraveghere și control

Nivelul de eroare

Resurse proprii (35)

35

Politica agricolă comună

IACS

CAP în ansamblu

IACS

în afara IACS

în afara IACS

Operațiuni structurale

Politici interne

Acțiuni externe

Sedii și delegații

Organisme responsabile de punerea în aplicare

Strategia de preaderare

Phare/ISPA

SAPARD

Cheltuieli administrative (36)

36

Tabelul de mai sus sintetizează evaluarea globală a sistemelor de supraveghere și control, astfel cum a fost descrisă pe scurt în capitolele relevante, și prezintă în linii mari rezultatele testelor de fond ale Curții. Tabelul evidențiază elementele cheie, dar nu poate prezenta toate detaliile relevante, pentru care trebuie să fie consultat corpul raportului, în contextul metodologiei pe care se bazează abordarea auditului adoptată de Curte (a se vedea punctele 1.38 și 1.39).

Legendă

| Funcționarea sistemelor de supraveghere și control |
| --- |
| | Satisfăcător |
| | Parțial satisfăcător (37) |
| | Nesatisfăcător |
| Nivelul de eroare |
| | Mai mic de 2 % (sub pragul de semnificație) |
| | Între 2 % și 5 % |
| | Mai mare de 5 % |

Funcționarea sistemelor de supraveghere și control

Satisfăcător

Parțial satisfăcător (37)

37

Nesatisfăcător

Nivelul de eroare

Mai mic de 2 % (sub pragul de semnificație)

Între 2 % și 5 %

Mai mare de 5 %

| 1.41. | În domeniile în care auditul Curții a indicat că sistemele de supraveghere și control sunt în cel mai bun caz doar parțial satisfăcătoare, testele de fond efectuate de Curte continuă să identifice niveluri semnificative de eroare (a se vedea punctele 5.65–5.78 pentru partea din afara IACS, punctele 6.37–6.39, punctele 7.30 și 7.31, punctele 8.31 și 8.32 privind organismele de punere în aplicare și punctul 9.23 pentru SAPARD). Curtea estimează că pentru aceste domenii erorile au un impact financiar semnificativ mai mare de 2 % din populația statistică (a se vedea
  tabelul 1.2
  ). Mai mult, evaluarea de către Curte a declarațiilor directorilor generali a confirmat că fie au fost deja exprimate rezerve majore, fie că acestea ar fi trebuit deja, în opinia Curții, să fie exprimate pentru domeniile în cauză (a se vedea punctele 2.11–2.12 și 2.13–2.17). |
| --- | --- |

1.41.

În domeniile în care auditul Curții a indicat că sistemele de supraveghere și control sunt în cel mai bun caz doar parțial satisfăcătoare, testele de fond efectuate de Curte continuă să identifice niveluri semnificative de eroare (a se vedea punctele 5.65–5.78 pentru partea din afara IACS, punctele 6.37–6.39, punctele 7.30 și 7.31, punctele 8.31 și 8.32 privind organismele de punere în aplicare și punctul 9.23 pentru SAPARD). Curtea estimează că pentru aceste domenii erorile au un impact financiar semnificativ mai mare de 2 % din populația statistică (a se vedea
  tabelul 1.2
  ). Mai mult, evaluarea de către Curte a declarațiilor directorilor generali a confirmat că fie au fost deja exprimate rezerve majore, fie că acestea ar fi trebuit deja, în opinia Curții, să fie exprimate pentru domeniile în cauză (a se vedea punctele 2.11–2.12 și 2.13–2.17).

tabelul 1.2

| 1.41 | Cheltuielile finanțate de Comunitate în aceste domenii bugetare fac obiectul unei serii de proceduri de control, dintre care unele sunt efectuate înainte de certificarea cheltuielii către Comisie, iar altele ulterior. De exemplu, în politicile interne, riscul inerent al rambursării costurilor supraevaluate a fost atenuat de o creștere substanțială a numărului de audituri ex post, în timp ce pentru organizațiile de punere în aplicare a ajutoarelor externe Comisia se asigură că beneficiarii efectuează verificarea cererilor de plată în etapele-cheie de punere în aplicare a proiectului, permițând astfel ca erorile aferente plăților efectuate în avans să fie detectate și remediate. Constatările prezentate de Curte reflectă situația la un anumit punct din execuția acestor proceduri de control. O mare parte dintre erori vor fi probabil corectate prin funcționarea sistemului corectiv multianual. |
| --- | --- |

1.41

Cheltuielile finanțate de Comunitate în aceste domenii bugetare fac obiectul unei serii de proceduri de control, dintre care unele sunt efectuate înainte de certificarea cheltuielii către Comisie, iar altele ulterior. De exemplu, în politicile interne, riscul inerent al rambursării costurilor supraevaluate a fost atenuat de o creștere substanțială a numărului de audituri ex post, în timp ce pentru organizațiile de punere în aplicare a ajutoarelor externe Comisia se asigură că beneficiarii efectuează verificarea cererilor de plată în etapele-cheie de punere în aplicare a proiectului, permițând astfel ca erorile aferente plăților efectuate în avans să fie detectate și remediate. Constatările prezentate de Curte reflectă situația la un anumit punct din execuția acestor proceduri de control. O mare parte dintre erori vor fi probabil corectate prin funcționarea sistemului corectiv multianual.

ex post

În ceea ce privește agricultura, Comisia notează că nivelul erorii totale a scăzut semnificativ și se apropie de nivelul pragului de semnificație. Pentru cheltuielile nelegate de dezvoltarea rurală din FEOGA-Garantare, care reprezintă peste 85 % din cheltuielile totale, nivelul erorii este sub nivelul pragului de semnificație.

În ceea ce privește alte domenii politice, Comisia va lua în considerare riscurile potențiale în auditurile sale. Rapoartele anuale de activitate expun clar, în general, evaluările direcțiilor generale cu privire la eficacitatea sistemelor de gestiune și control din statele membre, precum și măsurile corective în curs pentru a aduce îmbunătățirile necesare. Directorii generali introduc rezerve acolo unde este probabil că există deficiențe semnificative ce reprezintă un risc important pentru bugetul comunitar, care nu ar putea fi gestionat în mod adecvat prin mecanismele corective normale ale sistemului de control.

A se vedea și răspunsurile la punctele 2.8–2.17, 2.36, 5.65, 6.38–6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 și 9.23.

| 1.42. | Evaluările specifice ale cheltuielilor în conformitate cu politica agricolă comună, cu politicile structurale și cu politicile interne arată că anumite criterii de eligibilitate complicate sau neclare sau obligații juridice complexe pot să aibă un impact considerabil asupra legalității și regularității operațiunilor (a se vedea punctul 5.44 pentru cheltuielile de dezvoltare rurală, punctul 6.29 pentru operațiunile structurale și punctul 7.11 pentru politicile interne). De exemplu, auditul Curții cu privire la sisteme indică că măsurile privind dezvoltarea rurală sunt supuse unui nivel ridicat de eroare, adesea din cauza complexității condițiilor de eligibilitate (38). Pe de altă parte, conceperea și aplicarea sistemului de plăți unice limitează riscul plăților nereglementare. Cu toate acestea, nivelul global de eroare care afectează cheltuielile agricole se situează încă deasupra pragului de semnificație. |
| --- | --- |

1.42.

Evaluările specifice ale cheltuielilor în conformitate cu politica agricolă comună, cu politicile structurale și cu politicile interne arată că anumite criterii de eligibilitate complicate sau neclare sau obligații juridice complexe pot să aibă un impact considerabil asupra legalității și regularității operațiunilor (a se vedea punctul 5.44 pentru cheltuielile de dezvoltare rurală, punctul 6.29 pentru operațiunile structurale și punctul 7.11 pentru politicile interne). De exemplu, auditul Curții cu privire la sisteme indică că măsurile privind dezvoltarea rurală sunt supuse unui nivel ridicat de eroare, adesea din cauza complexității condițiilor de eligibilitate (38). Pe de altă parte, conceperea și aplicarea sistemului de plăți unice limitează riscul plăților nereglementare. Cu toate acestea, nivelul global de eroare care afectează cheltuielile agricole se situează încă deasupra pragului de semnificație.

38

| 1.42 | În timp ce pentru a îndeplini obiectivele politice uneori este nevoie de reglementări detaliate, Comisia este conștientă de necesitatea de a simplifica regulile, atât timp cât îndeplinirea obiectivelor politice permite acest lucru. Atunci când cerințele legale rămân complexe, Comisia oferă orientări pentru a simplifica și clarifica punerea lor în aplicare. Evitarea erorilor depinde în mare măsură și de orientările pe care autoritățile statelor membre le oferă organismelor de punere în aplicare și beneficiarilor, de eficacitatea controalelor și de conștientizarea de către beneficiari a faptului că nerespectarea obligațiilor poate conduce la pierderea subvenției. Comisia încurajează statele membre să își intensifice activitățile în aceste domenii, ca parte a planului de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern. |
| --- | --- |

1.42

În timp ce pentru a îndeplini obiectivele politice uneori este nevoie de reglementări detaliate, Comisia este conștientă de necesitatea de a simplifica regulile, atât timp cât îndeplinirea obiectivelor politice permite acest lucru. Atunci când cerințele legale rămân complexe, Comisia oferă orientări pentru a simplifica și clarifica punerea lor în aplicare. Evitarea erorilor depinde în mare măsură și de orientările pe care autoritățile statelor membre le oferă organismelor de punere în aplicare și beneficiarilor, de eficacitatea controalelor și de conștientizarea de către beneficiari a faptului că nerespectarea obligațiilor poate conduce la pierderea subvenției. Comisia încurajează statele membre să își intensifice activitățile în aceste domenii, ca parte a planului de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern.

Măsurile de agromediu, care se referă la o mică parte din cheltuielile PAC, au tendința de a prezenta puncte slabe (vezi răspunsul la punctul 5.72). Deficiențele pot fi gestionate în mod adecvat prin măsuri corective ale sistemelor de control. În plus, au fost introduse modificări legislative pentru perioada următoare.

Comisia consideră că verificările acestora sunt destul de complexe, dar obiectivul acestor măsuri de a integra preocupările privind protecția mediului în agricultură, precum și valoarea lor adăugată sunt recunoscute în mare măsură.

---

(1)  „Conturile anuale finale ale Comunităților Europene” constituie volumul I al conturilor anuale ale Comunităților Europene privind exercițiul financiar 2006.

1

(2)  „Situațiile financiare consolidate” cuprind bilanțul, contul rezultatului economic (inclusiv raportarea pe segmente), tabelul fluxurilor de numerar, situația modificărilor capitalului propriu, precum și o sinteză a principalelor politici contabile și alte note explicative.

2

(3)  „Rapoartele consolidate privind execuția bugetului” cuprind rapoartele consolidate privind execuția bugetului, precum și o sinteză a principiilor bugetare și alte note explicative.

3

(4)  La nivelul instituțiilor și al organismelor europene, conducerea include membrii instituțiilor, directorii agențiilor, ordonatorii de credite delegați și subdelegați, contabilii-șefi și personalul de conducere din unitățile financiare, de audit sau de control. La nivelul statelor membre și al statelor beneficiare, conducerea include ordonatorii de credite, contabilii-șefi și personalul de conducere din agențiile de plată, organismele de certificare și agențiile responsabile de punerea în aplicare.

4

(5)  Normele contabile adoptate de către contabilul-șef al Comisiei se bazează pe standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS) publicate de Federația Internațională a Contabililor sau, în lipsa acestora, pe standardele internaționale de contabilitate (International Accounting Standards – IAS)/standardele internaționale de raportare financiară (International Financial Reporting Standards – IFRS) publicate de Comitetul pentru standarde internaționale de contabilitate. Este a doua oară când, în conformitate cu Regulamentul financiar, „situațiile financiare consolidate” pentru exercițiul financiar 2006 se întocmesc pe baza acestor norme contabile adoptate de către contabilul-șef al Comisiei, care adaptează principiile contabilității pe bază de angajamente la contextul specific al Comunităților, în vreme ce „rapoartele consolidate privind execuția bugetului” se bazează în continuare în principal pe mișcările de numerar.

5

International Public Sector Accounting Standards

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

(6)  Înainte de adoptarea conturilor anuale finale de către instituții, contabilii-șefi ai respectivelor instituții le semnează, certificând astfel că acestea oferă o asigurare rezonabilă și că prezintă o imagine fidelă a situației financiare a instituției în cauză (articolul 61 din Regulamentul financiar).

6

(7)  Conturile anuale finale se întocmesc de către directorii respectivelor organisme și se trimit contabilului-șef al Comisiei împreună cu avizul consiliului de administrație al organismului în cauză. În afară de aceasta, respectivii contabili-șefi semnează aceste conturi, certificând astfel că acestea oferă o asigurare rezonabilă și că prezintă o imagine fidelă a situației financiare a organismului în cauză (articolul 61 din Regulamentul financiar).

7

(8)  A se vedea punctele 1.51 și 1.52 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, precum și capitolul 2 din prezentul raport anual.

8

(9)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

9

(10)  A se vedea Comunicarea Comisiei cu privire la modernizarea sistemului contabil al Comunităților Europene [COM(2002) 755 final,17.12.2002].

10

(11)  Constatările preliminare ale Curții din prima etapă a auditului acesteia au fost prezentate în Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 (a se vedea punctele 1.21–1.45) și cele din a doua etapă în Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 (a se vedea punctele 1.5–1.58). Rezultatele etapelor ulterioare vor fi incluse în rapoartele anuale viitoare.

11

(12)  A se vedea punctele VI, VII și VIII din Declarația de asigurare a Curții privind exercițiul financiar 2005.

12

(13)  A se vedea punctul VI și punctul VII literele (a) și (b) din Declarația de asigurare a Curții privind exercițiul financiar 2005.

13

(14)  A se vedea punctele 1.24, 1.25 și 1.49 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

14

(15)  Contabilul-șef al Comisiei nu a validat trei sisteme contabile auxiliare locale și a evidențiat o serie de alte aspecte care trebuie analizate. Pentru mai multe detalii, a se vedea punctele 1.20 și 1.21 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

15

(16)  Direcțiile Generale Personal și Administrație, Concurență, Societatea Informațională și Mass-media, Centrul Comun de Cercetare, Piața Internă și Servicii, Impozitare și Uniunea Vamală, Energie și Transport, precum și Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles și Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Luxemburg.

16

(17)  Noul sistem local CRIS modernizat al Oficiului de Cooperare EuropeAid a început să fie utilizat la 22 ianuarie 2007, dar trebuie efectuate verificări suplimentare înainte ca sistemul să poată fi validat.

17

(18)  Noul sistem al Direcției Generale Educație și Cultură, denumit Symmetry, a fost amânat până în 2008, iar o nouă versiune a sistemului existent, APPFIN, a început să funcționeze în octombrie 2006. Deși calitatea datelor s-a îmbunătățit începând cu noiembrie 2006, continuă să existe deficiențe (în special insuficiența documentației). În 2007 vor avea loc alte proceduri de validare suplimentare.

18

(19)  Sistemul informatic ABAC Delegations pentru conturile de avans administrate de Direcția Generală Relații Externe a devenit operațional la 8 ianuarie 2007 (cu excepția modulului care gestionează Assets, care era încă nefinalizat). În 2007 vor avea loc alte proceduri de validare suplimentare.

19

ABAC Delegations

Assets

(20)  În special, anumite chestiuni generale privind închiderea prefinanțărilor, înregistrarea operațiunilor în timp util, utilizarea ABAC Contracts, tratamentul prefinanțării în anumite domenii, coerența datelor între sistemele locale și ABAC, lipsa de cunoștințe privind/neînțelegerea generalizată a principiilor contabilității pe bază de angajamente, care este larg răspândită în cadrul serviciilor.

20

ABAC Contracts

(21)  Direcțiile Generale Societate Informațională și Mass-media și Energie și Transport, precum și Centrul Comun de Cercetare.

21

(22)  Oficiul de Cooperare EuropeAid, Direcția Generală Extindere, Direcția Generală Cercetare, Direcția Generală Energie și Transport, Direcția Generală Educație și Cultură, precum și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură nu au efectuat testarea ex post a metodologiilor de separare a exercițiilor.

22

ex post

(23)  A se vedea punctul VIII din Declarația de asigurare a Curții privind exercițiul financiar 2005.

23

(24)  Auditul Direcției Generale Educație și Cultură și al Agenției Executive a fost efectuat de Serviciul de audit intern al Comisiei, sub supravegherea Curții.

24

(25)  Oficiul de Cooperare EuropeAid, Direcția Generală Societate Informațională și Mass-media, Direcția Generală Energie șiTransport, Direcția Generală Educație și Cultură.

25

(26)  Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului (JO L 209, 11.8.2005) și Regulamentul (CE) nr. 885/2006 al Comisiei (JO L 171, 23.6.2006, p. 90).

26

(27)  Limitări în opiniile formulate în certificate și constatări majore în rapoartele organismelor de certificare, caracterul redus al activităților efectuate de unele dintre acestea și insuficiența informațiilor în unele dintre rapoartele lor.

27

(28)  Decizia Biroului extins din 4 noiembrie 1981; Decizia Biroului din 24 și 25 mai 1982, modificată la 13 septembrie 1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  A se vedea punctul 1.49 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

29

(30)  A se vedea punctele 1.10 și 1.11 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2002, punctul 1.11 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctele 1.12 și 1.13 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 și punctul 1.57 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

30

(31)  Mai multe informații se pot găsi și sub titlul „active contingente” (fraude și neregularități și previziuni ale veniturilor), precum și în notele explicative care însoțesc rapoartele consolidate privind execuția bugetului.

31

(32)  A se vedea rapoartele privind execuția bugetului, tabelul 2 „Sinteză consolidată a execuției veniturilor bugetare pe 2005”.

32

(33)  A se vedea rapoartele privind execuția bugetului, tabelul 2 „Sinteză consolidată a execuției veniturilor bugetare pe 2006”.

33

(34)  Informații mai detaliate sunt disponibile pe site-ul web al Curții: www.eca.europa.eu.

34

(35)  A se vedea limitările sferei de aplicare indicate la punctele 4.3, 4.4 și 4.7

35

(36)  În ceea ce privește „Funcționarea sistemelor de supraveghere și control”, punctele 10.6 și 10.25 atrag atenția asupra anumitor deficiențe.

36

(37)  Sistemele sunt clasificate ca „parțial satisfăcătoare” atunci când se consideră că anumite elemente de control funcționează în mod corespunzător, în timp ce altele nu. Prin urmare, luate în ansamblu, acestea pot să nu reușească să reducă erorile din operațiunile subiacente până la un nivel acceptabil.

37

(38)  Testele de fond efectuate de Curte arată că rata erorilor calculată pe baza unui subeșantion care acoperă doar cheltuielile agricole care nu sunt legate de dezvoltarea rurală se situează sub pragul de semnificație.

38

CAPITOLUL 2

Cadrul de control intern al Comisiei

CUPRINS

| 2.1–2.2 | Introducere și sfera auditului |
| --- | --- |

2.1–2.2

| 2.3–2.18 | Luările de poziție ale Comisiei |
| --- | --- |

2.3–2.18

| 2.3–2.6 | Raportul de sinteză al Comisiei |
| --- | --- |

2.3–2.6

| 2.7–2.18 | Rapoartele anuale de activitate și declarațiile directorilor generali |
| --- | --- |

2.7–2.18

| 2.7 | Procesul de elaborare |
| --- | --- |

2.7

| 2.8–2.17 | Declarațiile directorilor generali |
| --- | --- |

2.8–2.17

| 2.18 | Indicatori de legalitate și regularitate |
| --- | --- |

2.18

| 2.19–2.30 | Planuri de acțiune |
| --- | --- |

2.19–2.30

| 2.19–2.22 | Evaluare generală |
| --- | --- |

2.19–2.22

| 2.23–2.25 | Corectarea erorilor |
| --- | --- |

2.23–2.25

| 2.26–2.30 | Informații disponibile în cadrul Comisiei privind corectarea erorilor |
| --- | --- |

2.26–2.30

| 2.31–2.34 | Standarde de control |
| --- | --- |

2.31–2.34

| 2.32 | Conformitatea cu cerințele de bază |
| --- | --- |

2.32

| 2.33–2.34 | Eficacitate |
| --- | --- |

2.33–2.34

| 2.35–2.37 | Concluzie generală și recomandări |
| --- | --- |

2.35–2.37

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE ȘI SFERA AUDITULUI |
| 2.1. | Prezentul capitol se referă la eforturile depuse de Comisie în 2006 în vederea îmbunătățirii eficacității sistemelor de supraveghere și control din cadrul direcțiilor sale generale, cu scopul de a asigura legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente bugetului UE. Curtea analizează, în special: |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE ȘI SFERA AUDITULUI

2.1.

Prezentul capitol se referă la eforturile depuse de Comisie în 2006 în vederea îmbunătățirii eficacității sistemelor de supraveghere și control din cadrul direcțiilor sale generale, cu scopul de a asigura legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente bugetului UE. Curtea analizează, în special:

| — | măsura în care luările de poziție (management representations) cuprinse în rapoartele anuale de activitate și în declarațiile directorilor generali, precum și în sinteza Comisiei, sunt confirmate de constatările auditului Curții (punctele 2.3–2.18); |
| --- | --- |

—

măsura în care luările de poziție (management representations) cuprinse în rapoartele anuale de activitate și în declarațiile directorilor generali, precum și în sinteza Comisiei, sunt confirmate de constatările auditului Curții (punctele 2.3–2.18);

| — | informațiile privind recuperările și corecțiile financiare (punctele 2.23–2.30). |
| --- | --- |

—

informațiile privind recuperările și corecțiile financiare (punctele 2.23–2.30).

| 2.1. | Măsurile luate în 2006 au inclus lansarea unui plan de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern, primul raport de activitate din martie 2007 prezentând progresele realizate. Au fost făcute îmbunătățiri în orientările pentru rapoartele anuale de activitate, inclusiv prezentarea strategiilor de control ale serviciilor și a rezultatelor acestora, precum și – fără caracter obligatoriu pentru anul 2006 – a legalității și regularității indicatorilor. |
| --- | --- |

2.1.

Măsurile luate în 2006 au inclus lansarea unui plan de acțiune în vederea unui cadru integrat de control intern, primul raport de activitate din martie 2007 prezentând progresele realizate. Au fost făcute îmbunătățiri în orientările pentru rapoartele anuale de activitate, inclusiv prezentarea strategiilor de control ale serviciilor și a rezultatelor acestora, precum și – fără caracter obligatoriu pentru anul 2006 – a legalității și regularității indicatorilor.

Gama largă de măsuri luate pentru a îmbunătăți sistemele de supraveghere și control răspunde recomandărilor Curții și ale auditori interni ai Comisiei, precum și celor exprimate de Parlament și Consiliu în cursul procedurii anuale de descărcare de gestiune.

| 2.2. | Acest capitol include, de asemenea, observații referitoare la planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern (punctele 2.19–2.22), precum și o analiză a modului de funcționare a sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei (punctele 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.2.

Acest capitol include, de asemenea, observații referitoare la planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern (punctele 2.19–2.22), precum și o analiză a modului de funcționare a sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei (punctele 2.31–2.34).

LUĂRILE DE POZIȚIE ALE COMISIEI

Raportul de sinteză al Comisiei

| 2.3. | Pe lângă raportul privind realizările politice (1), Comisia a adoptat Raportul de sinteză (2) privind realizările sale în materie de gestiune în 2006, considerând că „sistemele de control intern existente, cu limitările descrise în rapoartele anuale de activitate pe 2006, oferă asigurări rezonabile în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiilor pentru care Comisia își asumă responsabilitatea generală, în conformitate cu articolul 274 din Tratatul CE. Cu toate acestea, Comisia admite că sunt necesare noi eforturi suplimentare pentru a rezolva unele puncte slabe, în special cele subliniate în rezervele formulate de ordonatorii de credite delegați”. |
| --- | --- |

2.3.

Pe lângă raportul privind realizările politice (1), Comisia a adoptat Raportul de sinteză (2) privind realizările sale în materie de gestiune în 2006, considerând că „sistemele de control intern existente, cu limitările descrise în rapoartele anuale de activitate pe 2006, oferă asigurări rezonabile în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiilor pentru care Comisia își asumă responsabilitatea generală, în conformitate cu articolul 274 din Tratatul CE. Cu toate acestea, Comisia admite că sunt necesare noi eforturi suplimentare pentru a rezolva unele puncte slabe, în special cele subliniate în rezervele formulate de ordonatorii de credite delegați”.

2.4.

| 2.4. | Evaluarea realizată de către Comisie a anumitor aspecte transversale corespunde analizei Curții în ceea ce privește concluziile referitoare la gestiunea centralizată directă în domeniul cercetării (a se vedea punctul 2.12), nevoia de simplificare (a se vedea punctul 1.42), de a continua eforturile privind elaborarea de indicatori de legalitate și regularitate (a se vedea punctul 2.18) și de a continua îmbunătățirea calității rapoartelor anuale de activitate (a se vedea punctele 2.7 și 2.9). Cu toate acestea, în ceea ce privește anumite părți din politica agricolă comună, acțiunile structurale și, de asemenea, anumite părți din acțiunile externe, auditul Curții relevă deficiențe semnificative la nivelul sistemelor de supraveghere și control, care nu se limitează doar la cele care au făcut obiectul rezervelor formulate de către directorii generali în declarațiile acestora ce însoțesc rapoartele anuale de activitate (a se vedea punctele 2.13–2.17). Mai mult, analiza de către Comisie a problemelor care continuă să existe cu privire la fiabilitatea conturilor, în special la nivelul sistemelor auxiliare locale, nu era completă (a se vedea punctele 1.13–1.17). |
| --- | --- |

Evaluarea realizată de către Comisie a anumitor aspecte transversale corespunde analizei Curții în ceea ce privește concluziile referitoare la gestiunea centralizată directă în domeniul cercetării (a se vedea punctul 2.12), nevoia de simplificare (a se vedea punctul 1.42), de a continua eforturile privind elaborarea de indicatori de legalitate și regularitate (a se vedea punctul 2.18) și de a continua îmbunătățirea calității rapoartelor anuale de activitate (a se vedea punctele 2.7 și 2.9). Cu toate acestea, în ceea ce privește anumite părți din politica agricolă comună, acțiunile structurale și, de asemenea, anumite părți din acțiunile externe, auditul Curții relevă deficiențe semnificative la nivelul sistemelor de supraveghere și control, care nu se limitează doar la cele care au făcut obiectul rezervelor formulate de către directorii generali în declarațiile acestora ce însoțesc rapoartele anuale de activitate (a se vedea punctele 2.13–2.17). Mai mult, analiza de către Comisie a problemelor care continuă să existe cu privire la fiabilitatea conturilor, în special la nivelul sistemelor auxiliare locale, nu era completă (a se vedea punctele 1.13–1.17).

| 2.4. | Directorii generali formulează rezerve în declarațiile lor atunci când informațiile pe care le-au constituit din propria lor activitatea de audit și din cea a statelor membre cu privire la funcționarea sistemelor indică deficiențe semnificative care presupun un risc important pentru bugetul comunitar, care nu poate fi gestionat în mod adecvat prin intermediul mecanismelor corectoare obișnuite ale sistemului de control. În plus față de aceste cazuri, directorii generali ar putea formula o rezervă atunci când există un risc important pentru reputația instituțiilor comunitare. În consecință, directorii generali menționați de către Curte nu au emis rezerve atunci când au considerat că riscul a fost gestionat în mod adecvat și au explicat motivațiile evaluării în rapoartele lor anuale de activitate. |
| --- | --- |

2.4.

Directorii generali formulează rezerve în declarațiile lor atunci când informațiile pe care le-au constituit din propria lor activitatea de audit și din cea a statelor membre cu privire la funcționarea sistemelor indică deficiențe semnificative care presupun un risc important pentru bugetul comunitar, care nu poate fi gestionat în mod adecvat prin intermediul mecanismelor corectoare obișnuite ale sistemului de control. În plus față de aceste cazuri, directorii generali ar putea formula o rezervă atunci când există un risc important pentru reputația instituțiilor comunitare. În consecință, directorii generali menționați de către Curte nu au emis rezerve atunci când au considerat că riscul a fost gestionat în mod adecvat și au explicat motivațiile evaluării în rapoartele lor anuale de activitate.

Măsurile pentru agromediu, care se referă la o mică parte din cheltuielile PAC, sunt susceptibile să genereze puncte slabe (a se vedea punctul 5.72). Deficiențele pot fi gestionate în mod adecvat prin intermediul măsurilor corectoare ale sistemelor de control. Mai mult, au fost introduse modificări legislative pentru perioada următoare.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 și 2.18.

| 2.5. | Comisia declară, în Raportul său de sinteză, faptul că, „în unele cazuri”, diferența dintre asigurarea care trebuie obținută din sistemele de control intern, astfel cum este evaluată de Curte, și asigurarea oferită de directorii generali responsabili rezultă în principal din interpretări divergente ale tipologiei și impactului erorilor și/sau ale evaluării deficiențelor de sistem. În viziunea Curții, această divergență reflectă în principal faptul că evaluarea de către Comisie a realizărilor în materie de gestiune nu ia în considerare în mod adecvat impactul deficiențelor de control existente, cu toate că acestea sunt recunoscute, în cea mai mare parte, în diversele planuri de acțiune și rapoarte anuale de activitate (a se vedea punctele 2.11 și 2.19–2.22). |
| --- | --- |

2.5.

Comisia declară, în Raportul său de sinteză, faptul că, „în unele cazuri”, diferența dintre asigurarea care trebuie obținută din sistemele de control intern, astfel cum este evaluată de Curte, și asigurarea oferită de directorii generali responsabili rezultă în principal din interpretări divergente ale tipologiei și impactului erorilor și/sau ale evaluării deficiențelor de sistem. În viziunea Curții, această divergență reflectă în principal faptul că evaluarea de către Comisie a realizărilor în materie de gestiune nu ia în considerare în mod adecvat impactul deficiențelor de control existente, cu toate că acestea sunt recunoscute, în cea mai mare parte, în diversele planuri de acțiune și rapoarte anuale de activitate (a se vedea punctele 2.11 și 2.19–2.22).

| 2.5. | Comisia a arătat în raportul de sinteză că evaluarea asigurării care va obținută din cadrul de control intern ține seama, de asemenea, de caracterul multianual al acestuia, care permite să fie făcute corecții la câtva timp după vărsarea fondurilor, precum și de măsurile corectoare de remediere a punctelor slabe identificate privind controlul. |
| --- | --- |

2.5.

Comisia a arătat în raportul de sinteză că evaluarea asigurării care va obținută din cadrul de control intern ține seama, de asemenea, de caracterul multianual al acestuia, care permite să fie făcute corecții la câtva timp după vărsarea fondurilor, precum și de măsurile corectoare de remediere a punctelor slabe identificate privind controlul.

Directorii generali respectivi discută acum diferențele lor de percepție împreună cu Curtea și vor explica motivațiile în rapoartele lor anuale activitate, începând cu anul 2007.

De asemenea, raportul de sinteză a indicat că directorii generali țin seama în mod corespunzător de rezultatele auditurilor Curții, ca parte importantă a asigurării lor.

| 2.6. | De exemplu, după cum s-a specificat deja în Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 (3), auditurile Curții indică faptul că, în anumite domenii, sistemele de supraveghere și control existente nu asigură prevenirea sau identificarea și corectarea în timp util a erorilor (a se vedea punctele 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) și 9.23). Comisia subliniază că serviciile sale aplică un sistem multianual în cadrul căruia erorile dintr-un an pot fi detectate și corectate în anii ulteriori. Însă, independent de aceste argumente, Comisia nu are la dispoziție informații adecvate și fiabile privind corecțiile efectuate la nivelul beneficiarilor finali (a se vedea punctele 2.23–2.30). |
| --- | --- |

2.6.

De exemplu, după cum s-a specificat deja în Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 (3), auditurile Curții indică faptul că, în anumite domenii, sistemele de supraveghere și control existente nu asigură prevenirea sau identificarea și corectarea în timp util a erorilor (a se vedea punctele 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) și 9.23). Comisia subliniază că serviciile sale aplică un sistem multianual în cadrul căruia erorile dintr-un an pot fi detectate și corectate în anii ulteriori. Însă, independent de aceste argumente, Comisia nu are la dispoziție informații adecvate și fiabile privind corecțiile efectuate la nivelul beneficiarilor finali (a se vedea punctele 2.23–2.30).

| 2.6. | În domeniul cheltuielilor agricole, rezultatele controalelor la nivelul beneficiarilor finali, astfel cum au fost comunicate de statele membre Comisiei și publicate în raportul pe anul de activitate corespunzător, oferă un indiciu cu privire la amploarea plăților necuvenite pentru cheltuielile agricole. Pentru a îmbunătăți în continuare asigurarea care poate fi obținută din aceste informații, începând cu 2007 Comisia a pus în aplicare recomandarea Curții, potrivit căreia organismele de certificare trebuie să desfășoare mai multe activități de verificare și validare a statisticilor de inspecție și a controalelor ulterioare plăților. |
| --- | --- |

2.6.

În domeniul cheltuielilor agricole, rezultatele controalelor la nivelul beneficiarilor finali, astfel cum au fost comunicate de statele membre Comisiei și publicate în raportul pe anul de activitate corespunzător, oferă un indiciu cu privire la amploarea plăților necuvenite pentru cheltuielile agricole. Pentru a îmbunătăți în continuare asigurarea care poate fi obținută din aceste informații, începând cu 2007 Comisia a pus în aplicare recomandarea Curții, potrivit căreia organismele de certificare trebuie să desfășoare mai multe activități de verificare și validare a statisticilor de inspecție și a controalelor ulterioare plăților.

În domeniul acțiunilor structurale, Comisia împărtășește în general opinia Curții, conform căreia sunt necesare îmbunătățiri în sistemele naționale. Cu toate acestea, există probe că între 20 % și 35 % dintre sisteme sunt satisfăcătoare, aproximativ 60 % necesită îmbunătățiri pentru a corecta deficiențe importante în controalele-cheie, iar aproximativ 10 % sunt în mod grav deficitare (a se vedea răspunsul la punctul 6.35). În cazurile din urmă, plățile sunt suspendate sau sunt impuse corecții financiare atunci când statele membre nu efectuează ele însele corecțiile necesare.

Comisia reiterează faptul că o mare parte dintre erorile detectate pot fi corectate prin intermediul mecanismelor corectoare multianuale din sistem. Orientările pentru rapoartele de activitate anuale 2007 vor necesita mai multe informații detaliate cu privire la recuperări. În special, Comisia a făcut demersuri pentru a obține informații mai pertinente referitoare la corecțiile făcute de către statele membre. A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 și 9.23.

Rapoartele anuale de activitate și declarațiile directorilor generali

Procesul de elaborare

| 2.7. | Orientările (5) pentru rapoartele anuale de activitate pe 2006, precum și evaluarea colegială (6) evidențiază eforturile susținute ale serviciilor centrale ale Comisiei în scopul clarificării legăturii dintre eficacitatea sistemelor de control intern și baza pe care se sprijină aceste declarații (7), și furnizează informații generale referitoare la modul de prezentare a indicatorilor cheie privind legalitatea și regularitatea (8). |
| --- | --- |

2.7.

Orientările (5) pentru rapoartele anuale de activitate pe 2006, precum și evaluarea colegială (6) evidențiază eforturile susținute ale serviciilor centrale ale Comisiei în scopul clarificării legăturii dintre eficacitatea sistemelor de control intern și baza pe care se sprijină aceste declarații (7), și furnizează informații generale referitoare la modul de prezentare a indicatorilor cheie privind legalitatea și regularitatea (8).

Declarațiile directorilor generali

| 2.8. | În declarațiile acestora anexate la rapoartele anuale de activitate, directorii generali trebuie să specifice dacă resursele alocate activităților au fost utilizate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și dacă respectivele controale interne puse în aplicare în serviciile lor oferă o asigurare rezonabilă privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. În eventualitatea unor deficiențe de control intern sau neregularități semnificative, aceștia trebuie să formuleze rezerve care să însoțească declarațiile lor (9) și să elaboreze planuri de măsuri de remediere. |
| --- | --- |

2.8.

În declarațiile acestora anexate la rapoartele anuale de activitate, directorii generali trebuie să specifice dacă resursele alocate activităților au fost utilizate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și dacă respectivele controale interne puse în aplicare în serviciile lor oferă o asigurare rezonabilă privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. În eventualitatea unor deficiențe de control intern sau neregularități semnificative, aceștia trebuie să formuleze rezerve care să însoțească declarațiile lor (9) și să elaboreze planuri de măsuri de remediere.

| 2.8. | Combinația acestor două principii (asigurarea rezonabilă privind buna gestiune financiară, precum și legalitatea și regularitatea) determină un anumit „echilibru” între riscuri și controale, care este considerat ca fiind acceptabil de către conducere, chiar dacă „asigurarea completă” și „legalitatea/regularitatea completă” nu pot fi obținute. |
| --- | --- |

2.8.

Combinația acestor două principii (asigurarea rezonabilă privind buna gestiune financiară, precum și legalitatea și regularitatea) determină un anumit „echilibru” între riscuri și controale, care este considerat ca fiind acceptabil de către conducere, chiar dacă „asigurarea completă” și „legalitatea/regularitatea completă” nu pot fi obținute.

| 2.9. | Analiza Curții privind rapoartele anuale de activitate și declarațiile directorilor generali pentru exercițiul financiar 2006 relevă faptul că atât criteriile de importanță semnificativă, cât și definirea rezervelor și impactul acestora asupra asigurării obținute au fost, în general (10), clare. În cadrul auditului său, Curtea a constatat, de asemenea, faptul că rapoartele anuale de activitate prezintă, în general, o evaluare îmbunătățită a punctelor tari și a punctelor slabe ale sistemelor de supraveghere și control (11). |
| --- | --- |

2.9.

Analiza Curții privind rapoartele anuale de activitate și declarațiile directorilor generali pentru exercițiul financiar 2006 relevă faptul că atât criteriile de importanță semnificativă, cât și definirea rezervelor și impactul acestora asupra asigurării obținute au fost, în general (10), clare. În cadrul auditului său, Curtea a constatat, de asemenea, faptul că rapoartele anuale de activitate prezintă, în general, o evaluare îmbunătățită a punctelor tari și a punctelor slabe ale sistemelor de supraveghere și control (11).

| 2.9. | Comisia anticipează îmbunătățiri suplimentare în anul 2007, mulțumită în special generalizării utilizării modelului de control intern în raporturile anuale de activitate, care stabilește o legătură mai clară între sistemele de control și de asigurare. Comisia își va continua eforturile de îmbunătățire a criteriilor de importanță semnificativă și de consolidare a temeiului asigurării, atunci când este necesar. |
| --- | --- |

2.9.

Comisia anticipează îmbunătățiri suplimentare în anul 2007, mulțumită în special generalizării utilizării modelului de control intern în raporturile anuale de activitate, care stabilește o legătură mai clară între sistemele de control și de asigurare. Comisia își va continua eforturile de îmbunătățire a criteriilor de importanță semnificativă și de consolidare a temeiului asigurării, atunci când este necesar.

| 2.10. | Toți directorii generali au afirmat că au obținut o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că resursele care le-au fost alocate au fost folosite în scopurile specificate, iar controalele interne pe care le-au aplicat au permis garantarea legalității și a regularității operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

2.10.

Toți directorii generali au afirmat că au obținut o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că resursele care le-au fost alocate au fost folosite în scopurile specificate, iar controalele interne pe care le-au aplicat au permis garantarea legalității și a regularității operațiunilor subiacente.

2.11.

| 2.11. | Curtea constată că 15 dintre cele 40 de declarații conțin una sau mai multe rezerve. Numărul total de rezerve a scăzut între 2005 (31) și 2006 (20) (12). Majoritatea se referă la deficiențe identificate deja în anii anteriori (13) și privesc, în principal, legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Cele mai importante rezerve în contextul DAS sunt prezentate în
  tabelul 2.1
  . |
| --- | --- |

Curtea constată că 15 dintre cele 40 de declarații conțin una sau mai multe rezerve. Numărul total de rezerve a scăzut între 2005 (31) și 2006 (20) (12). Majoritatea se referă la deficiențe identificate deja în anii anteriori (13) și privesc, în principal, legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Cele mai importante rezerve în contextul DAS sunt prezentate în
  tabelul 2.1
  .

Tabelul 2.1 – Evoluția probelor furnizate în rapoartele anuale de activitate ale Direcțiilor Generale din cadrul Comisiei pentru Declarația de asigurare a Curții

| Sector | Cele mai importante rezerve ale directorilor generali
  (incluse în declarații) | 2004 | 2005 | 2006 | | Impactul acestor cele mai importante rezerve asupra asigurării directorului general, în opinia Curții (14) | Alte puncte slabe semnificative identificate de Curte în cadrul auditului său și/sau de către Comisie (neincluse în declarații) | 2004 | 2005 | 2006 | | Probe furnizate în raportul anual de activitate pentru concluziile de audit ale Curții (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Resurse proprii | — | Carne de vită „Hilton” |

Sector

Cele mai importante rezerve ale directorilor generali

(incluse în declarații)

2004

2005

2006

Impactul acestor cele mai importante rezerve asupra asigurării directorului general, în opinia Curții (14)

Alte puncte slabe semnificative identificate de Curte în cadrul auditului său și/sau de către Comisie (neincluse în declarații)

2004

2005

2006

Probe furnizate în raportul anual de activitate pentru concluziile de audit ale Curții (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Resurse proprii

—

Carne de vită „Hilton”

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Politica agricolă comună

| — | SIGC în Grecia |
| --- | --- |

—

SIGC în Grecia

×

×

×

B

B

B

| — | Sferă limitată a controalelor realizate de către Comisie și verificări incomplete restante în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Sferă limitată a controalelor realizate de către Comisie și verificări incomplete restante în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Sisteme de gestiune și control în statele membre în ce privește dezvoltarea rurală (punctul 5.65) |
| --- | --- |

—

Sisteme de gestiune și control în statele membre în ce privește dezvoltarea rurală (punctul 5.65)

×

Acțiuni structurale

| — | FEOGA – Orientare: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FEOGA – Orientare: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Riscuri legate de încheierea perioadei de programare 1994-1999 și/sau puncte slabe semnificative cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2064/97 |
| --- | --- |

—

Riscuri legate de încheierea perioadei de programare 1994-1999 și/sau puncte slabe semnificative cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2064/97

×

×

C

C

C

| — | FSE: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FSE: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006)

×

×

Regatul Unit

×

Spania, Scoția (Regatul Unit), Suedia, Slovacia, Slovenia, Letonia, Calabria și Lazio (Italia)

| — | Sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006)
   (16)
  (punctul 6.38) |
| --- | --- |

—

Sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006)
   (16)
  (punctul 6.38)

×

×

| — | IFOP: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: sisteme de gestiune și control în statele membre (2000/2006)

×

Italia

| — | FEDR: sisteme de gestiune și control (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FEDR: sisteme de gestiune și control (2000/2006)

×

Grecia

×

Regatul Unit și Spania

×

Anglia și Scoția (Regatul Unit)

| — | INTERREG: sisteme de gestiune și control (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: sisteme de gestiune și control (2000/2006)

×

Toate programele (cu e×cepția IIIB Europa de Nord-Vest și Insulele Azore, Insulele Canare și Madeira)

| — | Fonduri de Coeziune: sisteme de gestiune și control (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Fonduri de Coeziune: sisteme de gestiune și control (2000/2006)

×

Grecia

×

Spania

Politici interne, inclusiv cercetare

| — | Asigurare insuficientă /puncte slabe în gestiunea prin intermediul agențiilor naționale |
| --- | --- |

—

Asigurare insuficientă /puncte slabe în gestiunea prin intermediul agențiilor naționale

×

×

B

B

B

| — | Verificări prealabile în cadrul gestiunii centralizate indirecte (articolul 35 MERF) (16) |
| --- | --- |

—

Verificări prealabile în cadrul gestiunii centralizate indirecte (articolul 35 MERF) (16)

×

B

B

B

| — | (Audituri la fața locului pentru contractele de politici interne) – lipsă de probe suficiente pentru a analiza nivelul rezidual de erori persistente cu privire la exactitatea declarațiilor de cheltuieli |
| --- | --- |

—

(Audituri la fața locului pentru contractele de politici interne) – lipsă de probe suficiente pentru a analiza nivelul rezidual de erori persistente cu privire la exactitatea declarațiilor de cheltuieli

×

×

×

Al șaselea program-cadru

| — | Frecvența erorilor în domeniul sănătății publice |
| --- | --- |

—

Frecvența erorilor în domeniul sănătății publice

×

| — | Frecvența erorilor (eligibilitatea) în declarațiile de cheltuieli pentru contractele de cercetare |
| --- | --- |

—

Frecvența erorilor (eligibilitatea) în declarațiile de cheltuieli pentru contractele de cercetare

×

×

Al cincilea program-cadru

×

Al cincilea program-cadru

| — | Frecvența erorilor pentru cel de-al șaselea program-cadru de cercetare (16) |
| --- | --- |

—

Frecvența erorilor pentru cel de-al șaselea program-cadru de cercetare (16)

×

| — | Deficiențe în sistemele de gestiune și control ale Fondului European pentru Refugiați |
| --- | --- |

—

Deficiențe în sistemele de gestiune și control ale Fondului European pentru Refugiați

×

Regatul Unit și Lu×embourg

×

Regatul Unit

×

Italia

Acțiuni externe

| — | Nerespectarea procedurilor de atribuire de contracte de către o organizație umanitară |
| --- | --- |

—

Nerespectarea procedurilor de atribuire de contracte de către o organizație umanitară

×

A

A

A

| — | Sistemele de supraveghere și control pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente la nivelul organismelor de punere în aplicare trebuie îmbunătățite în continuare pentru a fi pe deplin operaționale (punctul 8.32) |
| --- | --- |

—

Sistemele de supraveghere și control pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente la nivelul organismelor de punere în aplicare trebuie îmbunătățite în continuare pentru a fi pe deplin operaționale (punctul 8.32)

×

×

C

B

B

| — | Statutul juridic și responsabilitatea partenerului contractual în cadrul punerii în aplicare a contribuției comunitare la Pilonul IV al Misiunii Organizației Națiunilor Unite în Kosovo |
| --- | --- |

—

Statutul juridic și responsabilitatea partenerului contractual în cadrul punerii în aplicare a contribuției comunitare la Pilonul IV al Misiunii Organizației Națiunilor Unite în Kosovo

×

Strategie de preaderare

| — | ISPA: sisteme de gestiune și control |
| --- | --- |

—

ISPA: sisteme de gestiune și control

×

România

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: Riscuri inerente din sistemele descentralizate, lacune în auditul sistemelor și operațiunilor |
| --- | --- |

—

PHARE: Riscuri inerente din sistemele descentralizate, lacune în auditul sistemelor și operațiunilor

×

România și Bulgaria

Cheltuieli administrative

| — | Punerea în aplicare a standardelor de control intern la delegațiile UE |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a standardelor de control intern la delegațiile UE

×

×

A

A

A

| — | Deficiente în sistemele de supraveghere și control la delegațiile UE
   (16)
  (punctul 10.15) |
| --- | --- |

—

Deficiente în sistemele de supraveghere și control la delegațiile UE
   (16)
  (punctul 10.15)

×

A

A

A

Sursa: Curtea de Conturi.

| 2.12. | În ceea ce privește resursele proprii, politicile interne (inclusiv cercetarea), strategia de preaderare (19) și cheltuielile administrative (a se vedea
  tabelul 2.1
  și punctele 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 și 10.25), rapoartele anuale de activitate corespund, în general, concluziilor trase în urma diferitelor evaluări specifice realizate în cadrul DAS. |
| --- | --- |

2.12.

În ceea ce privește resursele proprii, politicile interne (inclusiv cercetarea), strategia de preaderare (19) și cheltuielile administrative (a se vedea
  tabelul 2.1
  și punctele 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 și 10.25), rapoartele anuale de activitate corespund, în general, concluziilor trase în urma diferitelor evaluări specifice realizate în cadrul DAS.

2.13.

| 2.13. | Pe de altă parte, în ceea ce privește secțiuni semnificative din bugetul UE, directorii generali oferă o imagine mai pozitivă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor comunitare decât cea prezentată de către Curte în cadrul auditului său. |
| --- | --- |

Pe de altă parte, în ceea ce privește secțiuni semnificative din bugetul UE, directorii generali oferă o imagine mai pozitivă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor comunitare decât cea prezentată de către Curte în cadrul auditului său.

| 2.13. | Auditul Curții se referă la legalitatea și regularitatea operațiunilor înregistrate într-un anumit an. Directorii generali oferă asigurarea privind funcționarea sistemelor de control multianuale în cursul anului respectiv. Comisia nu subestimează punctele slabe ale sistemului, care pot genera cheltuieli care nu îndeplinesc condițiile prevăzute, dar își construiește asigurarea în timp și ține seama de măsurile de remediere care sunt luate pentru a corecta astfel de puncte slabe, precum și de capacitatea sistemului multianual de a corecta erorile la câtva timp după vărsarea fondurilor. |
| --- | --- |

2.13.

Auditul Curții se referă la legalitatea și regularitatea operațiunilor înregistrate într-un anumit an. Directorii generali oferă asigurarea privind funcționarea sistemelor de control multianuale în cursul anului respectiv. Comisia nu subestimează punctele slabe ale sistemului, care pot genera cheltuieli care nu îndeplinesc condițiile prevăzute, dar își construiește asigurarea în timp și ține seama de măsurile de remediere care sunt luate pentru a corecta astfel de puncte slabe, precum și de capacitatea sistemului multianual de a corecta erorile la câtva timp după vărsarea fondurilor.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 2.5 și 2.6.

| 2.14. | În ceea ce privește politica agricolă comună, asigurarea furnizată de declarația directorului general pentru agricultură și dezvoltare rurală (a se vedea
  tabelul 2.1
  ) nu este compatibilă cu observațiile Curții, sub unele aspecte semnificative. În sprijinul acestei declarații, Direcția Generală pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală utilizează un model de asigurare. Elementele acestui model sunt specificate în raportul anual de activitate (20). Constatările auditului Curții pun în evidență deficiențe care au un impact asupra fiecăruia dintre aceste elemente și care limitează asigurarea pe care aceasta o poate obține pe baza declarației. În special, aceste deficiențe sunt legate de faptul că direcția în cauză obține o asigurare din elemente care nu sunt legate de cheltuielile efectuate în 2006 (21), folosește previziuni de corecții viitoare (active contingente) pentru exercițiul curent și ia în considerare costul corecțiilor financiare suportat de către statele membre, și nu de către beneficiarii de ajutor primit în mod necuvenit (a se vedea punctele 5.63 și 5.64). |
| --- | --- |

2.14.

În ceea ce privește politica agricolă comună, asigurarea furnizată de declarația directorului general pentru agricultură și dezvoltare rurală (a se vedea
  tabelul 2.1
  ) nu este compatibilă cu observațiile Curții, sub unele aspecte semnificative. În sprijinul acestei declarații, Direcția Generală pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală utilizează un model de asigurare. Elementele acestui model sunt specificate în raportul anual de activitate (20). Constatările auditului Curții pun în evidență deficiențe care au un impact asupra fiecăruia dintre aceste elemente și care limitează asigurarea pe care aceasta o poate obține pe baza declarației. În special, aceste deficiențe sunt legate de faptul că direcția în cauză obține o asigurare din elemente care nu sunt legate de cheltuielile efectuate în 2006 (21), folosește previziuni de corecții viitoare (active contingente) pentru exercițiul curent și ia în considerare costul corecțiilor financiare suportat de către statele membre, și nu de către beneficiarii de ajutor primit în mod necuvenit (a se vedea punctele 5.63 și 5.64).

| 2.14. | Comisia observă că nivelul total de eroare a scăzut în mod pronunțat și că, în cazul părții neincluse în componenta dezvoltare rurală a cheltuielilor FEOGA – Garanții, care reprezintă peste 85 % din totalul cheltuielilor, acesta se află sub nivelul de importanță semnificativă. În ceea ce privește dezvoltarea rurală, măsurile pentru agromediu sunt susceptibile să genereze o rată ridicată de incidență a erorilor semnificative. |
| --- | --- |

2.14.

Comisia observă că nivelul total de eroare a scăzut în mod pronunțat și că, în cazul părții neincluse în componenta dezvoltare rurală a cheltuielilor FEOGA – Garanții, care reprezintă peste 85 % din totalul cheltuielilor, acesta se află sub nivelul de importanță semnificativă. În ceea ce privește dezvoltarea rurală, măsurile pentru agromediu sunt susceptibile să genereze o rată ridicată de incidență a erorilor semnificative.

Asigurarea obținută de către directorul general pentru agricultură și dezvoltare rurală se bazează pe un sistem global de gestiune și control al cheltuielilor agricole, care garantează că plățile necuvenite în favoarea beneficiarilor finali nu sunt permise sau sunt detectate și recuperate. Acest sistem se bazează pe patru niveluri complementare, fiecare dintre ele funcționând în mod satisfăcător. În special, în ceea ce privește procedura de conformitate, caracterul său multianual nu afectează asigurarea care poate proveni din prezenta procedură pentru exercițiul financiar 2006. Deși este adevărat că se determină consecințele financiare doar la sfârșitul procedurilor, constatările preliminare ale auditurilor efectuate în 2006 sunt deja cunoscute. Mai mult, deoarece auditurile efectuate de Comisie vizează sistemele de gestiune și control ale statelor membre, acestea nu oferă informații numai cu privire la cheltuielile auditate, ci și, în mod indirect, la cheltuielile viitoare vizate de sistemele în cauză.

Mai mult, scopul înregistrării activelor contingente în conturile Comisiei este de a indica creanțele eventuale, pe baza rezultatelor controalelor de audit, și nu vizează oferirea oricărui tip de asigurare în ceea ce privește legalitatea sau regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora.

| 2.15. | Referitor la politicile structurale, declarațiile directorilor generali pentru politică regională și pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și egalitate de șanse subestimează deficiențele semnificative ale sistemelor de gestiune și control din statele membre (a se vedea punctul 6.38), precum și nivelul semnificativ de eroare la nivel de proiect (a se vedea punctul 6.39), semnalate de către Curte în cadrul auditurilor sale (a se vedea
  tabelul 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15.

Referitor la politicile structurale, declarațiile directorilor generali pentru politică regională și pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și egalitate de șanse subestimează deficiențele semnificative ale sistemelor de gestiune și control din statele membre (a se vedea punctul 6.38), precum și nivelul semnificativ de eroare la nivel de proiect (a se vedea punctul 6.39), semnalate de către Curte în cadrul auditurilor sale (a se vedea
  tabelul 2.1
  ).

| 2.15. | Rapoartele anuale de activitate ale directorilor generali responsabili stabilesc bazele pentru evaluarea eficacității sistemului de gestiune și control în statele membre și măsurile corectoare în curs în vederea realizării îmbunătățirilor necesare și indicării nivelurilor de risc pentru fondurile comunitare. Evaluările se bazează pe o importantă activitate de audit și sunt, în general, conforme cu cele ale Curții. Acestea arată că, astfel cum este precizat în răspunsul la punctul 2.6, aproximativ 10 % dintre sistemele de control prezintă deficiențe grave și, prin urmare, prezintă un risc ridicat. În aceste cazuri, plățile către un stat membru pot fi suspendate și pot fi impuse corecții financiare, atunci când statul membru nu face el însuși corecțiile necesare. Comisia reiterează faptul că o mare parte dintre erorile detectate pot fi corectate prin intermediul mecanismelor corectoare multianuale din sistem. |
| --- | --- |

2.15.

Rapoartele anuale de activitate ale directorilor generali responsabili stabilesc bazele pentru evaluarea eficacității sistemului de gestiune și control în statele membre și măsurile corectoare în curs în vederea realizării îmbunătățirilor necesare și indicării nivelurilor de risc pentru fondurile comunitare. Evaluările se bazează pe o importantă activitate de audit și sunt, în general, conforme cu cele ale Curții. Acestea arată că, astfel cum este precizat în răspunsul la punctul 2.6, aproximativ 10 % dintre sistemele de control prezintă deficiențe grave și, prin urmare, prezintă un risc ridicat. În aceste cazuri, plățile către un stat membru pot fi suspendate și pot fi impuse corecții financiare, atunci când statul membru nu face el însuși corecțiile necesare. Comisia reiterează faptul că o mare parte dintre erorile detectate pot fi corectate prin intermediul mecanismelor corectoare multianuale din sistem.

| 2.16. | De asemenea, Curtea pune sub semnul întrebării compatibilitatea dintre evaluarea globală a directorului general pentru politică regională privind Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) și Fondul de coeziune și rezervele formulate de către acesta cu privire la funcționarea sistemelor de gestiune și control în 10 și, respectiv, 9 state membre (22). Situația este aceeași și pentru Direcția Generală pentru Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse (23). Mai mult, Curtea remarcă faptul că, în conformitate cu raportul anual de activitate al acestei direcții, nu a fost formulată nicio opinie de audit pentru 17,5 % din cheltuielile aferente perioadei de programare 2000–2006 în ceea ce privește Fondul Social European (FSE); directorul general și-a fundamentat asigurarea pe declarațiile persoanelor responsabile. |
| --- | --- |

2.16.

De asemenea, Curtea pune sub semnul întrebării compatibilitatea dintre evaluarea globală a directorului general pentru politică regională privind Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) și Fondul de coeziune și rezervele formulate de către acesta cu privire la funcționarea sistemelor de gestiune și control în 10 și, respectiv, 9 state membre (22). Situația este aceeași și pentru Direcția Generală pentru Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse (23). Mai mult, Curtea remarcă faptul că, în conformitate cu raportul anual de activitate al acestei direcții, nu a fost formulată nicio opinie de audit pentru 17,5 % din cheltuielile aferente perioadei de programare 2000–2006 în ceea ce privește Fondul Social European (FSE); directorul general și-a fundamentat asigurarea pe declarațiile persoanelor responsabile.

| 2.16. | Deși serviciile de gestiune și audit ale Direcției Generale Politică Regională au emis opinii cu rezerve asupra sistemelor din anumite state membre datorită deficiențelor importante care afectează elementele-cheie ale sistemelor acestora, s-a concluzionat, în temeiul măsurilor corectoare care au fost luate și având în vedere funcționarea multianuală a sistemelor de control, că deficiențele nu erau semnificative, astfel încât să justifice o rezervă formală în declarația directorului general. În ceea ce privește Fondul Social European, Comisia consideră că evaluarea globală făcută de directorul general al Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Probleme Sociale și Șanse Egale privind sistemele este compatibilă cu rezervele privind programele din șapte state membre. Luările de poziție au ca obiectiv să elimine carența privind operațiunile care nu au fost supuse unui audit, deoarece este pur și simplu imposibil să se realizeze un grad de acoperire a auditului de 100 %. |
| --- | --- |

2.16.

Deși serviciile de gestiune și audit ale Direcției Generale Politică Regională au emis opinii cu rezerve asupra sistemelor din anumite state membre datorită deficiențelor importante care afectează elementele-cheie ale sistemelor acestora, s-a concluzionat, în temeiul măsurilor corectoare care au fost luate și având în vedere funcționarea multianuală a sistemelor de control, că deficiențele nu erau semnificative, astfel încât să justifice o rezervă formală în declarația directorului general. În ceea ce privește Fondul Social European, Comisia consideră că evaluarea globală făcută de directorul general al Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Probleme Sociale și Șanse Egale privind sistemele este compatibilă cu rezervele privind programele din șapte state membre. Luările de poziție au ca obiectiv să elimine carența privind operațiunile care nu au fost supuse unui audit, deoarece este pur și simplu imposibil să se realizeze un grad de acoperire a auditului de 100 %.

| 2.17. | Nivelul semnificativ de eroare și deficiențele constatate de către Curte în ceea ce privește sistemele de supraveghere și control destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor în domeniul acțiunilor externe (a se vedea punctele 8.31 și 8.32) nu sunt reflectate în mod suficient în raportul anual de activitate și în declarația Oficiului de Cooperare EuropeAid (a se vedea
  tabelul 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17.

Nivelul semnificativ de eroare și deficiențele constatate de către Curte în ceea ce privește sistemele de supraveghere și control destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor în domeniul acțiunilor externe (a se vedea punctele 8.31 și 8.32) nu sunt reflectate în mod suficient în raportul anual de activitate și în declarația Oficiului de Cooperare EuropeAid (a se vedea
  tabelul 2.1
  ).

| 2.17. | Sistemul de control intern al Comisiei caută să mențină un echilibru între costurile și beneficiile verificărilor și este astfel conceput, încât să ia în considerare caracterul multianual al cheltuielilor pentru ajutorul extern, ceea ce garantează că se efectuează controlul solicitărilor de plată ale beneficiarilor în momentele-cheie ale execuției proiectului, permițând astfel detectarea și remedierea erorilor legate de plățile în avans. |
| --- | --- |

2.17.

Sistemul de control intern al Comisiei caută să mențină un echilibru între costurile și beneficiile verificărilor și este astfel conceput, încât să ia în considerare caracterul multianual al cheltuielilor pentru ajutorul extern, ceea ce garantează că se efectuează controlul solicitărilor de plată ale beneficiarilor în momentele-cheie ale execuției proiectului, permițând astfel detectarea și remedierea erorilor legate de plățile în avans.

În 2006, au fost luate măsuri pentru a consolida în mod suplimentar sistemele de control, inclusiv distribuirea unui ghid practic îmbunătățit pentru procedurile contractuale, ghidul pentru devizele pentru programe, elaborarea unor orientări mai detaliate privind raportarea destinate delegațiilor și efectuarea unor controale ex post mai riguroase.

Indicatori de legalitate și regularitate

| 2.18. | Trei sferturi (24) din direcțiile generale prezintă indicatori de legalitate și regularitate în rapoartele lor anuale de activitate pe 2006. Curtea constată că nu toți acești indicatori corespund tipurilor generale (de indicatori de rezultat și/sau de impact) specificate în orientările elaborate de serviciile centrale ale Comisiei. Curtea consideră că, la nivelul direcțiilor generale, sunt necesare în continuare eforturi suplimentare de îmbunătățire a acestor indicatori pentru a putea măsura eficacitatea sistemelor de supraveghere și control, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (a se vedea punctele 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.18.

Trei sferturi (24) din direcțiile generale prezintă indicatori de legalitate și regularitate în rapoartele lor anuale de activitate pe 2006. Curtea constată că nu toți acești indicatori corespund tipurilor generale (de indicatori de rezultat și/sau de impact) specificate în orientările elaborate de serviciile centrale ale Comisiei. Curtea consideră că, la nivelul direcțiilor generale, sunt necesare în continuare eforturi suplimentare de îmbunătățire a acestor indicatori pentru a putea măsura eficacitatea sistemelor de supraveghere și control, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (a se vedea punctele 2.31–2.34).

| 2.18. | Deși directorii generali nu aveau încă obligația de a prezenta indicatori de legalitate și regularitate în rapoartele lor anuale de activitate pe anul 2006 în conformitate cu tipurile generale recomandate în instrucțiunile în vigoare [D(2006) 12058], raportul de sinteză 2006 anunță eforturi susținute pentru a dezvolta acești indicatori de legalitate și regularitate, asigurând în același timp o abordare coerentă pe grupuri de politici ale serviciilor. Începând cu rapoartele de activitate pe anul 2007, va fi obligatorie utilizarea indicatorilor. |
| --- | --- |

2.18.

Deși directorii generali nu aveau încă obligația de a prezenta indicatori de legalitate și regularitate în rapoartele lor anuale de activitate pe anul 2006 în conformitate cu tipurile generale recomandate în instrucțiunile în vigoare [D(2006) 12058], raportul de sinteză 2006 anunță eforturi susținute pentru a dezvolta acești indicatori de legalitate și regularitate, asigurând în același timp o abordare coerentă pe grupuri de politici ale serviciilor. Începând cu rapoartele de activitate pe anul 2007, va fi obligatorie utilizarea indicatorilor.

PLANURI DE ACȚIUNE

Evaluare generală

| 2.19. | La data de 7 martie 2007, Comisia a prezentat un raport (25) privind evoluția planului de acțiune (26) pentru un cadru integrat de control intern, ale cărui concluzii sunt în general pozitive. Comisia afirmă în acest raport că a înregistrat progrese concrete în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de acțiune, totodată subliniind că trebuie să fie abordate și provocările rămase. Deși au existat unele întârzieri, Comisia consideră că va putea încă să atingă obiectivul de a „pune bazele”, până la sfârșitul anului 2007, pentru gestionarea adecvată a riscului de erori și oferirea unei asigurări suplimentare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor. |
| --- | --- |

2.19.

La data de 7 martie 2007, Comisia a prezentat un raport (25) privind evoluția planului de acțiune (26) pentru un cadru integrat de control intern, ale cărui concluzii sunt în general pozitive. Comisia afirmă în acest raport că a înregistrat progrese concrete în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de acțiune, totodată subliniind că trebuie să fie abordate și provocările rămase. Deși au existat unele întârzieri, Comisia consideră că va putea încă să atingă obiectivul de a „pune bazele”, până la sfârșitul anului 2007, pentru gestionarea adecvată a riscului de erori și oferirea unei asigurări suplimentare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor.

2.20.

| 2.20. | În analiza detaliată care însoțește raportul său privind stadiul activității (a se vedea
  tabelul 2.2
  ), Comisia a estimat că, dintre cele 35 de subacțiuni, 10 au fost finalizate, 5 au fost aproape finalizate, 13 erau în curs de realizare, 4 nu au fost demarate încă, iar 3 au fost retrase. Aceasta a introdus, de asemenea, 6 subacțiuni noi care urmează să fie puse în aplicare până la sfârșitul anului 2007. |
| --- | --- |

În analiza detaliată care însoțește raportul său privind stadiul activității (a se vedea
  tabelul 2.2
  ), Comisia a estimat că, dintre cele 35 de subacțiuni, 10 au fost finalizate, 5 au fost aproape finalizate, 13 erau în curs de realizare, 4 nu au fost demarate încă, iar 3 au fost retrase. Aceasta a introdus, de asemenea, 6 subacțiuni noi care urmează să fie puse în aplicare până la sfârșitul anului 2007.

Tabelul 2.2 – Imagine de ansamblu asupra punerii în aplicare a planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern

| Referință | Domeniu / (sub)acțiuni/termen stabilit în planul de acțiune | Evaluarea de către Comisie a realizării | Evaluarea de către Curte a etapei de punere în aplicare la 31.12.2006 | Evaluarea preliminară de către Curte a impactului obținut la 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Simplificare și principii comune în materie de control |
| 1 | Să se aibă în vedere simplificarea normelor pentru perioada 2007–2013, în special în ceea ce privește eligibilitatea cheltuielilor din cadrul fondurilor structurale și al programelor de cercetare (31.12.2006). | Aproape finalizată | Punere în aplicare aproape încheiată | Sunt necesare acțiuni ulterioare (27) |
| 2 | Să se propună controlul intern ca principiu bugetar în Regulamentul financiar revizuit, pe baza rezultatelor consultărilor interinstituționale (1.6.2006). | Retrasă | Nepusă în aplicare | Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire) |
| 3a | Să se elaboreze modele de control intern care să definească succint diferitele componente de control estimate să se regăsească într-un mediu de control dat (31.5.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 3b | Să se demonstreze modul în care direcțiile generale vor obține o asigurare cu privire la structurile de control intern pentru gestiunea repartizată și politicile interne, ținând seama de modelele și strategiile de control elaborate la nivelul Comisiei (30.9.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 3c | Să se organizeze o evaluare colegială pentru a spori coerența și uniformitatea strategiilor de control pe grup (31.3.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 3d | Să se demonstreze modul în care direcțiile generale vor obține o asigurare cu privire la structurile de control intern în materie de acțiuni externe, cheltuieli administrative, ajutor de preaderare, FED și resurse proprii, ținând seama de modelele și strategiile de control elaborate la nivelul Comisiei (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 3e | Să se organizeze o evaluare colegială pentru a spori coerența și uniformitatea strategiilor de control pe grup (31.12.2007). | Nu a fost încă inițiată |
| 3N | Începând cu Raportul de sinteză pe 2006, Comisia va specifica în mod clar și va comunica autorității bugetare rezervele sale privind asigurarea globală, inclusiv, acolo unde este relevant, pe sector sau stat membru, precum și corecțiile financiare sau suspendările de plăți corespunzătoare (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| 4 | Să se demareze un dialog interinstituțional referitor la principiile de bază care trebuie luate în considerare în ceea ce privește riscurile tolerabile în operațiunile subiacente și definirea criteriilor comune pentru gestionarea riscurilor respective (31.3.2006). | Retrasă | Nepusă în aplicare | Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire) |
| Declarațiile de gestiune și asigurarea de audit |
| 5 | Să se încurajeze utilizarea declarațiilor de gestiune la nivel operațional în cadrul negocierilor privind legislația 2007–2013 pentru gestiunea centralizată indirectă, precum și înființarea de organisme de coordonare naționale capabile să ofere o imagine de ansamblu asupra asigurării ce poate fi obținută, de exemplu, printr-o sinteză a declarațiilor operaționale pe domeniu politic (30.6.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 6a | Să se elaboreze linii directoare cu scopul de a spori eficacitatea declarațiilor de gestiune în domeniul cercetării și al altor politici interne (30.9.2006). | Retrasă | Nepusă în aplicare | Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire) |
| 6b | Să se extindă liniile directoare cu scopul de a spori eficacitatea declarațiilor de gestiune în domeniul acțiunilor externe (31.12.2007). | Nu a fost încă inițiată |
| 7a | Să se stabilească criterii pentru auditurile de certificare în cercetare și politici interne, accentul fiind pus pe utilizarea de „proceduri convenite” (31.12.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 7b | Să se adopte criterii, în cazul în care acestea nu sunt deja stabilite, pentru audituri de certificare în materie de gestiune repartizată pentru 2007–2013, luând în considerare, de asemenea, utilizarea de „proceduri convenite” (31.3.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 7c | Să se extindă criteriile stabilite pentru auditurile de certificare la alte moduri de gestiune, acolo unde este cazul, accentul fiind pus pe utilizarea de „proceduri convenite” (31.12.2007). | Nu a fost încă inițiată |
| 8 | Să se analizeze o eventuală asigurare suplimentară din partea instituțiilor supreme de audit (ISA) referitor la practicile existente în ceea ce privește fondurile comunitare (31.12.2006). | Finalizată | A se vedea acțiunea 8N |
| 8N | Pe baza impulsului creat de această acțiune, Comisia va continua contactele cu ISA, pentru a decide modul în care poate fi utilizată activitatea acestora pentru a oferi o asigurare cu privire la execuția programelor sale în statele membre. De asemenea, aceasta va lansa un studiu de caz privind aspectele cheie cu care se confruntă ISA în verificarea cheltuielilor comunitare (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| Abordarea auditului unic: punerea în comun a rezultatelor și prioritatea acordată raportului costuri/beneficii |
| 9a.1 | Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora în domeniul politicilor interne, inclusiv în cercetare (31.12.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 9a.1N | Pentru a supraveghea etapele inițiale ale procesului de punere în comun a datelor în ABAC, Comisia va monitoriza, pentru cel de-al șaselea program-cadru, punerea în comun a datelor și prezentarea informațiilor de gestiune în scopul identificării factorilor cheie de succes pentru o mai bună integrare a punerii în comun a datelor în procesul de control global (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| 9a.2 | Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora în domeniul fondurilor structurale 2007–2013 (31.5.2007). | Aproape finalizată | În curs de punere în aplicare | — |
| 9a.3 | Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora cu privire la alte politici (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 9b | În ceea ce privește cheltuielile în gestiune directă, să se pună în aplicare un instrument conectat la ABAC care să permită, la nivelul întregii Comisii, schimbul de informații referitoare la misiunile de control și de audit cu privire la toate persoanele juridice (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 9c | Să se atribuie un contract pentru un cadru contractual la nivelul întregii Comisii în vederea furnizării de asistență direcțiilor generale cu privire la probleme metodologice, punerea în practică a controalelor și urmărirea performanței acestora (30.4.2007). | Aproape finalizată | Punere în aplicare aproape încheiată | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 10a.1 | Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: definirea unei metodologii comune (31.5.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 10a.2 | Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: lansarea unei inițiative prin care statele membre să fie invitate să furnizeze informații (30.9.2006). | Finalizată | În curs de punere în aplicare | — |
| 10a.3 | Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: furnizarea de informații de către statele membre (28.2.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 10a.4 | Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: analiza informațiilor primite (30.9.2007). | Nu a fost încă inițiată |
| 10b | Să se realizeze o primă estimare a costurilor angajate pentru controlul cheltuielilor în gestiune directă (30.6.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 10N | Pentru a analiza mai în profunzime raportul costuri/beneficii al controlului, Comisia va examina efectul conceperii programelor și al cerințelor de eligibilitate asupra costurilor de control, în scopul elaborării unei analize detaliate a riscului tolerabil pe o bază practică (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| 11 | Să se efectueze un exercițiu pilot pentru evaluarea avantajelor în contextul controlului politicilor interne (30.6.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 11N | Pentru a stabili dacă sistemele de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace, prin identificarea sumelor recuperate în 2005 și în 2006 și prin corelarea acestora cu erorile identificate în timpul controalelor, Comisia va elabora, în gestiune directă, o tipologie a erorilor și va identifica relația acestora cu recuperările, corecțiile financiare și ajustările plăților și, în ceea ce privește gestiunea repartizată, va examina fiabilitatea sistemelor naționale de monitorizare și de raportare (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| Carențe specifice sectoarelor |
| 12 | Să se întreprindă măsuri pentru eliminarea acestor carențe prin intermediul planurilor de gestiune anuale, progresele înregistrate fiind raportate în rapoartele anuale de activitate (15.6.2007). | Aproape finalizată | Punere în aplicare aproape încheiată | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 12N | Pentru a furniza în mod eficace o asigurare suplimentară, Comisia va efectua 300 de audituri pentru PC6 în 2007, comparativ cu 45 efectuate în 2006. În plus, după ce a elaborat o abordare sistematică față de analiza și eșantionarea populației beneficiare a PC6 în cadrul acțiunii 16b, Comisia va proceda la identificarea și corectarea erorilor la beneficiarii care primesc cea mai mare parte din buget. Acest lucru va oferi, de asemenea, până la sfârșitul anului 2007, o imagine reprezentativă a nivelului și a naturii neregularităților din bugetul pentru cercetare, în ansamblu (31.12.2007). | Măsură nouă introdusă la 7.3.2007 |
| 13.1 | Să se finalizeze, așa cum solicită Ecofin, analiza controalelor actuale legate de fondurile structurale la nivel sectorial și regional, precum și cea a valorii declarațiilor existente, ținând seama de rapoartele anuale ce trebuie întocmite până în luna iunie 2006, în temeiul articolului 13, precum și de rezultatele auditurilor Comisiei (31.3.2007). | Aproape finalizată | Punere în aplicare aproape încheiată | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 13.2 | Să se actualizeze, în contextul rapoartelor anuale de activitate, informațiile privind modul în care direcțiile generale obțin o asigurare din partea structurilor de control intern, în ceea ce privește fondurile structurale și agricultura pentru perioada 2007–2013 (31.12.2007). | Finalizată | În curs de punere în aplicare | — |
| 14a | Să se difuzeze cele mai bune practici privind controalele de prim nivel, astfel încât să se poată gestiona riscul de eroare ce afectează operațiunile subiacente, și să se recomande statelor membre să își intensifice comunicarea informațiilor către beneficiari, inclusiv a celor referitoare la controale și riscul anulării fondurilor (30.6.2006). | Finalizată | Pusă în aplicare | Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire) |
| 14b | Să se pună la dispoziția beneficiarilor și/sau a nivelurilor intermediare, în contextul fondurilor structurale și al gestiunii centralizate indirecte pentru 2007–2013, orientări în materie de control și responsabilități în lanțul de control (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 15 | Să se încheie, pentru fondurile structurale, „contracte de încredere” cu 8 state membre, în cazul în care sunt suficienți voluntari, care să constituie o bază solidă de pregătire pentru punerea în aplicare a noii legislații și de sporire a asigurării cu privire la cheltuieli în conformitate cu legislația existentă (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 16a | Să se stabilească, pe baza experienței dobândite, linii directoare cu privire la acreditarea, formarea profesională și monitorizarea auditorilor externi în domeniul cercetării și al altor politici interne (30.6.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 16b | Să se definească abordări comune în ceea ce privește utilizarea eșantionării bazate pe risc și a eșantionării reprezentative în cercetare, alte politici interne și acțiuni externe (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| 16c | Să se asigure coordonarea standardelor de audit, a informațiilor privind rata de eroare etc. pentru fondurile structurale (31.12.2007). | În curs | În curs de punere în aplicare | — |
| Sursa: Curtea de Conturi. |

Referință

Domeniu / (sub)acțiuni/termen stabilit în planul de acțiune

Evaluarea de către Comisie a realizării

Evaluarea de către Curte a etapei de punere în aplicare la 31.12.2006

Evaluarea preliminară de către Curte a impactului obținut la 31.12.2006

Simplificare și principii comune în materie de control

1

Să se aibă în vedere simplificarea normelor pentru perioada 2007–2013, în special în ceea ce privește eligibilitatea cheltuielilor din cadrul fondurilor structurale și al programelor de cercetare (31.12.2006).

Aproape finalizată

Punere în aplicare aproape încheiată

Sunt necesare acțiuni ulterioare (27)

2

Să se propună controlul intern ca principiu bugetar în Regulamentul financiar revizuit, pe baza rezultatelor consultărilor interinstituționale (1.6.2006).

Retrasă

Nepusă în aplicare

Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire)

3a

Să se elaboreze modele de control intern care să definească succint diferitele componente de control estimate să se regăsească într-un mediu de control dat (31.5.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

3b

Să se demonstreze modul în care direcțiile generale vor obține o asigurare cu privire la structurile de control intern pentru gestiunea repartizată și politicile interne, ținând seama de modelele și strategiile de control elaborate la nivelul Comisiei (30.9.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

3c

Să se organizeze o evaluare colegială pentru a spori coerența și uniformitatea strategiilor de control pe grup (31.3.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

3d

Să se demonstreze modul în care direcțiile generale vor obține o asigurare cu privire la structurile de control intern în materie de acțiuni externe, cheltuieli administrative, ajutor de preaderare, FED și resurse proprii, ținând seama de modelele și strategiile de control elaborate la nivelul Comisiei (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

3e

Să se organizeze o evaluare colegială pentru a spori coerența și uniformitatea strategiilor de control pe grup (31.12.2007).

Nu a fost încă inițiată

3N

Începând cu Raportul de sinteză pe 2006, Comisia va specifica în mod clar și va comunica autorității bugetare rezervele sale privind asigurarea globală, inclusiv, acolo unde este relevant, pe sector sau stat membru, precum și corecțiile financiare sau suspendările de plăți corespunzătoare (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

4

Să se demareze un dialog interinstituțional referitor la principiile de bază care trebuie luate în considerare în ceea ce privește riscurile tolerabile în operațiunile subiacente și definirea criteriilor comune pentru gestionarea riscurilor respective (31.3.2006).

Retrasă

Nepusă în aplicare

Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire)

Declarațiile de gestiune și asigurarea de audit

5

Să se încurajeze utilizarea declarațiilor de gestiune la nivel operațional în cadrul negocierilor privind legislația 2007–2013 pentru gestiunea centralizată indirectă, precum și înființarea de organisme de coordonare naționale capabile să ofere o imagine de ansamblu asupra asigurării ce poate fi obținută, de exemplu, printr-o sinteză a declarațiilor operaționale pe domeniu politic (30.6.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

6a

Să se elaboreze linii directoare cu scopul de a spori eficacitatea declarațiilor de gestiune în domeniul cercetării și al altor politici interne (30.9.2006).

Retrasă

Nepusă în aplicare

Obiectivul nu a fost îndeplinit pe deplin (este necesară o urmărire)

6b

Să se extindă liniile directoare cu scopul de a spori eficacitatea declarațiilor de gestiune în domeniul acțiunilor externe (31.12.2007).

Nu a fost încă inițiată

7a

Să se stabilească criterii pentru auditurile de certificare în cercetare și politici interne, accentul fiind pus pe utilizarea de „proceduri convenite” (31.12.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

7b

Să se adopte criterii, în cazul în care acestea nu sunt deja stabilite, pentru audituri de certificare în materie de gestiune repartizată pentru 2007–2013, luând în considerare, de asemenea, utilizarea de „proceduri convenite” (31.3.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

7c

Să se extindă criteriile stabilite pentru auditurile de certificare la alte moduri de gestiune, acolo unde este cazul, accentul fiind pus pe utilizarea de „proceduri convenite” (31.12.2007).

Nu a fost încă inițiată

8

Să se analizeze o eventuală asigurare suplimentară din partea instituțiilor supreme de audit (ISA) referitor la practicile existente în ceea ce privește fondurile comunitare (31.12.2006).

Finalizată

A se vedea acțiunea 8N

8N

Pe baza impulsului creat de această acțiune, Comisia va continua contactele cu ISA, pentru a decide modul în care poate fi utilizată activitatea acestora pentru a oferi o asigurare cu privire la execuția programelor sale în statele membre. De asemenea, aceasta va lansa un studiu de caz privind aspectele cheie cu care se confruntă ISA în verificarea cheltuielilor comunitare (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

Abordarea auditului unic: punerea în comun a rezultatelor și prioritatea acordată raportului costuri/beneficii

9a.1

Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora în domeniul politicilor interne, inclusiv în cercetare (31.12.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

9a.1N

Pentru a supraveghea etapele inițiale ale procesului de punere în comun a datelor în ABAC, Comisia va monitoriza, pentru cel de-al șaselea program-cadru, punerea în comun a datelor și prezentarea informațiilor de gestiune în scopul identificării factorilor cheie de succes pentru o mai bună integrare a punerii în comun a datelor în procesul de control global (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

9a.2

Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora în domeniul fondurilor structurale 2007–2013 (31.5.2007).

Aproape finalizată

În curs de punere în aplicare

—

9a.3

Să se evalueze acțiunile eventual necesare pentru a favoriza punerea în comun a rezultatelor de audit și de control și consemnarea urmăririi acestora cu privire la alte politici (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

9b

În ceea ce privește cheltuielile în gestiune directă, să se pună în aplicare un instrument conectat la ABAC care să permită, la nivelul întregii Comisii, schimbul de informații referitoare la misiunile de control și de audit cu privire la toate persoanele juridice (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

9c

Să se atribuie un contract pentru un cadru contractual la nivelul întregii Comisii în vederea furnizării de asistență direcțiilor generale cu privire la probleme metodologice, punerea în practică a controalelor și urmărirea performanței acestora (30.4.2007).

Aproape finalizată

Punere în aplicare aproape încheiată

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

10a.1

Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: definirea unei metodologii comune (31.5.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

10a.2

Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: lansarea unei inițiative prin care statele membre să fie invitate să furnizeze informații (30.9.2006).

Finalizată

În curs de punere în aplicare

—

10a.3

Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: furnizarea de informații de către statele membre (28.2.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

10a.4

Să se evalueze costurile de control în gestiune repartizată: analiza informațiilor primite (30.9.2007).

Nu a fost încă inițiată

10b

Să se realizeze o primă estimare a costurilor angajate pentru controlul cheltuielilor în gestiune directă (30.6.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

10N

Pentru a analiza mai în profunzime raportul costuri/beneficii al controlului, Comisia va examina efectul conceperii programelor și al cerințelor de eligibilitate asupra costurilor de control, în scopul elaborării unei analize detaliate a riscului tolerabil pe o bază practică (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

11

Să se efectueze un exercițiu pilot pentru evaluarea avantajelor în contextul controlului politicilor interne (30.6.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

11N

Pentru a stabili dacă sistemele de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace, prin identificarea sumelor recuperate în 2005 și în 2006 și prin corelarea acestora cu erorile identificate în timpul controalelor, Comisia va elabora, în gestiune directă, o tipologie a erorilor și va identifica relația acestora cu recuperările, corecțiile financiare și ajustările plăților și, în ceea ce privește gestiunea repartizată, va examina fiabilitatea sistemelor naționale de monitorizare și de raportare (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

Carențe specifice sectoarelor

12

Să se întreprindă măsuri pentru eliminarea acestor carențe prin intermediul planurilor de gestiune anuale, progresele înregistrate fiind raportate în rapoartele anuale de activitate (15.6.2007).

Aproape finalizată

Punere în aplicare aproape încheiată

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

12N

Pentru a furniza în mod eficace o asigurare suplimentară, Comisia va efectua 300 de audituri pentru PC6 în 2007, comparativ cu 45 efectuate în 2006. În plus, după ce a elaborat o abordare sistematică față de analiza și eșantionarea populației beneficiare a PC6 în cadrul acțiunii 16b, Comisia va proceda la identificarea și corectarea erorilor la beneficiarii care primesc cea mai mare parte din buget. Acest lucru va oferi, de asemenea, până la sfârșitul anului 2007, o imagine reprezentativă a nivelului și a naturii neregularităților din bugetul pentru cercetare, în ansamblu (31.12.2007).

Măsură nouă introdusă la 7.3.2007

13.1

Să se finalizeze, așa cum solicită Ecofin, analiza controalelor actuale legate de fondurile structurale la nivel sectorial și regional, precum și cea a valorii declarațiilor existente, ținând seama de rapoartele anuale ce trebuie întocmite până în luna iunie 2006, în temeiul articolului 13, precum și de rezultatele auditurilor Comisiei (31.3.2007).

Aproape finalizată

Punere în aplicare aproape încheiată

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

13.2

Să se actualizeze, în contextul rapoartelor anuale de activitate, informațiile privind modul în care direcțiile generale obțin o asigurare din partea structurilor de control intern, în ceea ce privește fondurile structurale și agricultura pentru perioada 2007–2013 (31.12.2007).

Finalizată

În curs de punere în aplicare

—

14a

Să se difuzeze cele mai bune practici privind controalele de prim nivel, astfel încât să se poată gestiona riscul de eroare ce afectează operațiunile subiacente, și să se recomande statelor membre să își intensifice comunicarea informațiilor către beneficiari, inclusiv a celor referitoare la controale și riscul anulării fondurilor (30.6.2006).

Finalizată

Pusă în aplicare

Impactul nu este încă vizibil (este necesară o urmărire)

14b

Să se pună la dispoziția beneficiarilor și/sau a nivelurilor intermediare, în contextul fondurilor structurale și al gestiunii centralizate indirecte pentru 2007–2013, orientări în materie de control și responsabilități în lanțul de control (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

15

Să se încheie, pentru fondurile structurale, „contracte de încredere” cu 8 state membre, în cazul în care sunt suficienți voluntari, care să constituie o bază solidă de pregătire pentru punerea în aplicare a noii legislații și de sporire a asigurării cu privire la cheltuieli în conformitate cu legislația existentă (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

16a

Să se stabilească, pe baza experienței dobândite, linii directoare cu privire la acreditarea, formarea profesională și monitorizarea auditorilor externi în domeniul cercetării și al altor politici interne (30.6.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

16b

Să se definească abordări comune în ceea ce privește utilizarea eșantionării bazate pe risc și a eșantionării reprezentative în cercetare, alte politici interne și acțiuni externe (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

16c

Să se asigure coordonarea standardelor de audit, a informațiilor privind rata de eroare etc. pentru fondurile structurale (31.12.2007).

În curs

În curs de punere în aplicare

—

Sursa: Curtea de Conturi.

| 2.21. | După cum este specificat în raportul său anual pe 2005 (28), Curtea va evalua rezultatele planului de acțiune atunci când va fi posibil să se evalueze impactul acestuia. Cu toate acestea, Curtea subliniază că există un anumit optimism ce caracterizează calendarul prevăzut de Comisie pentru planul său de acțiune (a se vedea punctul 2.19) și atrage atenția asupra faptului că este posibil ca majoritatea acțiunilor în cauză să aibă un impact real asupra funcționării sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei doar pe termen mediu sau lung. |
| --- | --- |

2.21.

După cum este specificat în raportul său anual pe 2005 (28), Curtea va evalua rezultatele planului de acțiune atunci când va fi posibil să se evalueze impactul acestuia. Cu toate acestea, Curtea subliniază că există un anumit optimism ce caracterizează calendarul prevăzut de Comisie pentru planul său de acțiune (a se vedea punctul 2.19) și atrage atenția asupra faptului că este posibil ca majoritatea acțiunilor în cauză să aibă un impact real asupra funcționării sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei doar pe termen mediu sau lung.

| 2.21. | Comisia însăși a indicat în raportul de activitate privind planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern (29) că noile subacțiuni vor fi finalizate în cadrul calendarului stabilit inițial pentru planul de acțiune (la sfârșitul lui 2007) și vor asigura, împreună cu acțiunile în curs, punerea în funcțiune a cadrului până la acea dată, astfel încât cadrul integrat de control intern să înceapă să aibă impactul planificat asupra asigurării. |
| --- | --- |

2.21.

Comisia însăși a indicat în raportul de activitate privind planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern (29) că noile subacțiuni vor fi finalizate în cadrul calendarului stabilit inițial pentru planul de acțiune (la sfârșitul lui 2007) și vor asigura, împreună cu acțiunile în curs, punerea în funcțiune a cadrului până la acea dată, astfel încât cadrul integrat de control intern să înceapă să aibă impactul planificat asupra asigurării.

| 2.22. | Tabelul 2.2
  oferă o imagine de ansamblu asupra evaluării preliminare realizate de Curte în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor cuprinse în planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern. La sfârșitul anului 2006, această analiză indică faptul că 4 acțiuni nu fuseseră încă demarate, 16 se aflau încă în curs (de realizare), 15 (30) au necesitat o urmărire (obiectivul nu fusese atins integral sau impactul nu era încă vizibil) și 6 reprezentau acțiuni nou introduse. Curtea consideră că o parte dintre aceste acțiuni continuă (sau sunt legate de) acțiuni anterioare stabilite în Raportul de sinteză pe 2005 și/sau în rapoarte precedente (a se vedea punctul 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22.

Tabelul 2.2
  oferă o imagine de ansamblu asupra evaluării preliminare realizate de Curte în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor cuprinse în planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern. La sfârșitul anului 2006, această analiză indică faptul că 4 acțiuni nu fuseseră încă demarate, 16 se aflau încă în curs (de realizare), 15 (30) au necesitat o urmărire (obiectivul nu fusese atins integral sau impactul nu era încă vizibil) și 6 reprezentau acțiuni nou introduse. Curtea consideră că o parte dintre aceste acțiuni continuă (sau sunt legate de) acțiuni anterioare stabilite în Raportul de sinteză pe 2005 și/sau în rapoarte precedente (a se vedea punctul 2.29) (31).

| 2.22. | Punerea în aplicare a planului de acțiune respectă în linii mari calendarul stabilit de către Comisie, care se întinde în anii 2006 și 2007. În primăvara 2008, Comisia va prezenta un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune. Impactul va fi analizat pe o perioadă mai lungă. Comisia va monitoriza acest impact privind asigurarea, iar raportul pe anul 2008 va face o primă evaluare a impactului diferitelor acțiuni și va trage concluzii pentru consolidarea viitoare a cadrului integrat de control intern [a se vedea COM(2007) 86]. |
| --- | --- |

2.22.

Punerea în aplicare a planului de acțiune respectă în linii mari calendarul stabilit de către Comisie, care se întinde în anii 2006 și 2007. În primăvara 2008, Comisia va prezenta un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune. Impactul va fi analizat pe o perioadă mai lungă. Comisia va monitoriza acest impact privind asigurarea, iar raportul pe anul 2008 va face o primă evaluare a impactului diferitelor acțiuni și va trage concluzii pentru consolidarea viitoare a cadrului integrat de control intern [a se vedea COM(2007) 86].

Corectarea erorilor

| 2.23. | Obiectivul principal al sistemelor de supraveghere și control este de a preveni sau de a detecta erorile din operațiunile legate de bugetul UE. La fel ca în exercițiile anterioare, auditul Curții a identificat elemente care atestă existența unor erori semnificative în domenii importante de cheltuieli ale UE și a constatat că majoritatea erorilor apar la nivelul beneficiarilor finali; de aceea, este esențial ca măsurile de corectare a erorilor ce afectează cheltuielile din bugetul UE să fie întreprinse, în esență, la acest nivel (32). |
| --- | --- |

2.23.

Obiectivul principal al sistemelor de supraveghere și control este de a preveni sau de a detecta erorile din operațiunile legate de bugetul UE. La fel ca în exercițiile anterioare, auditul Curții a identificat elemente care atestă existența unor erori semnificative în domenii importante de cheltuieli ale UE și a constatat că majoritatea erorilor apar la nivelul beneficiarilor finali; de aceea, este esențial ca măsurile de corectare a erorilor ce afectează cheltuielile din bugetul UE să fie întreprinse, în esență, la acest nivel (32).

| 2.23. | Acolo unde sistemele de supraveghere și control au fost evaluate ca fiind ineficace și unde punctele slabe identificate reprezintă un risc pentru bugetul CE, Comisia aplică mecanismele formulate pentru exercitarea rolului său de supraveghere pentru a recupera sumele respective de la statele membre responsabile. Astfel, statele membre sunt stimulate să asigure controale adecvate pentru a evita posibile corecții financiare. |
| --- | --- |

2.23.

Acolo unde sistemele de supraveghere și control au fost evaluate ca fiind ineficace și unde punctele slabe identificate reprezintă un risc pentru bugetul CE, Comisia aplică mecanismele formulate pentru exercitarea rolului său de supraveghere pentru a recupera sumele respective de la statele membre responsabile. Astfel, statele membre sunt stimulate să asigure controale adecvate pentru a evita posibile corecții financiare.

Erorile din Fondurile Structurale identificate de către Curte apar, de asemenea, la nivelul organismelor de punere în aplicare, nu al reclamanților individuali, de exemplu, la determinarea ratelor de cofinanțare. Corecțiile financiare forfetare asumate de către statele membre sunt, în aceste cazuri, un indiciu al gradului de eficacitate al sistemului de control al Comisiei în vederea garantării bugetului comunitar.

| 2.24. | Cu toate acestea, probele privind corecțiile efectuate sunt insuficiente. Informațiile referitoare la recuperările și corecțiile financiare prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2006 și în diverse secțiuni ale conturilor anuale consolidate finale pentru 2006 nu conțin explicații suficiente pentru a putea releva riscul de suprapunere a diferitelor elemente. Mai mult, acestea nu oferă posibilitatea de a face distincția între recuperările cheltuielilor ilegale/neconforme cu reglementările la nivelul beneficiarilor finali/destinatarilor și corecțiile impuse statelor membre pentru a sancționa deficiențele care afectează sistemele. |
| --- | --- |

2.24.

Cu toate acestea, probele privind corecțiile efectuate sunt insuficiente. Informațiile referitoare la recuperările și corecțiile financiare prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2006 și în diverse secțiuni ale conturilor anuale consolidate finale pentru 2006 nu conțin explicații suficiente pentru a putea releva riscul de suprapunere a diferitelor elemente. Mai mult, acestea nu oferă posibilitatea de a face distincția între recuperările cheltuielilor ilegale/neconforme cu reglementările la nivelul beneficiarilor finali/destinatarilor și corecțiile impuse statelor membre pentru a sancționa deficiențele care afectează sistemele.

| 2.24. | În timp ce informațiile privind recuperările și corecțiile financiare în sectorul agricol sunt, în general, adecvate, este nevoie ca acestea să fie îmbunătățite în alte sectoare. Acțiunea 11N din planul de acțiune vizează, inter alia, să determine „dacă sistemul de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace”, identificând sumele recuperate în 2005 și 2006, precum și coerența acestora cu erorile identificate în timpul controalelor, iar pentru gestiunea repartizată va examina fiabilitatea sistemelor naționale de monitorizare și raportare. |
| --- | --- |

2.24.

În timp ce informațiile privind recuperările și corecțiile financiare în sectorul agricol sunt, în general, adecvate, este nevoie ca acestea să fie îmbunătățite în alte sectoare. Acțiunea 11N din planul de acțiune vizează, inter alia, să determine „dacă sistemul de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace”, identificând sumele recuperate în 2005 și 2006, precum și coerența acestora cu erorile identificate în timpul controalelor, iar pentru gestiunea repartizată va examina fiabilitatea sistemelor naționale de monitorizare și raportare.

Comisia se va strădui să analizeze diferitele sisteme folosite pentru a recupera sume de bani în vederea furnizării de informații mai pertinente în legătură cu astfel de recuperări în conturile anuale.

| 2.25. | Mai mult, informațiile oferite sunt incomplete, deoarece nu prezintă amploarea totală a corecțiilor aplicate pentru cheltuielile comunitare și nici măsura în care sumele respective se referă la cheltuielile efectuate în 2006 (a se vedea punctele 5.61 și 5.62). Acesta este, în special, cazul domeniului acțiunilor structurale, chiar dacă există mecanisme specifice, atât la nivelul Comisiei, cât și al statelor membre, pentru a garanta returnarea subvențiilor ineligibile (de exemplu, făcând schimb între cheltuieli ineligibile și cheltuieli eligibile și prin compensarea recuperărilor cu cheltuieli sau prin reducerea declarațiilor viitoare de cheltuieli). |
| --- | --- |

2.25.

Mai mult, informațiile oferite sunt incomplete, deoarece nu prezintă amploarea totală a corecțiilor aplicate pentru cheltuielile comunitare și nici măsura în care sumele respective se referă la cheltuielile efectuate în 2006 (a se vedea punctele 5.61 și 5.62). Acesta este, în special, cazul domeniului acțiunilor structurale, chiar dacă există mecanisme specifice, atât la nivelul Comisiei, cât și al statelor membre, pentru a garanta returnarea subvențiilor ineligibile (de exemplu, făcând schimb între cheltuieli ineligibile și cheltuieli eligibile și prin compensarea recuperărilor cu cheltuieli sau prin reducerea declarațiilor viitoare de cheltuieli).

| 2.25. | Deciziile privind corecțiile financiare în agricultură, luate în anul 2006, sunt enumerate în raportul anual de activitate al Direcției Generale pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală, menționându-se pentru fiecare decizie totalul sumelor excluse din finanțarea comunitară. |
| --- | --- |

2.25.

Deciziile privind corecțiile financiare în agricultură, luate în anul 2006, sunt enumerate în raportul anual de activitate al Direcției Generale pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală, menționându-se pentru fiecare decizie totalul sumelor excluse din finanțarea comunitară.

Comisia admite că trebuie să furnizeze dovezi mai bine fundamentate privind corecțiile financiare și recuperările referitoare la acțiunile structurale și, în consecință, a luat măsuri pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor disponibile în interiorul Comisiei, precum și pentru a obține informații de la statele membre care, în pofida cerințelor de reglementare, nu le-au oferit în mod consecvent.

Informații disponibile în cadrul Comisiei privind corectarea erorilor

| 2.26. | Având în vedere necesitatea de a asigura disponibilitatea, exhaustivitatea și fiabilitatea informațiilor privind corectarea erorilor, Comisia a lansat, în 2006, mai multe inițiative. |
| --- | --- |

2.26.

Având în vedere necesitatea de a asigura disponibilitatea, exhaustivitatea și fiabilitatea informațiilor privind corectarea erorilor, Comisia a lansat, în 2006, mai multe inițiative.

2.27.

| 2.27. | În plus față de acțiunea întreprinsă în cadrul FEOGA – Garantare (a se vedea punctele 5.52 și 5.61), Comisia a modificat Regulamentul (CE) nr. 448/2001 în decembrie 2006 (33) și a emis o notă orientativă privind informațiile solicitate cu privire la corecțiile efectuate și sumele care urmează să fie recuperate de statele membre în domeniul acțiunilor structurale. |
| --- | --- |

În plus față de acțiunea întreprinsă în cadrul FEOGA – Garantare (a se vedea punctele 5.52 și 5.61), Comisia a modificat Regulamentul (CE) nr. 448/2001 în decembrie 2006 (33) și a emis o notă orientativă privind informațiile solicitate cu privire la corecțiile efectuate și sumele care urmează să fie recuperate de statele membre în domeniul acțiunilor structurale.

| 2.27. | În ianuarie 2007, Comisia s-a adresat în scris tuturor statelor membre, cerând informații pentru anul 2006 și, cumulat, pentru întreaga perioadă 2000–2006 privind recuperările și retragerile, precum și situația recuperărilor în curs la sfârșitul anului 2006. |
| --- | --- |

2.27.

În ianuarie 2007, Comisia s-a adresat în scris tuturor statelor membre, cerând informații pentru anul 2006 și, cumulat, pentru întreaga perioadă 2000–2006 privind recuperările și retragerile, precum și situația recuperărilor în curs la sfârșitul anului 2006.

| 2.28. | În martie 2007, a fost introdusă „o măsură nouă (11N)” în planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern (a se vedea punctul 2.20 și
  tabelul 2.2
  ). Pe această bază, Comisia intenționează să determine dacă sistemele de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace, prin identificarea sumelor recuperate în 2005 și în 2006 și prin corelarea acestora cu erorile identificate în timpul controalelor. În acest context, în cazul cheltuielilor în gestiune directă, Comisia va elabora o tipologie a erorilor și va căuta să identifice relația acestora cu recuperările, corecțiile financiare și ajustările plăților. În cazul cheltuielilor în gestiune repartizată, aceasta va examina fiabilitatea sistemelor de monitorizare naționale. |
| --- | --- |

2.28.

În martie 2007, a fost introdusă „o măsură nouă (11N)” în planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern (a se vedea punctul 2.20 și
  tabelul 2.2
  ). Pe această bază, Comisia intenționează să determine dacă sistemele de recuperare și de compensare funcționează în mod eficace, prin identificarea sumelor recuperate în 2005 și în 2006 și prin corelarea acestora cu erorile identificate în timpul controalelor. În acest context, în cazul cheltuielilor în gestiune directă, Comisia va elabora o tipologie a erorilor și va căuta să identifice relația acestora cu recuperările, corecțiile financiare și ajustările plăților. În cazul cheltuielilor în gestiune repartizată, aceasta va examina fiabilitatea sistemelor de monitorizare naționale.

2.29.

| 2.29. | Cu toate acestea, în realitate, acțiunea 11N continuă (sau este legată, într-un fel sau altul, de) planuri de acțiune orizontale anterioare ale Comisiei (34) (a se vedea punctul 2.22) pe care aceasta le-a considerat ca fiind finalizate. |
| --- | --- |

Cu toate acestea, în realitate, acțiunea 11N continuă (sau este legată, într-un fel sau altul, de) planuri de acțiune orizontale anterioare ale Comisiei (34) (a se vedea punctul 2.22) pe care aceasta le-a considerat ca fiind finalizate.

| 2.29. | Acțiunea 11N este mai cuprinzătoare decât precedentele acțiuni citate de către Curte, deoarece stabilește legătura cu constatările controalelor. |
| --- | --- |

2.29.

Acțiunea 11N este mai cuprinzătoare decât precedentele acțiuni citate de către Curte, deoarece stabilește legătura cu constatările controalelor.

| 2.30. | În mai multe rapoarte anuale anterioare (35), Curtea a atras atenția Comisiei asupra deficiențelor legate de obținerea de informații fiabile privind corectarea erorilor. Având în vedere complexitatea problemelor, nimic nu indică faptul că deficiențele existente au fost remediate sau că este posibil să fie remediate în termen scurt. |
| --- | --- |

2.30.

În mai multe rapoarte anuale anterioare (35), Curtea a atras atenția Comisiei asupra deficiențelor legate de obținerea de informații fiabile privind corectarea erorilor. Având în vedere complexitatea problemelor, nimic nu indică faptul că deficiențele existente au fost remediate sau că este posibil să fie remediate în termen scurt.

| 2.30. | Astfel cum se menționează la punctul 2.6, Comisia se va asigura că viitoarele rapoarte anuale de activitate vor include mai multe informații privind corecțiile care au fost avute în vedere, demarate sau impuse în cursul anului respectiv. Comisia acordă o atenție deosebită dezvoltării unor măsuri preventive, pe baza unei analize a motivelor care au dus la impunerea de corecții. Acestea pot fi măsuri generale, cum ar fi definirea cadrului legislativ, sau mai specifice, precum verificări financiare distincte. |
| --- | --- |

2.30.

Astfel cum se menționează la punctul 2.6, Comisia se va asigura că viitoarele rapoarte anuale de activitate vor include mai multe informații privind corecțiile care au fost avute în vedere, demarate sau impuse în cursul anului respectiv. Comisia acordă o atenție deosebită dezvoltării unor măsuri preventive, pe baza unei analize a motivelor care au dus la impunerea de corecții. Acestea pot fi măsuri generale, cum ar fi definirea cadrului legislativ, sau mai specifice, precum verificări financiare distincte.

STANDARDE DE CONTROL

| 2.31. | Curtea a analizat punerea în aplicare a standardelor de control intern (36) în cadrul mai multor (37) servicii ale Comisiei, cu scopul nu numai de a aprecia gradul de aplicare a cerințelor minime (de bază), ci și de a evalua eficacitatea sistemelor care asigură legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (38). |
| --- | --- |

2.31.

Curtea a analizat punerea în aplicare a standardelor de control intern (36) în cadrul mai multor (37) servicii ale Comisiei, cu scopul nu numai de a aprecia gradul de aplicare a cerințelor minime (de bază), ci și de a evalua eficacitatea sistemelor care asigură legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (38).

Conformitatea cu cerințele de bază

| 2.32. | Raportul ce prezintă o imagine de ansamblu asupra situației controlului intern din cadrul serviciilor Comisiei în 2006, întocmit de Direcția Generală pentru Buget, indică faptul că, pentru exercițiul financiar 2006, direcțiile generale au respectat, în medie, 95 % din cerințele de bază. Dat fiind faptul că aceste cerințe de bază au rămas esențial neschimbate (39), Curtea a constatat faptul că nivelul de conformitate cu standardele de control intern este stabil comparativ cu 2005.
  Tabelul 2.3
  prezintă evaluarea Curții în ceea ce privește punerea în aplicare a standardelor de control intern (în general, în concordanță cu analiza Comisiei). |
| --- | --- |

2.32.

Raportul ce prezintă o imagine de ansamblu asupra situației controlului intern din cadrul serviciilor Comisiei în 2006, întocmit de Direcția Generală pentru Buget, indică faptul că, pentru exercițiul financiar 2006, direcțiile generale au respectat, în medie, 95 % din cerințele de bază. Dat fiind faptul că aceste cerințe de bază au rămas esențial neschimbate (39), Curtea a constatat faptul că nivelul de conformitate cu standardele de control intern este stabil comparativ cu 2005.
  Tabelul 2.3
  prezintă evaluarea Curții în ceea ce privește punerea în aplicare a standardelor de control intern (în general, în concordanță cu analiza Comisiei).

| 2.32. | Chiar dacă media de 95 % pare a fi constantă și neschimbată în 2006, direcțiile generale au fost confruntate cu noi cerințe în domeniul ICS 11 (în special pregătirea planurilor de securitate informatică bazate pe o analiză de risc a sistemelor IT) și ICS 15 (două noi cerințe în domeniul planificării pentru continuitatea activităților). |
| --- | --- |

2.32.

Chiar dacă media de 95 % pare a fi constantă și neschimbată în 2006, direcțiile generale au fost confruntate cu noi cerințe în domeniul ICS 11 (în special pregătirea planurilor de securitate informatică bazate pe o analiză de risc a sistemelor IT) și ICS 15 (două noi cerințe în domeniul planificării pentru continuitatea activităților).

Tabelul 2.3 – Analiza Curții privind punerea în aplicare a standardelor de control intern (direct legată de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente) pentru principalele direcții generale (situația la 31 decembrie 2006)

| Direcții generale sau servicii | Execuția creditelor de plată în 2006
  (milioane de euro) | Conformitate |
| --- | --- | --- |
| Standardul nr. 11
  „Analiza și gestionarea riscurilor” | Standardul nr. 12
  „Informații adecvate de gestiune” | Standardul nr. 14
  „Raportarea neregularităților” | Standardul nr. 17
  „Supravegherea” | Standardul nr. 18
  „Înregistrarea excepțiilor” | Standardul nr. 20
  „Înregistrarea și corectarea deficiențelor de control intern” | Standardul nr. 21
  „Rapoartele de audit” | Standardul nr. 22
  „Structura de audit intern” |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Agricultură și dezvoltare rurală | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Buget | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Afaceri economice și financiare | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Extindere | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energie și transport | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și egalitate de șanse | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Relații externe | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Pescuit și afaceri maritime | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Ajutor umanitar | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Societate informațională și mass-media | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Luxemburg | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Oficiul pentru Publicații | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Politica regională | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Cercetare | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Evaluare:
  Conformitate
  A: Conformitate cu cerințele de bază.
  B: Conformitate parțială cu cerințele de bază.

  Sursa: Curtea de Conturi. |

Direcții generale sau servicii

Execuția creditelor de plată în 2006

(milioane de euro)

Conformitate

Standardul nr. 11

„Analiza și gestionarea riscurilor”

Standardul nr. 12

„Informații adecvate de gestiune”

Standardul nr. 14

„Raportarea neregularităților”

Standardul nr. 17

„Supravegherea”

Standardul nr. 18

„Înregistrarea excepțiilor”

Standardul nr. 20

„Înregistrarea și corectarea deficiențelor de control intern”

Standardul nr. 21

„Rapoartele de audit”

Standardul nr. 22

„Structura de audit intern”

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Agricultură și dezvoltare rurală

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Buget

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Afaceri economice și financiare

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Extindere

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energie și transport

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și egalitate de șanse

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Relații externe

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Pescuit și afaceri maritime

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Ajutor umanitar

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Societate informațională și mass-media

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Luxemburg

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Oficiul pentru Publicații

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Politica regională

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Cercetare

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Evaluare:

Conformitate

A: Conformitate cu cerințele de bază.

B: Conformitate parțială cu cerințele de bază.

Sursa: Curtea de Conturi.

Eficacitate

| 2.33. | În ciuda nivelului ridicat de conformitate cu cerințele de bază, sistemele de supraveghere și control de la nivelul Comisiei nu atenuează în mod suficient riscul de eroare, în special, în anumite domenii ale agriculturii, ale politicilor structurale, ale politicilor interne, ale acțiunilor externe și ale ajutorului de preaderare (a se vedea punctele 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 și
  tabelul 2.4
  ). Această analiză corespunde uneia dintre concluziile (40) Raportului anual privind exercițiul 2006 al Serviciului de audit intern al Comisiei (Internal Audit Service – IAS) (41). |
| --- | --- |

2.33.

În ciuda nivelului ridicat de conformitate cu cerințele de bază, sistemele de supraveghere și control de la nivelul Comisiei nu atenuează în mod suficient riscul de eroare, în special, în anumite domenii ale agriculturii, ale politicilor structurale, ale politicilor interne, ale acțiunilor externe și ale ajutorului de preaderare (a se vedea punctele 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 și
  tabelul 2.4
  ). Această analiză corespunde uneia dintre concluziile (40) Raportului anual privind exercițiul 2006 al Serviciului de audit intern al Comisiei (Internal Audit Service – IAS) (41).

| 2.33. | Aceasta situație este previzibilă, având în vedere că standardele de control intern se referă în principal la operațiuni în interiorul Comisiei, în timp ce majoritatea erorilor apar în cazul cheltuielilor gestionate de statele membre sau de organismele de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.33.

Aceasta situație este previzibilă, având în vedere că standardele de control intern se referă în principal la operațiuni în interiorul Comisiei, în timp ce majoritatea erorilor apar în cazul cheltuielilor gestionate de statele membre sau de organismele de punere în aplicare.

În ceea ce privește domeniul agriculturii, răspunsurile sunt prezentate la punctele 5.63, 5.64 și 5.77.

În ceea ce privește asistența de preaderare, a se vedea răspunsul la punctul 9.23.

Tabelul 2.4 – Evaluarea eficacității sistemelor de supraveghere și control (42)

Sursa: Curtea de Conturi.

| Domeniu politic | Evaluare globală |
| --- | --- |
| Resurse proprii
   (43) | |
| Agricultură |
| — | la nivelul Comisiei |

Domeniu politic

Evaluare globală

Resurse proprii
   (43)

Agricultură

—

la nivelul Comisiei

IACS – Integrated Administration and Control System (Sistem Integrat de Administrare și Control)

În afara cadrului IACS

| — | la nivelul statelor membre |
| --- | --- |

—

la nivelul statelor membre

IACS

În afara cadrului IACS

Politici structurale

| — | la nivelul Comisiei |
| --- | --- |

—

la nivelul Comisiei

| — | la nivelul statelor membre |
| --- | --- |

—

la nivelul statelor membre

Politici interne, inclusiv cercetare

Acțiuni externe

| — | Serviciile și Delegația Comisiei |
| --- | --- |

—

Serviciile și Delegația Comisiei

Ajutor de preaderare

| — | la nivelul Comisiei |
| --- | --- |

—

la nivelul Comisiei

Phare/Turcia și ISPA

SAPARD

| — | la nivel național |
| --- | --- |

—

la nivel național

Cheltuieli administrative
   (44)

Tabelul de mai sus sintetizează evaluarea globală a sistemelor de supraveghere și control, așa cum sunt acestea descrise în capitolele corespunzătoare. Acesta evidențiază elementele principale, dar nu poate prezenta toate detaliile pertinente, pentru care este necesar să se consulte textul raportului, ținând seama de metodologia pe care se bazează abordarea de audit a Curții (a se vedea punctele 1.38 și 1.39).

Legendă

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parțial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |

Satisfăcător

Parțial satisfăcător

Nesatisfăcător

| 2.34. | Controlul calității efectuat de Serviciul de audit intern al Comisiei (IAS) cu privire la structurile de audit intern (Internal Audit Capabilities – IAC) din cadrul direcțiilor generale a concluzionat că majoritatea acestor structuri (45) au respectat parțial sau integral standardele (profesionale), dar că trebuie continuate eforturile de îmbunătățire a activității de audit intern (46). Curtea ia notă de constatările incluse în această examinare și salută propunerile corespunzătoare de îmbunătățire, în special pe aceea care recomandă, pe de o parte, ca structurile de audit intern să furnizeze o evaluare globală a sistemelor de control intern din cadrul direcțiilor generale la sfârșitul perioadei de trei ani care se va încheia în 2009 și, pe de altă parte, ca aceeași cerință să se aplice pentru IAS la nivelul Comisiei (47). |
| --- | --- |

2.34.

Controlul calității efectuat de Serviciul de audit intern al Comisiei (IAS) cu privire la structurile de audit intern (Internal Audit Capabilities – IAC) din cadrul direcțiilor generale a concluzionat că majoritatea acestor structuri (45) au respectat parțial sau integral standardele (profesionale), dar că trebuie continuate eforturile de îmbunătățire a activității de audit intern (46). Curtea ia notă de constatările incluse în această examinare și salută propunerile corespunzătoare de îmbunătățire, în special pe aceea care recomandă, pe de o parte, ca structurile de audit intern să furnizeze o evaluare globală a sistemelor de control intern din cadrul direcțiilor generale la sfârșitul perioadei de trei ani care se va încheia în 2009 și, pe de altă parte, ca aceeași cerință să se aplice pentru IAS la nivelul Comisiei (47).

| 2.34. | Rolul structurilor de audit intern (Internal Audit Capability – IAC) nu este acela de a prezenta o opinie anuală asupra rapoartelor anuale de activitate ale directorilor generali, ci de a oferi consiliere privind procesul de elaborare al rapoartelor anuale de activitate; în conformitate cu natura și domeniul lor de activitate din timpul anului respectiv, structurile de audit intern ar trebui să-și exprime opinia privind gradul de control, ca o contribuție la pregătirea rapoartelor anuale de activitate [a se vedea SEC(2003) 0059]. |
| --- | --- |

2.34.

Rolul structurilor de audit intern (Internal Audit Capability – IAC) nu este acela de a prezenta o opinie anuală asupra rapoartelor anuale de activitate ale directorilor generali, ci de a oferi consiliere privind procesul de elaborare al rapoartelor anuale de activitate; în conformitate cu natura și domeniul lor de activitate din timpul anului respectiv, structurile de audit intern ar trebui să-și exprime opinia privind gradul de control, ca o contribuție la pregătirea rapoartelor anuale de activitate [a se vedea SEC(2003) 0059].

Comisia nu are în prezent intenția de a-și modifica structura de control în ceea ce privește rolul structurilor de audit intern.

Acest aspect ar putea fi reexaminat în viitor, când Comisia va dobândi mai multă experiență cu prezenta structură de control intern, luând în considerare, de asemenea, resursele necesare.

CONCLUZIE GENERALĂ ȘI RECOMANDĂRI

| 2.35. | Curtea a constatat că, în cursul exercițiului financiar 2006, au avut loc noi îmbunătățiri ale sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, în special în ceea ce privește procesul de elaborare a rapoartelor anuale de activitate și a declarațiilor (punctul 2.7), precum și evaluarea modului de funcționare a sistemelor de supraveghere și control și a impactului pe care îl au rezervele pertinente asupra asigurării furnizate în declarațiile directorilor generali (punctele 2.9 și 2.12). |
| --- | --- |

2.35.

Curtea a constatat că, în cursul exercițiului financiar 2006, au avut loc noi îmbunătățiri ale sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, în special în ceea ce privește procesul de elaborare a rapoartelor anuale de activitate și a declarațiilor (punctul 2.7), precum și evaluarea modului de funcționare a sistemelor de supraveghere și control și a impactului pe care îl au rezervele pertinente asupra asigurării furnizate în declarațiile directorilor generali (punctele 2.9 și 2.12).

2.36.

| 2.36. | Cu toate acestea, în cadrul auditurilor sale, Curtea a identificat deficiențe persistente în ceea ce privește evaluările furnizate în rapoartele anuale de activitate și în declarațiile unor directori generali (punctele 2.13–2.18), precum și în ceea ce privește funcționarea sistemelor de supraveghere și control (punctele 2.33 și 2.34). |
| --- | --- |

Cu toate acestea, în cadrul auditurilor sale, Curtea a identificat deficiențe persistente în ceea ce privește evaluările furnizate în rapoartele anuale de activitate și în declarațiile unor directori generali (punctele 2.13–2.18), precum și în ceea ce privește funcționarea sistemelor de supraveghere și control (punctele 2.33 și 2.34).

| 2.36. | În general, rapoartele anuale de activitate prezintă în mod clar evaluarea referitoare la eficacitatea sistemului de gestiune și control din statele membre și măsurile corectoare, în curs în vederea realizării îmbunătățirilor solicitate. Evaluările directorilor generali diferă de cele ale Curții, de exemplu, în ceea ce privește necesitatea rezervelor privind asigurarea exprimată, în mare parte datorită perspectivei multianuale a sistemelor de control instituite în fiecare domeniu politic. |
| --- | --- |

2.36.

În general, rapoartele anuale de activitate prezintă în mod clar evaluarea referitoare la eficacitatea sistemului de gestiune și control din statele membre și măsurile corectoare, în curs în vederea realizării îmbunătățirilor solicitate. Evaluările directorilor generali diferă de cele ale Curții, de exemplu, în ceea ce privește necesitatea rezervelor privind asigurarea exprimată, în mare parte datorită perspectivei multianuale a sistemelor de control instituite în fiecare domeniu politic.

| 2.37. | Curtea recomandă Comisiei să continue eforturile de consolidare a sistemelor de supraveghere și control din cadrul direcțiilor sale generale, concentrându-se pe următoarele aspecte: |
| --- | --- |

2.37.

Curtea recomandă Comisiei să continue eforturile de consolidare a sistemelor de supraveghere și control din cadrul direcțiilor sale generale, concentrându-se pe următoarele aspecte:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| (a) | să se asigure că rapoartele anuale de activitate și declarațiile prezintă o evaluare consecventă și riguroasă a sistemelor de supraveghere și control, inclusiv indicatori corespunzători de legalitate și regularitate, evaluare care să fie compatibilă cu rezervele (punctele 2.13–2.18); |
| --- | --- |

(a)

să se asigure că rapoartele anuale de activitate și declarațiile prezintă o evaluare consecventă și riguroasă a sistemelor de supraveghere și control, inclusiv indicatori corespunzători de legalitate și regularitate, evaluare care să fie compatibilă cu rezervele (punctele 2.13–2.18);

| (a) | Comisia s-a angajat în raportul de sinteză 2006 să monitorizeze punerea în aplicare a acțiunilor de remediere lansate de ordonatorii de credite delegați pentru a rezolva punctele slabe fundamentale privind controlul. |
| --- | --- |

(a)

Comisia s-a angajat în raportul de sinteză 2006 să monitorizeze punerea în aplicare a acțiunilor de remediere lansate de ordonatorii de credite delegați pentru a rezolva punctele slabe fundamentale privind controlul.

| (b) | să realizeze o urmărire corespunzătoare a măsurilor relevante din planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern, în scopul asigurării unui impact real asupra sistemelor de supraveghere și control, în special elaborarea de informații adecvate și fiabile privind corectarea erorilor la nivelul beneficiarilor finali (punctele 2.19–2.30); |
| --- | --- |

(b)

să realizeze o urmărire corespunzătoare a măsurilor relevante din planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern, în scopul asigurării unui impact real asupra sistemelor de supraveghere și control, în special elaborarea de informații adecvate și fiabile privind corectarea erorilor la nivelul beneficiarilor finali (punctele 2.19–2.30);

| (b) | În primăvara 2008, Comisia va prezenta un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune. Acest raport va realiza o primă analiză a impactului diferitelor acțiuni asupra asigurării și va formula concluzii pentru consolidarea viitoare a cadrului de control intern integrat. |
| --- | --- |

(b)

În primăvara 2008, Comisia va prezenta un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune. Acest raport va realiza o primă analiză a impactului diferitelor acțiuni asupra asigurării și va formula concluzii pentru consolidarea viitoare a cadrului de control intern integrat.

| (c) | să îmbunătățească eficacitatea sistemelor de supraveghere și control, astfel încât riscul de eroare să fie atenuat în mod suficient (punctele 2.33 și 2.34). |
| --- | --- |

(c)

să îmbunătățească eficacitatea sistemelor de supraveghere și control, astfel încât riscul de eroare să fie atenuat în mod suficient (punctele 2.33 și 2.34).

| (c) | Comisia este de acord cu recomandarea și vizează să garanteze că resursele alocate pentru control sunt utilizate în mod eficace din punct de vedere al costului, iar costul controlului este justificat din punct de vedere al ratei de eroare observate, al efectelor disuasive și al altor beneficii calitative.
  Comisia își va continua eforturile de îmbunătățire a sistemelor de supraveghere și control, acordând o atenție deosebită reducerii suplimentare a riscurilor de eroare în programele puse în aplicare de către statele membre în gestiune repartizată. Planul de acțiune al Comisiei privind cadrul integrat de control intern este menit să optimizeze cooperarea cu statele membre și eficacitatea cadrului de control general. Noile elemente introduse în cadrul normativ pentru perioada 2007–2013 vor spori, de asemenea, eficacitatea. |
| --- | --- |

(c)

Comisia este de acord cu recomandarea și vizează să garanteze că resursele alocate pentru control sunt utilizate în mod eficace din punct de vedere al costului, iar costul controlului este justificat din punct de vedere al ratei de eroare observate, al efectelor disuasive și al altor beneficii calitative.

Comisia își va continua eforturile de îmbunătățire a sistemelor de supraveghere și control, acordând o atenție deosebită reducerii suplimentare a riscurilor de eroare în programele puse în aplicare de către statele membre în gestiune repartizată. Planul de acțiune al Comisiei privind cadrul integrat de control intern este menit să optimizeze cooperarea cu statele membre și eficacitatea cadrului de control general. Noile elemente introduse în cadrul normativ pentru perioada 2007–2013 vor spori, de asemenea, eficacitatea.

---

(1)  COM(2007) 67 din 28.2.2007.

(2)  COM(2007) 274 din 30.5.2007.

(3)  A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 1.64.

(4)  În ceea ce privește acțiunile externe, erorile identificate se situau, în cea mai mare parte, la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor.

(5)  Notă din partea serviciilor centrale ale Comisiei (SEC GEN, DG BUDG și DG ADMIN) către directorii generali și șefii de servicii – Instrucțiuni pentru elaborarea rapoartelor anuale de activitate pentru exercițiul 2006, SEC(2006) 1789 din 19.12.2006.

(6)  Acesta este un proces organizat de grupuri de direcții generale, sub coordonarea serviciilor centrale, având ca scop îmbunătățirea uniformității și a coerenței între rezervele formulate în declarații.

(7)  În special, partea a doua „Sisteme de gestiune și de control intern” recomandă utilizarea unui „model de control intern” (Internal Control Template – ICT) pentru a descrie natura și caracteristicile proprii gestiunii, riscurilor și mediului de control. Elaborarea ICT este prevăzută la acțiunea 3 din planul de acțiune pentru un cadru integrat de control intern.

(8)  În cadrul obiectivului multianual nr. 4 din Raportul de sinteză pentru 2005 [COM(2006) 277 din 7.6.2006], grupurile de direcții generale trebuie să elaboreze în continuare modele comune specifice pentru indicatorii de legalitate și regularitate. Până la sfârșitul anului 2006, numai grupul „Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” finalizase prezentarea generală a obiectivelor și a indicatorilor.

(9)  Directorii generali trebuie să prezinte o sinteză a impactului combinat pe care îl au rezervele asupra declarațiilor, în ansamblu, și să ajungă la o concluzie clară dacă, în contextul rezervelor respective, se poate menține asigurarea care va fi furnizată în declarații.

(10)  În ceea ce privește criteriile de importanță semnificativă și/sau rezervele (definire și/sau impact), în contextul DAS, pot fi aduse în continuare îmbunătățiri în cadrul următoarelor DG: EAC, ECFIN, ENV, EPSO/EAS, ESTAT și FISH.

(11)  În ciuda faptului că direcțiile generale nu au armonizat utilizarea modelului de control intern (a se vedea punctul 2.7).

(12)  În cadrul analizei sale detaliate, Curtea a observat că rezervele pentru 2006 includ 6 rezerve noi și 14 rezerve reportate. Cu toate acestea, de exemplu, numărul de state membre/regiuni cuprinse în rezerva privind Fondul Social European (FSE) a crescut de la 1 la 8.

(13)  A se vedea Rapoartele anuale privind exercițiile financiare 2003 și 2004, punctul 1.67, și privind exercițiul financiar 2005, punctul 2.17.

(14)  Impactul acestor cele mai importante rezerve asupra declarației directorului general, în opinia Curții:

A: asigurare rezonabilă, cu sau fără rezerve semnificative, cu privire la faptul că sistemele de control intern asigură legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

B: asigurare rezonabilă, cu rezervă(e), cu privire la faptul că sistemele de control intern asigură legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (erori < 2 % sau deficiențe de sistem al căror impact financiar < 10 % din bugetul în cauză).

C: nicio asigurare (erori > 2 % sau deficiențe de sistem al căror impact financiar > 10 % din bugetul în cauză).

(15)  Probe furnizate în raportul anual de activitate pentru concluziile de audit ale Curții:

A: probe suficiente pentru concluziile Declarației de asigurare a Curții (clare și lipsite de ambiguitate).

B: probe suficiente pentru concluziile pentru concluziile Declarației de asigurare a Curții după corecții (cu inexactități neglijabile sau informații lipsă de importanță minoră).

C: probe insuficiente pentru concluziile Declarației de asigurare a Curții (cu inexactități semnificative sau informații lipsă de importanță majoră, de exemplu: neglijarea problemelor de gestiune repartizată, acoperirea exercițiului financiar precedent, lipsa cuantificării, informații inutilizabile).

(16)  Deși incluse în rapoartele anuale de activitate.

(17)  Pentru cheltuieli PAC, unde SIGC este aplicat în mod corespunzător.

(18)  Pentru cheltuieli PAC, care nu fac obiectul SIGC sau unde SIGC nu este aplicat în mod corespunzător.

Sursa: Curtea de Conturi.

(19)  Cu excepția SAPARD.

(20)  De exemplu, pentru FEOGA – Garantare: 1. structură administrativă obligatorie la nivelul statelor membre; 2. sisteme detaliate privind controalele și sancțiunile disuasive; 3. controale ex post; 4. proceduri de închidere a conturilor.

(21)  De exemplu, procedurile de închidere a conturilor (a se vedea punctele 5.56–5.64) și controalele ex post ale plăților (a se vedea punctele 5.48–5.53).

(22)  În ceea ce privește FEDR, analiza raportului anual de activitate al Direcției Generale pentru Politică Regională reflectă faptul că „opinia a fost emisă cu rezerve datorită deficiențelor semnificative ce afectează elementele cheie ale sistemului” pentru Republica Cehă, Grecia, Irlanda, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Slovacia și Spania. Mai mult, în cazul Sloveniei, opinia a fost emisă cu rezerve datorită unei limitări a sferei auditului. În ceea ce privește Fondul de coeziune, „opinia a fost emisă cu rezerve datorită deficiențelor semnificative care afectează elementele cheie ale sistemului” pentru Republica Cehă, Ungaria, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Portugalia, Slovacia și Spania. În plus, în ceea ce privește încheierea perioadei de programare 1994–1999, nu se oferă nicio informație exactă cu privire la nivelul neregularităților identificate și procedurile de corecție financiară lansate.

(23)  În ceea ce privește Fondul Social European (FSE), analiza raportului anual de activitate al Direcției Generale pentru Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse relevă faptul că, în opinia acestei direcții, sistemele naționale/regionale care acoperă 73,39 % din plățile pe 2006 au oferit o asigurarea rezonabilă, cu anumite limitări.

(24)  Singurele excepții sunt reprezentate de DG BEPA, BUDG, DIGIT, EPSO/EAS, ESTAT, MARKT, OIL, PMO și SG, care exclud toate serviciile principale însărcinate cu efectuarea cheltuielilor.

(25)  COM(2007) 86 din 7.3.2007.

(26)  COM(2006) 9 din 17.1.2006.

(27)  În ceea ce privește punerea în aplicare/interpretarea cadrului juridic, trebuie încă avut în vedere obiectivul de simplificare.

Sursa: Curtea de Conturi.

(28)  A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 2.3 și 2.24.

(29)  A se vedea COM(2006) 9 final din 17.1.2006.

(30)  11 dintre acestea sunt în totalitate finalizate sau sunt pe punctul de a fi încheiate.

(31)  În special, obiectivele multianuale prezentate în anexa 1 la Raportul de sinteză pe 2005 [COM(2006) 277 din 7.6.2006], care includ, de asemenea, acțiuni din rapoarte de sinteză precedente aflate încă în curs de realizare. De exemplu, următoarele obiective: nr. 1 – „realizarea unui sistem de control intern eficace și asumarea responsabilității în ceea ce privește conceptele și procesele de control intern la toate nivelurile, în cadrul fiecărei direcții generale și al fiecărui serviciu”, nr. 2 – „promovarea asumării răspunderii de către Comisie prin rapoarte anuale de activitate și rapoartele de sinteză aferente, care sunt fundamentate temeinic pe asigurări din partea persoanelor responsabile”, nr. 3 – „instituirea unei gestionări eficace și cuprinzătoare a riscurilor”, nr. 4 – „transformarea obiectivelor și a indicatorilor într-un instrument de politică și gestiune”, nr. 5 – „asigurarea unei puneri în aplicare adecvate a recomandărilor acceptate de audit intern”, nr. 8 – „garantarea unei urmăriri stricte a planurilor de acțiune corespunzătoare rezervelor formulate, în special în ceea ce privește progresele care trebuie să fie efectuate în 2006”, nr. 9 – „sporirea răspunderii prin instituirea unui cadru integrat și cuprinzător de control intern”, nr. 10 – „îmbunătățirea eficienței și sporirea răspunderii prin asigurarea unei proporționalități și a unui echilibru adecvat între controalele ex ante și ex post, precum și prin continuarea armonizării și un accent mai mare asupra controalelor ex post” și nr. 12 – „eficientizarea gestiunii financiare prin aplicarea de măsuri de simplificare”. A se vedea, de asemenea, Raportul anual privind exercițiul financiar 2002, punctul 1 104, și Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctul 1.76.

(32)  Prin urmare, recuperările precum corecțiile la cotă forfetară sau corecțiile forfetare suportate de statele membre pentru deficiențele ce afectează sistemele de supraveghere și control sau rambursările spontane de către beneficiarii finali /destinatari nu sunt direct relevante pentru indicarea eficacității sistemelor de supraveghere și control la nivelul beneficiarilor finali/destinatarilor.

(33)  Regulamentul (CE) nr. 1978/2006 (JO L 368, 23.12.2006, p. 89).

(34)

| (a) | Acțiunea 96 – „O gestiune mai eficace a recuperării fondurilor plătite în mod necuvenit” [COM(2000) 200 din 1.3.2000] din Cartea albă, |
| --- | --- |

(a)

Acțiunea 96 – „O gestiune mai eficace a recuperării fondurilor plătite în mod necuvenit” [COM(2000) 200 din 1.3.2000] din Cartea albă,

| (b) | Acțiunea nr. 5.3.2A – „Recuperarea sumelor datorate (...) trebuie să fie abordată în planul de gestiune anual (...) însoțit de indicatori de performanță corespunzători” și B – „Direcția Generală pentru Buget va conduce procesul de monitorizare a lichidării recuperărilor restante (...) care vor oferi, în scop de gestiune, statistici/indicatori periodice (periodici) și fiabile (fiabili) (...) și care ar permite o viziune de ansamblu la nivel de Comisie asupra performanței și a eficacității globale” din sinteza pe 2002 [COM(2003) 391 din 9.7.2003] și |
| --- | --- |

(b)

Acțiunea nr. 5.3.2A – „Recuperarea sumelor datorate (...) trebuie să fie abordată în planul de gestiune anual (...) însoțit de indicatori de performanță corespunzători” și B – „Direcția Generală pentru Buget va conduce procesul de monitorizare a lichidării recuperărilor restante (...) care vor oferi, în scop de gestiune, statistici/indicatori periodice (periodici) și fiabile (fiabili) (...) și care ar permite o viziune de ansamblu la nivel de Comisie asupra performanței și a eficacității globale” din sinteza pe 2002 [COM(2003) 391 din 9.7.2003] și

| (c) | urmate de obiectivele nr. 5 din sinteza pe 2004 [COM(2005) 256 din 15.6.2006] și nr. 4 din sinteza pe 2005 [COM(2006) 277 din 7.6.2006] – „Transformarea obiectivelor și a indicatorilor într-un instrument de politică și gestiune (...)”. |
| --- | --- |

(c)

urmate de obiectivele nr. 5 din sinteza pe 2004 [COM(2005) 256 din 15.6.2006] și nr. 4 din sinteza pe 2005 [COM(2006) 277 din 7.6.2006] – „Transformarea obiectivelor și a indicatorilor într-un instrument de politică și gestiune (...)”.

(35)  A se vedea, de exemplu, rezerva financiară formulată referitor la debitorii diverși din Declarația de asigurare a Curții privind exercițiile financiare 2004, 2003, 2002 și punctul 6.41 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

(36)  Standardele nr. 11 – „Analiza și gestionarea riscurilor”, nr. 12 – „Informații adecvate de gestiune”, nr. 14 – „Raportarea neregulilor”, nr. 17 – „Supravegherea”, nr. 18 – „Înregistrarea excepțiilor”, nr. 20 – „Înregistrarea și corectarea deficiențelor de control intern”, nr. 21 – „Rapoartele de audit” și nr. 22 – „Structura de audit intern”.

(37)  În cadrul DG AGRI, AIDCO, BUDG, ECFIN, ECHO, ELARG, EMPL, FISH, INFSO, PMO, OIB, OIL, OPOCE, REGIO, RELEX, RTD și TREN.

(38)  Impactul direct și imediat al standardelor de control intern variază, în funcție de modul de gestiune aplicat pentru execuția bugetului. De exemplu, în cazul agriculturii și al fondurilor structurale, unde gestiunea curentă este asigurată de către autoritățile naționale sau regionale, controalele interne ale Comisiei includ supravegherea sistemelor de gestiune și control din statele membre.

(39)  Numărul cerințelor de bază a crescut de la 75 la 79. Nouă dintre cerințele de bază selectate pentru 2006 au suferit modificări minore față de 2005.

(40)  În cadrul auditului său, IAS a constatat îmbunătățiri clare ale sistemelor de control intern în mai multe domenii. Cu toate acestea, există încă deficiențe majore, fiind necesare eforturi suplimentare. Controalele ex post și gestionarea contractelor, de exemplu, se numără printre domeniile care necesită îmbunătățiri.

(41)  COM(2007) 280 din 30.5.2007.

(42)  Se face distincție între Comisie și alte niveluri atunci când informațiile sunt relevante.

(43)  A se vedea limitările sferei auditului la punctele 4.3, 4.4 și 4.7.

(44)  Evaluarea este limitată la „funcționarea sistemelor de supraveghere și control” ale Comisiei.

Sursa: Curtea de Conturi.

(45)  Cerințele privind structura de audit intern sunt prevăzute de standardul de control intern nr. 22.

(46)  Un nivel mai înalt de profesionalism și de coordonare în procesul de planificare a misiunilor de audit.

(47)  A se vedea, de asemenea, Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctul 1.76.

CAPITOLUL 3

Gestiune bugetară

CUPRINS

| 3.1–3.2 | Introducere |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Observații |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | Bugetele rectificative au ca efect anularea creșterii creditelor pentru plăți |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Angajamentele bugetare restante continuă să crească |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | Utilizarea creditelor aferente Fondului de coeziune se situează sub estimări |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Aplicarea regulii n + 2 a avut ca rezultat un nivel scăzut de deblocări |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară s-a îmbunătățit, dar nivelul de informații oferite nu este omogen |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

3.16–3.21

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 3.1. | Prezentul capitol analizează aspecte legate de execuția bugetului general al Uniunii Europene în 2006, ultimul an din perspectiva financiară 2000–2006. În special, sunt abordate subiecte precum nivelul ridicat al execuției bugetare, bugetele rectificative, volumul în creștere al angajamentelor bugetare restante (neîntrebuințate) și efectul unui grad de utilizare a creditelor aferente Fondului de coeziune mai slab decât fusese preconizat. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

3.1.

Prezentul capitol analizează aspecte legate de execuția bugetului general al Uniunii Europene în 2006, ultimul an din perspectiva financiară 2000–2006. În special, sunt abordate subiecte precum nivelul ridicat al execuției bugetare, bugetele rectificative, volumul în creștere al angajamentelor bugetare restante (neîntrebuințate) și efectul unui grad de utilizare a creditelor aferente Fondului de coeziune mai slab decât fusese preconizat.

3.2.

| 3.2. | Pentru informații mai detaliate privind structura și funcționarea bugetului – în special semnificația conceptelor de plată și angajament și relația dintre acestea – a se vedea
  anexa I
  la prezentul raport anual. |
| --- | --- |

Pentru informații mai detaliate privind structura și funcționarea bugetului – în special semnificația conceptelor de plată și angajament și relația dintre acestea – a se vedea
  anexa I
  la prezentul raport anual.

OBSERVAȚII

Bugetele rectificative au ca efect anularea creșterii creditelor pentru plăți

| 3.3. | În 2006, totalul creditelor pentru angajamente (122,8 miliarde de euro) și plăți (111,2 miliarde de euro) a crescut cu 4,1 % și, respectiv, 1,6 % față de 2005. În ansamblu, creditele pentru angajamente și pentru plăți s-au menținut cu 0,7 miliarde de euro și, respectiv, 7,9 miliarde de euro sub plafoanele corespunzătoare din perspectiva financiară. |
| --- | --- |

3.3.

În 2006, totalul creditelor pentru angajamente (122,8 miliarde de euro) și plăți (111,2 miliarde de euro) a crescut cu 4,1 % și, respectiv, 1,6 % față de 2005. În ansamblu, creditele pentru angajamente și pentru plăți s-au menținut cu 0,7 miliarde de euro și, respectiv, 7,9 miliarde de euro sub plafoanele corespunzătoare din perspectiva financiară.

3.4.

| 3.4. | Cele șase bugete rectificative adoptate în cursul exercițiului au avut drept rezultat o descreștere globală cu 0,6 miliarde de euro a creditelor pentru angajamente și o descreștere cu 4,6 miliarde de euro a creditelor pentru plăți. Aceasta din urmă se datorează în special unui volum de plăți mai mic decât se preconizase în domeniile: agricultură (0,9 miliarde de euro) și operațiuni structurale (3,3 miliarde de euro). Reducerea creditelor pentru plăți în acest mod reflectă o bună gestiune bugetară, deoarece permite reducerea excedentului bugetar (1) cu aceeași sumă (permițând înapoierea resurselor proprii către statele membre). |
| --- | --- |

Cele șase bugete rectificative adoptate în cursul exercițiului au avut drept rezultat o descreștere globală cu 0,6 miliarde de euro a creditelor pentru angajamente și o descreștere cu 4,6 miliarde de euro a creditelor pentru plăți. Aceasta din urmă se datorează în special unui volum de plăți mai mic decât se preconizase în domeniile: agricultură (0,9 miliarde de euro) și operațiuni structurale (3,3 miliarde de euro). Reducerea creditelor pentru plăți în acest mod reflectă o bună gestiune bugetară, deoarece permite reducerea excedentului bugetar (1) cu aceeași sumă (permițând înapoierea resurselor proprii către statele membre).

| 3.4. | Comisia ia măsuri pentru a reduce la minimum utilizarea incompletă a creditelor printr-o gestiune activă a bugetului. Sistemul de alertă privind previziunile bugetare ajută la detectarea din timp a problemelor potențiale. Cheltuielile aferente evenimentelor imprevizibile sunt incluse în bugete rectificative, astfel cum recomandă Curtea de Conturi. Ca rezultat al acestei abordări, rata execuției plăților finale a crescut constant până la aproape 100 %. |
| --- | --- |

3.4.

Comisia ia măsuri pentru a reduce la minimum utilizarea incompletă a creditelor printr-o gestiune activă a bugetului. Sistemul de alertă privind previziunile bugetare ajută la detectarea din timp a problemelor potențiale. Cheltuielile aferente evenimentelor imprevizibile sunt incluse în bugete rectificative, astfel cum recomandă Curtea de Conturi. Ca rezultat al acestei abordări, rata execuției plăților finale a crescut constant până la aproape 100 %.

| 3.5. | Rezultatul bugetar pentru 2006 este prezentat în
  ilustrațiile grafice III și IV
  din
  anexa I
  , după cum urmează: |
| --- | --- |

3.5.

Rezultatul bugetar pentru 2006 este prezentat în
  ilustrațiile grafice III și IV
  din
  anexa I
  , după cum urmează:

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | ratele de utilizare, atât pentru angajamente, cât și pentru plăți – de 99 % și, respectiv, 96 % – au fost identice cu cele din 2005; |
| --- | --- |

—

ratele de utilizare, atât pentru angajamente, cât și pentru plăți – de 99 % și, respectiv, 96 % – au fost identice cu cele din 2005;

—

| — | pentru operațiunile structurale, reducerea cu 3,3 miliarde de euro a creditelor pentru plăți (care este mai mare decât creșterea bugetară din domeniul respectiv pentru exercițiul în cauză) a avut ca rezultat o rată de utilizare finală de 99 %. Aceasta ar fi fost de 90 % fără bugetul rectificativ. Această reducere a fost cauzată în principal de amânarea onorării cererilor de plată în Spania și a plăților în Regatul Unit, ca urmare a deficiențelor din sistemul de gestiune și control; |
| --- | --- |

pentru operațiunile structurale, reducerea cu 3,3 miliarde de euro a creditelor pentru plăți (care este mai mare decât creșterea bugetară din domeniul respectiv pentru exercițiul în cauză) a avut ca rezultat o rată de utilizare finală de 99 %. Aceasta ar fi fost de 90 % fără bugetul rectificativ. Această reducere a fost cauzată în principal de amânarea onorării cererilor de plată în Spania și a plăților în Regatul Unit, ca urmare a deficiențelor din sistemul de gestiune și control;

| — | Dacă nu ar fi existat această situație și un nivel al plăților în UE-10 mai scăzut decât se preconiza inițial, creditele de plată disponibile inițial ar fi fost utilizate în întregime, conform estimărilor Comisiei. |
| --- | --- |

—

Dacă nu ar fi existat această situație și un nivel al plăților în UE-10 mai scăzut decât se preconiza inițial, creditele de plată disponibile inițial ar fi fost utilizate în întregime, conform estimărilor Comisiei.

| — | creditele pentru plăți neutilizate, cu o valoare de 2,7 miliarde de euro, nu au fost anulate, ci reportate din 2006 în 2007, același nivel care a fost reportat din 2005 în 2006; |
| --- | --- |

—

creditele pentru plăți neutilizate, cu o valoare de 2,7 miliarde de euro, nu au fost anulate, ci reportate din 2006 în 2007, același nivel care a fost reportat din 2005 în 2006;

—

| — | excedentul bugetar al exercițiului a fost de 1,9 miliarde de euro, mai mic decât în 2005 (2,4 miliarde de euro). |
| --- | --- |

excedentul bugetar al exercițiului a fost de 1,9 miliarde de euro, mai mic decât în 2005 (2,4 miliarde de euro).

3.6.

| 3.6. | Informații detaliate privind execuția bugetului pentru 2006 se pot obține din documentul Comisiei intitulat „Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – exercițiul financiar 2006” (2) (a se vedea punctul 3.15). |
| --- | --- |

Informații detaliate privind execuția bugetului pentru 2006 se pot obține din documentul Comisiei intitulat „Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – exercițiul financiar 2006” (2) (a se vedea punctul 3.15).

Angajamentele bugetare restante continuă să crească

| 3.7. | Valoarea angajamentelor bugetare restante – angajamente neutilizate reportate în vederea utilizării în cursul exercițiilor următoare, în special în cadrul programelor multianuale – a crescut cu 12,6 miliarde de euro (10,6 %), ajungând la 131,6 miliarde de euro (a se vedea
  tabelul 3.1
  ). Creșterea respectivă este legată în proporție de aproximativ 90 % (și de 71 % din valoarea totală) de operațiunile structurale, din care 23 % (2,9 miliarde de euro) se referă la Fondul de coeziune (a se vedea punctul 3.12). |
| --- | --- |

3.7.

Valoarea angajamentelor bugetare restante – angajamente neutilizate reportate în vederea utilizării în cursul exercițiilor următoare, în special în cadrul programelor multianuale – a crescut cu 12,6 miliarde de euro (10,6 %), ajungând la 131,6 miliarde de euro (a se vedea
  tabelul 3.1
  ). Creșterea respectivă este legată în proporție de aproximativ 90 % (și de 71 % din valoarea totală) de operațiunile structurale, din care 23 % (2,9 miliarde de euro) se referă la Fondul de coeziune (a se vedea punctul 3.12).

| 3.7. | Conform observațiilor Curții de Conturi de la punctul 3.10, o acumulare a angajamentelor bugetare restante de-a lungul unei perspective financiare date este o consecință naturală a creditelor diferențiate, prin care creditele sunt angajate pentru o anumită perioadă, dar plățile pot continua și după încheierea perioadei respective. |
| --- | --- |

3.7.

Conform observațiilor Curții de Conturi de la punctul 3.10, o acumulare a angajamentelor bugetare restante de-a lungul unei perspective financiare date este o consecință naturală a creditelor diferențiate, prin care creditele sunt angajate pentru o anumită perioadă, dar plățile pot continua și după încheierea perioadei respective.

| 3.8. | Anul 2006 a fost ultimul an din perioada de programare 2000–2006: până la sfârșitul anului respectiv fuseseră efectuate toate angajamentele pentru perioada în cauză. Angajamentele bugetare restante la sfârșitul anului 2006 reprezintă, așadar, suma totală a plăților care trebuie efectuate în următorii câțiva ani (3). Acestea corespund unei proporții de 28 % din totalitatea sumelor aferente capitolelor corespunzătoare din perspectiva financiară pentru întreaga perioadă. |
| --- | --- |

3.8.

Anul 2006 a fost ultimul an din perioada de programare 2000–2006: până la sfârșitul anului respectiv fuseseră efectuate toate angajamentele pentru perioada în cauză. Angajamentele bugetare restante la sfârșitul anului 2006 reprezintă, așadar, suma totală a plăților care trebuie efectuate în următorii câțiva ani (3). Acestea corespund unei proporții de 28 % din totalitatea sumelor aferente capitolelor corespunzătoare din perspectiva financiară pentru întreaga perioadă.

Tabelul 3.1 – Evoluția soldului angajamentelor bugetare restante în 2006

| | Pe categorie | Total | Agricultură | Operațiuni structurale | Politici interne | Acțiuni externe | Cheltuieli administrative | Rezerve | Strategia de preaderare | Compensări | Rotunjire |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Credite nediferențiate | Credite diferențiate |
| Angajamente reportate |
| Sold reportat din exercițiul anterior | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Plăți | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Deblocări | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Anulări | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Angajamente efectuate în 2006 |
| Angajamente efectuate | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Plăți | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Anulări | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Rotunjire | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Angajamente restante la sfârșitul anului 2006 | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Sursa: conturile anuale pentru exercițiul 2006. |

Pe categorie

Total

Agricultură

Operațiuni structurale

Politici interne

Acțiuni externe

Cheltuieli administrative

Rezerve

Strategia de preaderare

Compensări

Rotunjire

Credite nediferențiate

Credite diferențiate

Angajamente reportate

Sold reportat din exercițiul anterior

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Plăți

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Deblocări

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Anulări

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Angajamente efectuate în 2006

Angajamente efectuate

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Plăți

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Anulări

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Rotunjire

–1

–1

1

1

–1

–2

Angajamente restante la sfârșitul anului 2006

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Sursa: conturile anuale pentru exercițiul 2006.

| 3.9. | La sfârșitul anului 2006, soldul angajamentelor bugetare restante era echivalent cu valoarea plăților pe 2,6 ani și cu valoarea angajamentelor pe 2,0 ani, la ratele de utilizare și de contractare a angajamentelor din anul 2006. Aceste cifre reflectă o creștere de 30 % și, respectiv, 38 % față de același moment din ciclul de programare anterior (și anume 1999, care a fost ultimul an din perioada 1994–1999), ceea ce indică un nivel relativ al angajamentelor bugetare restante mai ridicat. |
| --- | --- |

3.9.

La sfârșitul anului 2006, soldul angajamentelor bugetare restante era echivalent cu valoarea plăților pe 2,6 ani și cu valoarea angajamentelor pe 2,0 ani, la ratele de utilizare și de contractare a angajamentelor din anul 2006. Aceste cifre reflectă o creștere de 30 % și, respectiv, 38 % față de același moment din ciclul de programare anterior (și anume 1999, care a fost ultimul an din perioada 1994–1999), ceea ce indică un nivel relativ al angajamentelor bugetare restante mai ridicat.

| 3.10. | Angajamentele bugetare restante reprezintă o consecință naturală a creditelor diferențiate, întrucât programele de cheltuieli se întind pe mai mulți ani, iar angajamentele se contractează uneori cu câțiva ani înainte de efectuarea plăților care le corespund. În cazul utilizării incomplete a creditelor – astfel cum s-a întâmplat la un nivel considerabil între 1999 și 2003 (4) și după cum este actualmente cazul pentru cheltuielile aferente operațiunilor structurale în noile state membre (a se vedea punctul 3.12) – creditele pentru plăți care nu au fost utilizate se anulează, însă angajamentele contractate neutilizate se reportează pentru a anumită perioadă înainte de a fi dezangajate (a se vedea punctul 3.13). Începând cu 1994, angajamentele au depășit plățile, în medie cu 21 % (a se vedea
  graficul 3.1
  ). Efectul este o valoare mai mare decât se prevăzuse a angajamentelor restante, acestea acumulându-se tot mai mult în fiecare an. |
| --- | --- |

3.10.

Angajamentele bugetare restante reprezintă o consecință naturală a creditelor diferențiate, întrucât programele de cheltuieli se întind pe mai mulți ani, iar angajamentele se contractează uneori cu câțiva ani înainte de efectuarea plăților care le corespund. În cazul utilizării incomplete a creditelor – astfel cum s-a întâmplat la un nivel considerabil între 1999 și 2003 (4) și după cum este actualmente cazul pentru cheltuielile aferente operațiunilor structurale în noile state membre (a se vedea punctul 3.12) – creditele pentru plăți care nu au fost utilizate se anulează, însă angajamentele contractate neutilizate se reportează pentru a anumită perioadă înainte de a fi dezangajate (a se vedea punctul 3.13). Începând cu 1994, angajamentele au depășit plățile, în medie cu 21 % (a se vedea
  graficul 3.1
  ). Efectul este o valoare mai mare decât se prevăzuse a angajamentelor restante, acestea acumulându-se tot mai mult în fiecare an.

| 3.9-3.10. | Comisia utilizează, de asemenea, raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor, care este mai puțin influențată de plățile în avans și evenimentele punctuale. Raportul a fost de aproximativ 2 ani de angajamente (2,1 în 2006), ceea ce este normal, având în vedere regula n+2. |
| --- | --- |

3.9-3.10.

Comisia utilizează, de asemenea, raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor, care este mai puțin influențată de plățile în avans și evenimentele punctuale. Raportul a fost de aproximativ 2 ani de angajamente (2,1 în 2006), ceea ce este normal, având în vedere regula n+2.

În 1999 trecuseră patru ani de la extinderea Uniunii de la 12 la 15 state membre, iar în 2006 trecuseră doi ani de la aderarea a zece noi state membre. În al doilea rând, datorită trecerii la sistemul de angajamente și plăți (angajamente făcute automat în fiecare an în perioada 2000–2006, și nu în funcție de angajamente care depind de evoluția execuției, ca în perioada 1994–1999, plăți făcute sub formă de rambursări, și nu de plăți în avans), angajamentele bugetare restante au avut, de asemenea, tendința să crească, în comparație cu perioada anterioară. Acumularea angajamentelor de-a lungul unei perioade date este normală, în aceste condiții.

Image

| 3.11. | După cum s-a menționat la punctul 3.7, cea mai mare parte a angajamentelor bugetare restante o reprezintă operațiunile structurale – fondurile structurale și Fondul de coeziune. Pentru fondurile structurale, angajamentele restante pentru programele din perioada 2000–2006 s-au ridicat la 76,9 miliarde de euro, care reprezintă 2,6 ani de plăți la nivelul de utilizare al anului 2006 (a se vedea
  graficul 3.2
  ). Aceasta reprezintă o scădere proporțională față de cei 3,6 ani de plăți de la sfârșitul anului 2005. Beneficiarii fondurilor au la dispoziție până la sfârșitul anului 2008 pentru a efectua plățile (5). Cu toate acestea, experiența arată că utilizarea creditelor manifestă o tendință naturală de scădere către sfârșitul perioadei de plată. Aceasta constituie o indicație că utilizarea creditelor riscă să fie deblocată (cu alte cuvinte, anulată) în conformitate cu regula n + 2 (a se vedea punctul 3.13). Într-adevăr, utilizarea creditelor în 2006 a fost ușor mai redusă decât cea din 2005, în ciuda majorării bugetului (6). |
| --- | --- |

3.11.

După cum s-a menționat la punctul 3.7, cea mai mare parte a angajamentelor bugetare restante o reprezintă operațiunile structurale – fondurile structurale și Fondul de coeziune. Pentru fondurile structurale, angajamentele restante pentru programele din perioada 2000–2006 s-au ridicat la 76,9 miliarde de euro, care reprezintă 2,6 ani de plăți la nivelul de utilizare al anului 2006 (a se vedea
  graficul 3.2
  ). Aceasta reprezintă o scădere proporțională față de cei 3,6 ani de plăți de la sfârșitul anului 2005. Beneficiarii fondurilor au la dispoziție până la sfârșitul anului 2008 pentru a efectua plățile (5). Cu toate acestea, experiența arată că utilizarea creditelor manifestă o tendință naturală de scădere către sfârșitul perioadei de plată. Aceasta constituie o indicație că utilizarea creditelor riscă să fie deblocată (cu alte cuvinte, anulată) în conformitate cu regula n + 2 (a se vedea punctul 3.13). Într-adevăr, utilizarea creditelor în 2006 a fost ușor mai redusă decât cea din 2005, în ciuda majorării bugetului (6).

| 3.11. | Ușoara scădere a plăților în 2006 în comparație cu 2005 nu a avut legătură cu încheierea perioadei de programare. Dovezi disponibile ale tendințelor de execuție a programelor din perioada de programare 2000–2006 nu indică nicio scădere subiacentă semnificativă. |
| --- | --- |

3.11.

Ușoara scădere a plăților în 2006 în comparație cu 2005 nu a avut legătură cu încheierea perioadei de programare. Dovezi disponibile ale tendințelor de execuție a programelor din perioada de programare 2000–2006 nu indică nicio scădere subiacentă semnificativă.

Image

Utilizarea creditelor aferente Fondului de coeziune se situează sub estimări

| 3.12. | Rata de utilizare pentru Fondul de coeziune în noile state membre a fost mai scăzută decât se prevăzuse, fapt legat de dificultățile acestora de a absorbi cheltuielile. Un buget rectificativ a redus creditele pentru plăți cu 0,5 miliarde de euro, iar angajamentele bugetare restante au cunoscut o creștere de la 12,5 miliarde de euro în 2005 la 15,4 miliarde de euro la sfârșitul anului 2006 (a se vedea
  graficul 3.3
  ), echivalentă cu 5,1 ani de plăți la rata de utilizare din 2006. Prin urmare, cheltuielile corespunzătoare se pot probabil întinde mult în perioada 2007–2013, într-un moment în care statele membre vor avea de stabilit programe noi și vor trebui să absoarbă cheltuielile suplimentare conexe. |
| --- | --- |

3.12.

Rata de utilizare pentru Fondul de coeziune în noile state membre a fost mai scăzută decât se prevăzuse, fapt legat de dificultățile acestora de a absorbi cheltuielile. Un buget rectificativ a redus creditele pentru plăți cu 0,5 miliarde de euro, iar angajamentele bugetare restante au cunoscut o creștere de la 12,5 miliarde de euro în 2005 la 15,4 miliarde de euro la sfârșitul anului 2006 (a se vedea
  graficul 3.3
  ), echivalentă cu 5,1 ani de plăți la rata de utilizare din 2006. Prin urmare, cheltuielile corespunzătoare se pot probabil întinde mult în perioada 2007–2013, într-un moment în care statele membre vor avea de stabilit programe noi și vor trebui să absoarbă cheltuielile suplimentare conexe.

| 3.12. | Comisia trimite la observațiile sale de la punctul 3.9, referitoare la raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor. Pentru Fondul de coeziune, acest raport a fost de 3,9 la sfârșitul lui 2006. |
| --- | --- |

3.12.

Comisia trimite la observațiile sale de la punctul 3.9, referitoare la raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor. Pentru Fondul de coeziune, acest raport a fost de 3,9 la sfârșitul lui 2006.

Profilul ratei de utilizare a Fondului de coeziune în UE-10 s-a bazat pe deciziile Consiliului European de la Copenhaga, din 2002. Utilizarea Fondului de coeziune în UE-10 a fost influențată nu numai de dificultățile de absorbție la inițiere, ci și de timpul relativ lung de execuție a proiectelor de infrastructură. Cu toate acestea, se preconizează că nivelul de utilizare în acest domeniu în UE-10 va crește în următorii câțiva ani. Majoritatea proiectelor au ca termen-limită de execuție sfârșitul anului 2010, un număr mare de închideri de programe fiind așteptate în 2011 și 2012. În perioada 2007–2013, proiectele finanțate de Fondul de coeziune vor avea termene de execuție mai scurte, deoarece li se va aplica regula n + 2/n + 3 (a se vedea, de asemenea, observațiile Curții de la punctul 3.14).

Image

Aplicarea regulii n + 2 a avut ca rezultat un nivel scăzut de deblocări

| 3.13. | Angajamentele restante aferente fondurilor structurale (dar nu și Fondului de coeziune) se supun regulii n + 2, care prevede anularea angajamentelor în cazul în care nu s-au făcut plățile corespunzătoare până la sfârșitul celui de-al doilea an de după anul în care s-a contractat angajamentul respectiv. Statele membre sunt avertizate cu privire la riscul de anulare, ceea ce ar trebui să le ajute să își concentreze atenția asupra cazurilor în care utilizarea creditelor stagnează. Suma totală deblocată în conformitate cu regula n + 2 în 2006 a fost de 217 milioane de euro (286 de milioane de euro în 2005). Aceste deblocări sunt modeste în comparație cu media anuală a angajamentelor (aproximativ 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13.

Angajamentele restante aferente fondurilor structurale (dar nu și Fondului de coeziune) se supun regulii n + 2, care prevede anularea angajamentelor în cazul în care nu s-au făcut plățile corespunzătoare până la sfârșitul celui de-al doilea an de după anul în care s-a contractat angajamentul respectiv. Statele membre sunt avertizate cu privire la riscul de anulare, ceea ce ar trebui să le ajute să își concentreze atenția asupra cazurilor în care utilizarea creditelor stagnează. Suma totală deblocată în conformitate cu regula n + 2 în 2006 a fost de 217 milioane de euro (286 de milioane de euro în 2005). Aceste deblocări sunt modeste în comparație cu media anuală a angajamentelor (aproximativ 0,7 %).

| 3.13. | Obiectivul regulii n + 2 este acela de a accelera execuția. O rată de anulare scăzută indică faptul că regula funcționează conform intenției inițiale. |
| --- | --- |

3.13.

Obiectivul regulii n + 2 este acela de a accelera execuția. O rată de anulare scăzută indică faptul că regula funcționează conform intenției inițiale.

Regula s-a dovedit eficientă pentru îmbunătățirea gestiunii financiare a fondurilor și pentru diminuarea pierderilor (sume dezangajate), în comparație cu sistemul anterior, în care creditele erau dezangajate doar la închidere.

| 3.14. | Curtea menționează că noua perioadă de programare 2007–2013 a suferit o modificare, prin care anumitor state membre (7) li se va acorda un an în plus (n + 3) pentru a-și prezenta cererile de plată aferente angajamentelor corespunzătoare. În același timp, Fondul de coeziune se va supune regulii n + 2/n + 3. Cea dintâi modificare va avea ca rezultat potențial o creștere și mai mare a angajamentelor bugetare restante, însă este probabil ca acest efect să fie atenuat de efectul celei de-a doua modificări. |
| --- | --- |

3.14.

Curtea menționează că noua perioadă de programare 2007–2013 a suferit o modificare, prin care anumitor state membre (7) li se va acorda un an în plus (n + 3) pentru a-și prezenta cererile de plată aferente angajamentelor corespunzătoare. În același timp, Fondul de coeziune se va supune regulii n + 2/n + 3. Cea dintâi modificare va avea ca rezultat potențial o creștere și mai mare a angajamentelor bugetare restante, însă este probabil ca acest efect să fie atenuat de efectul celei de-a doua modificări.

Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară s-a îmbunătățit, dar nivelul de informații oferite nu este omogen

| 3.15. | Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară a oferit informații de o mai bună calitate cu privire la execuția detaliată a bugetului, angajamentele bugetare restante – inclusiv indicatori – și motivele pentru un grad de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat. Cu toate acestea, spre deosebire de raportul privind exercițiul 2005, nu se furnizează informații cu privire la execuția cumulativă a programelor comunitare multianuale mai importante și nu se face distincția între cheltuielile pentru statele UE-15 și cele pentru statele UE-10. Mai mult, raportul nu prezintă întotdeauna un nivel omogen al analizei. De exemplu, explicațiile furnizate pentru a justifica gradul de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat sunt mai detaliate pentru agricultură decât pentru alte domenii. Gradul de utilizare a creditelor pentru operațiunile structurale mai slab decât fusese preconizat, care a reprezentat cauza pentru bugetul rectificativ, nu este analizat în detaliu (8). |
| --- | --- |

3.15.

Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară a oferit informații de o mai bună calitate cu privire la execuția detaliată a bugetului, angajamentele bugetare restante – inclusiv indicatori – și motivele pentru un grad de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat. Cu toate acestea, spre deosebire de raportul privind exercițiul 2005, nu se furnizează informații cu privire la execuția cumulativă a programelor comunitare multianuale mai importante și nu se face distincția între cheltuielile pentru statele UE-15 și cele pentru statele UE-10. Mai mult, raportul nu prezintă întotdeauna un nivel omogen al analizei. De exemplu, explicațiile furnizate pentru a justifica gradul de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat sunt mai detaliate pentru agricultură decât pentru alte domenii. Gradul de utilizare a creditelor pentru operațiunile structurale mai slab decât fusese preconizat, care a reprezentat cauza pentru bugetul rectificativ, nu este analizat în detaliu (8).

| 3.15. | Comisia ia notă de observații. Termenul de raportare cerut de Regulamentul financiar (sfârșitul lui martie) face dificilă o analiză mai detaliată a cheltuielilor cu operațiunile structurale, de aceea aceste informații sunt prezentate într-un raport separat privind Fondurile structurale, publicat la sfârșitul lui mai. |
| --- | --- |

3.15.

Comisia ia notă de observații. Termenul de raportare cerut de Regulamentul financiar (sfârșitul lui martie) face dificilă o analiză mai detaliată a cheltuielilor cu operațiunile structurale, de aceea aceste informații sunt prezentate într-un raport separat privind Fondurile structurale, publicat la sfârșitul lui mai.

Acest raport conține un capitol care prezintă nivelul de execuție pentru fiecare rubrică din perspectiva financiară, precum și un capitol separat, „Analiza principalelor cazuri de utilizare incompletă a creditelor pe domeniu de politică”, care are scopul de a oferi o imagine cuprinzătoare asupra ajustărilor bugetare și a rezultatului execuției. Se citează de obicei motivele prezentate autorității bugetare.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 3.16. | Bugetul pentru 2006 a crescut față de cel pentru 2005, iar ratele de utilizare se mențin la un nivel ridicat. Cu toate acestea, creditele pentru plăți inițiale pentru operațiunile structurale s-au dovedit a fi considerabil mai mari decât era necesar, iar bugetul definitiv a trebuit redus cu 3,3 miliarde de euro, prin intermediul unui buget rectificativ, prin care s-a anulat efectiv majorarea acordată. |
| --- | --- |

3.16.

Bugetul pentru 2006 a crescut față de cel pentru 2005, iar ratele de utilizare se mențin la un nivel ridicat. Cu toate acestea, creditele pentru plăți inițiale pentru operațiunile structurale s-au dovedit a fi considerabil mai mari decât era necesar, iar bugetul definitiv a trebuit redus cu 3,3 miliarde de euro, prin intermediul unui buget rectificativ, prin care s-a anulat efectiv majorarea acordată.

| 3.16. | Bugetul definitiv a trebuit redus din cauza reducerii unor plăți către Spania și Regatul Unit, ca urmare a deficiențelor din sistemele de gestiune și control ale acestora, și a unei rate de utilizare în UE-10 mai slabe decât se preconizase. |
| --- | --- |

3.16.

Bugetul definitiv a trebuit redus din cauza reducerii unor plăți către Spania și Regatul Unit, ca urmare a deficiențelor din sistemele de gestiune și control ale acestora, și a unei rate de utilizare în UE-10 mai slabe decât se preconizase.

| 3.17. | Angajamentele bugetare restante pentru creditele diferențiate au sporit cu 10,7 %, atingând 130,5 miliarde de euro. Această valoare, care este echivalentă cu 2,6 ani de plăți, corespunde unei creșteri de 30 % față de același moment din perioada precedentă (1999). Trecerea de la regula n + 2 la regula n + 3 pentru anumite state membre, pentru noua perioadă de programare, riscă să producă o nouă creștere a nivelului angajamentelor bugetare restante, cu toate că este probabil ca acest efect să fie atenuat de aplicarea regulii n + 2/n + 3 pentru Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

3.17.

Angajamentele bugetare restante pentru creditele diferențiate au sporit cu 10,7 %, atingând 130,5 miliarde de euro. Această valoare, care este echivalentă cu 2,6 ani de plăți, corespunde unei creșteri de 30 % față de același moment din perioada precedentă (1999). Trecerea de la regula n + 2 la regula n + 3 pentru anumite state membre, pentru noua perioadă de programare, riscă să producă o nouă creștere a nivelului angajamentelor bugetare restante, cu toate că este probabil ca acest efect să fie atenuat de aplicarea regulii n + 2/n + 3 pentru Fondul de coeziune.

| 3.17. | Raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor este aproximativ 2, ceea ce este normal, având în vedere regula n + 2. |
| --- | --- |

3.17.

Raportul dintre angajamentele bugetare restante și media anuală a angajamentelor este aproximativ 2, ceea ce este normal, având în vedere regula n + 2.

Situația din 1999 nu este în aparență comparabilă cu cea din 2006, ținând seama de schimbarea cadrului de reglementare și de extinderea Uniunii (a se vedea punctul 3.9).

| 3.18. | După cum s-a evidențiat în 2005 (9), rata deja ridicată de utilizare pentru fondurile structurale (care reprezintă proporția cea mai mare din creditele diferențiate și din angajamentele restante) trebuie sporită în continuare în 2007 și 2008, astfel încât să se poată respecta termenul limită prevăzut pentru efectuarea plăților de către beneficiarii din statele membre (sfârșitul anului 2008), pentru programele din perioada 2000–2006. Acest obiectiv va fi dificil de realizat, deoarece cheltuielile tind să descrească către sfârșitul perioadei de programare. Comisia și statele membre ar trebui să ia măsuri împotriva riscului de a fi întârziată închiderea ulterioară a programelor actuale și a impactului acestei situații asupra demarării și aplicării programelor din perioada 2007–2013 – astfel cum s-a întâmplat cu începutul perioadei actuale de programare (10). |
| --- | --- |

3.18.

După cum s-a evidențiat în 2005 (9), rata deja ridicată de utilizare pentru fondurile structurale (care reprezintă proporția cea mai mare din creditele diferențiate și din angajamentele restante) trebuie sporită în continuare în 2007 și 2008, astfel încât să se poată respecta termenul limită prevăzut pentru efectuarea plăților de către beneficiarii din statele membre (sfârșitul anului 2008), pentru programele din perioada 2000–2006. Acest obiectiv va fi dificil de realizat, deoarece cheltuielile tind să descrească către sfârșitul perioadei de programare. Comisia și statele membre ar trebui să ia măsuri împotriva riscului de a fi întârziată închiderea ulterioară a programelor actuale și a impactului acestei situații asupra demarării și aplicării programelor din perioada 2007–2013 – astfel cum s-a întâmplat cu începutul perioadei actuale de programare (10).

| 3.18. | Termenul-limită pentru cheltuieli (sfârșitul lui 2008) trebuie distins de data-limită pentru prezentarea cererilor finale de plată de către statele membre (martie 2010). Plata soldurilor datorate se va efectua, pentru majoritatea programelor, în 2010/2011. Pentru a pregăti închiderea programelor, Comisia a publicat în 2006 orientări de închidere și organizează seminarii pe această temă pentru statele membre. Dacă nu se respectă termenul-limită pentru cheltuieli, fondurile necheltuite vor fi dezangajate de către Comisie la închidere. Dovezile disponibile privind tendințele de execuție a programelor din 2000–2006 nu indică nicio scădere subiacentă semnificativă. Comisia cooperează strâns cu statele membre pentru facilitarea unei demarări reușite a programelor din 2007–2013. |
| --- | --- |

3.18.

Termenul-limită pentru cheltuieli (sfârșitul lui 2008) trebuie distins de data-limită pentru prezentarea cererilor finale de plată de către statele membre (martie 2010). Plata soldurilor datorate se va efectua, pentru majoritatea programelor, în 2010/2011. Pentru a pregăti închiderea programelor, Comisia a publicat în 2006 orientări de închidere și organizează seminarii pe această temă pentru statele membre. Dacă nu se respectă termenul-limită pentru cheltuieli, fondurile necheltuite vor fi dezangajate de către Comisie la închidere. Dovezile disponibile privind tendințele de execuție a programelor din 2000–2006 nu indică nicio scădere subiacentă semnificativă. Comisia cooperează strâns cu statele membre pentru facilitarea unei demarări reușite a programelor din 2007–2013.

| 3.19. | Este necesară o atenție specială pentru Fondul de coeziune, unde rata insuficientă de utilizare a cauzat o creștere majoră a angajamentelor bugetare restante. Situația poate să fie exacerbată prin demararea noii perioade de programare. |
| --- | --- |

3.19.

Este necesară o atenție specială pentru Fondul de coeziune, unde rata insuficientă de utilizare a cauzat o creștere majoră a angajamentelor bugetare restante. Situația poate să fie exacerbată prin demararea noii perioade de programare.

| 3.19. | Comisia monitorizează cu atenție situația Fondului de coeziune. Rata de utilizare a Fondului de coeziune în UE-10, sub estimări, este cauzată, pe de o parte, de timpul relativ lung de execuție a proiectelor de infrastructură și, pe de altă parte, de dificultățile inițiale (a se vedea punctul 3.12). Aplicarea regulii n + 2/n + 3 în 2007–2013 va descuraja acumularea angajamentelor bugetare restante. |
| --- | --- |

3.19.

Comisia monitorizează cu atenție situația Fondului de coeziune. Rata de utilizare a Fondului de coeziune în UE-10, sub estimări, este cauzată, pe de o parte, de timpul relativ lung de execuție a proiectelor de infrastructură și, pe de altă parte, de dificultățile inițiale (a se vedea punctul 3.12). Aplicarea regulii n + 2/n + 3 în 2007–2013 va descuraja acumularea angajamentelor bugetare restante.

| 3.20. | După cum s-a recomandat deja anterior (11), atunci când propune credite pentru plăți viitoare, Comisia trebuie să acorde mai multă atenție capacităților de absorbție ale statelor membre și profilului cheltuielilor în cursul perioadei de programare. În acest context, Comisia ar trebui să țină seama, de asemenea, de riscurile pentru buna gestiune financiară. |
| --- | --- |

3.20.

După cum s-a recomandat deja anterior (11), atunci când propune credite pentru plăți viitoare, Comisia trebuie să acorde mai multă atenție capacităților de absorbție ale statelor membre și profilului cheltuielilor în cursul perioadei de programare. În acest context, Comisia ar trebui să țină seama, de asemenea, de riscurile pentru buna gestiune financiară.

| 3.20. | Planificarea bugetară a Comisiei, bazată pe principiul bunei gestiuni financiare, ține cont, în măsura posibilului, de capacitățile de absorbție ale statelor membre, acordând o atenție specială execuției bugetare din anul precedent, previziunilor și nivelului de execuție a programelor. Cheltuielile aferente evenimentelor imprevizibile sunt incluse în bugete rectificative. Rata execuției plăților finale a crescut constant până la aproape 100 %. |
| --- | --- |

3.20.

Planificarea bugetară a Comisiei, bazată pe principiul bunei gestiuni financiare, ține cont, în măsura posibilului, de capacitățile de absorbție ale statelor membre, acordând o atenție specială execuției bugetare din anul precedent, previziunilor și nivelului de execuție a programelor. Cheltuielile aferente evenimentelor imprevizibile sunt incluse în bugete rectificative. Rata execuției plăților finale a crescut constant până la aproape 100 %.

| 3.21. | Raportul privind gestiunea bugetară și financiară întocmit de DG Buget furnizează informații de o calitate mai bună, însă cu un nivel de detaliu neomogen. Curtea recomandă furnizarea unui nivel de analiză omogen privind gradul de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat pentru toate domeniile bugetare principale. |
| --- | --- |

3.21.

Raportul privind gestiunea bugetară și financiară întocmit de DG Buget furnizează informații de o calitate mai bună, însă cu un nivel de detaliu neomogen. Curtea recomandă furnizarea unui nivel de analiză omogen privind gradul de utilizare a creditelor mai slab decât fusese preconizat pentru toate domeniile bugetare principale.

| 3.21. | Comisia ia notă de aceste observații (a se vedea și răspunsul la punctul 3.15). |
| --- | --- |

3.21.

Comisia ia notă de aceste observații (a se vedea și răspunsul la punctul 3.15).

---

(1)  Excedentul bugetar reflectă gradul de neutilizare a bugetului. Nu reprezintă o rezervă și nu se poate acumula și utiliza în cursul exercițiilor următoare pentru finanțarea cheltuielilor. Veniturile neutilizate reprezentate de excedent se scad din resursele proprii care trebuie colectate pentru exercițiul următor.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  În același timp cu plățile legate de demararea perioadei 2007–2013.

(4)  A se vedea punctul 2.12 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2003.

(5)  Comisia poate efectua plăți către statele membre până la închiderea programelor operaționale, cererile de plată pentru acestea trebuind să fie prezentate Comisiei până în martie 2010. Cu toate acestea, aceste plăți trebuie să se bazeze pe plățile efectuate de către beneficiarii finali până la sfârșitul anului 2008.

(6)  În termeni mai generali, „Plățile restante din anii 2000–2006 totalizează 29,6 miliarde de euro”. Sursa: Analiza Comisiei cu privire la execuția bugetară a fondurilor structurale în 2006, mai 2007, pagina 15.

(7)  Regula n + 3 se aplică cheltuielilor pentru perioada 2007–2013 efectuate în perioada 2007–2010 pentru statele membre care au aderat în 2004 și 2007, precum și pentru Portugalia și Grecia [articolul 93 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului].

(8)  Cu toate acestea, informații suplimentare privind fondurile structurale se furnizează în raportul anual privind execuția bugetară a fondurilor structurale.

(9)  A se vedea punctele 3.10 și 3.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

(10)  Astfel cum precizează Comisia în COM(2002) 528 final, p. 4: „Constrângerile administrative și financiare corespunzătoare finalizării programelor din perioada 1994–1999 a contribuit în mare măsură la întârzierile de demarare a programelor pentru perioada 2000–2006.”

(11)  A se vedea punctul 3.21 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

CAPITOLUL 4

Venituri

CUPRINS

| 4.1–4.2 | Introducere |
| --- | --- |

4.1–4.2

| 4.3–4.32 | Evaluare specifică în cadrul declarației de asigurare |
| --- | --- |

4.3–4.32

| 4.3–4.8 | Sfera auditului |
| --- | --- |

4.3–4.8

| 4.3–4.5 | Resurse proprii tradiționale |
| --- | --- |

4.3–4.5

| 4.6–4.7 | Resurse proprii bazate pe TVA și VNB |
| --- | --- |

4.6–4.7

| 4.8 | Compensare bugetară temporară și facilitate de trezorerie pentru noile state membre |
| --- | --- |

4.8

| 4.9–4.15 | Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

4.9–4.15

| 4.9–4.13 | Resurse proprii tradiționale |
| --- | --- |

4.9–4.13

| 4.14 | Resurse proprii bazate pe TVA și VNB |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Compensare bugetară temporară și facilitate de trezorerie pentru noile state membre |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.27 | Sisteme de supraveghere și control |
| --- | --- |

4.16–4.27

| 4.16–4.18 | Resurse proprii tradiționale |
| --- | --- |

4.16–4.18

| 4.19–4.20 | Resurse proprii bazate pe TVA |
| --- | --- |

4.19–4.20

| 4.21–4.27 | Resurse proprii bazate pe VNB |
| --- | --- |

4.21–4.27

| 4.28–4.32 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

4.28–4.32

| 4.33 | Urmărirea observațiilor anterioare |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Rapoarte speciale publicate de la ultimul raport anual |
| --- | --- |

4.34

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 4.1. | Veniturile bugetului Uniunii Europene constau în resurse proprii și în alte venituri. Așa cum reiese din
  tabelul 4.1
  , din
  graficul 4.1
  și din
  graficul 4.2
  , resursele proprii reprezintă de departe principala sursă de finanțare a cheltuielilor bugetare (94,4 %). |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

4.1.

Veniturile bugetului Uniunii Europene constau în resurse proprii și în alte venituri. Așa cum reiese din
  tabelul 4.1
  , din
  graficul 4.1
  și din
  graficul 4.2
  , resursele proprii reprezintă de departe principala sursă de finanțare a cheltuielilor bugetare (94,4 %).

Tabelul 4.1 – Venituri pentru exercițiile financiare 2005 și 2006

| (milioane euro) |
| --- |
| Tip de venituri și linie bugetară corespunzătoare | Venituri efective în 2005 | Dezvoltarea bugetului pe 2006 | Venituri efective în 2006 | Modificare procentuală
  (2006 față de 2005) |
| Buget inițial | Buget definitiv |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d)-(a)]/(a) |
| 1 | Resurse proprii tradiționale (după scăderea a 25 % pentru costuri de colectare) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Taxe agricole (Capitolul 10) |

(milioane euro)

Tip de venituri și linie bugetară corespunzătoare

Venituri efective în 2005

Dezvoltarea bugetului pe 2006

Venituri efective în 2006

Modificare procentuală

(2006 față de 2005)

Buget inițial

Buget definitiv

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d)-(a)]/(a)

1

Resurse proprii tradiționale (după scăderea a 25 % pentru costuri de colectare)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Taxe agricole (Capitolul 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Cotizații pentru zahăr și izoglucoză (Capitolul 11) |
| --- | --- |

—

Cotizații pentru zahăr și izoglucoză (Capitolul 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Taxe vamale (Capitolul 12) |
| --- | --- |

—

Taxe vamale (Capitolul 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Resurse bazate pe TVA

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Resurse bazate pe TVA din exercițiul financiar curent (Capitolul 13) |
| --- | --- |

—

Resurse bazate pe TVA din exercițiul financiar curent (Capitolul 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Solduri din exercițiile anterioare (Capitolul 31) |
| --- | --- |

—

Solduri din exercițiile anterioare (Capitolul 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

Resurse bazate pe VNB

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Resurse bazate pe VNB din exercițiul financiar curent (Capitolul 14) |
| --- | --- |

—

Resurse bazate pe VNB din exercițiul financiar curent (Capitolul 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Solduri din exercițiile anterioare (Capitolul 32) |
| --- | --- |

—

Solduri din exercițiile anterioare (Capitolul 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Solduri și regularizări

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | Corecția Regatului Unit (Capitolul 15) |
| --- | --- |

—

Corecția Regatului Unit (Capitolul 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Calculul definitiv al corecției Regatului Unit (Capitolul 35) |
| --- | --- |

—

Calculul definitiv al corecției Regatului Unit (Capitolul 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Calculul intermediar al corecției Regatului Unit (Capitolul 36) |
| --- | --- |

—

Calculul intermediar al corecției Regatului Unit (Capitolul 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Alte venituri

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Excedent din exercițiul financiar anterior (Capitolul 30) |
| --- | --- |

—

Excedent din exercițiul financiar anterior (Capitolul 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Venituri diverse (Titlurile 4-9) |
| --- | --- |

—

Venituri diverse (Titlurile 4-9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Total general

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Sursa: Bugetele și bugetele rectificative pentru 2006; Conturile anuale ale Comunităților Europene, 2006.

Image

Image

| 4.2. | Resursele proprii se împart în trei categorii: resurse proprii tradiționale (2) (taxe vamale, taxe agricole și cotizații pentru zahăr) (14,0 %), resurse proprii calculate pe baza taxei pe valoarea adăugată (TVA) percepute de statele membre (15,8 %) și resurse proprii bazate pe venitul național brut al statelor membre (VNB) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

Resursele proprii se împart în trei categorii: resurse proprii tradiționale (2) (taxe vamale, taxe agricole și cotizații pentru zahăr) (14,0 %), resurse proprii calculate pe baza taxei pe valoarea adăugată (TVA) percepute de statele membre (15,8 %) și resurse proprii bazate pe venitul național brut al statelor membre (VNB) (3) (64,6 %).

EVALUARE SPECIFICĂ ÎN CADRUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Sfera auditului

Resurse proprii tradiționale

| 4.3. | Principalele riscuri la care este expusă colectarea resurselor proprii tradiționale sunt evaziunea fiscală a contribuabilului, fie prin declarații false, fie pur și simplu prin contrabandă, erorile de calcul sau incapacitatea de a stabili taxele din cauza unor erori sau deficiențe nedetectate în sistemele autorităților vamale, precum și înregistrările eronate sau omisiunile din contabilitatea statelor membre pentru taxele stabilite. Auditul efectuat de Curte cu privire la operațiunile subiacente conturilor nu poate acoperi importurile nedeclarate sau pe cele sustrase de la supravegherea vamală. |
| --- | --- |

4.3.

Principalele riscuri la care este expusă colectarea resurselor proprii tradiționale sunt evaziunea fiscală a contribuabilului, fie prin declarații false, fie pur și simplu prin contrabandă, erorile de calcul sau incapacitatea de a stabili taxele din cauza unor erori sau deficiențe nedetectate în sistemele autorităților vamale, precum și înregistrările eronate sau omisiunile din contabilitatea statelor membre pentru taxele stabilite. Auditul efectuat de Curte cu privire la operațiunile subiacente conturilor nu poate acoperi importurile nedeclarate sau pe cele sustrase de la supravegherea vamală.

4.4.

| 4.4. | Curtea a auditat un eșantion de operațiuni subiacente format din declarații ale statelor membre către Comisie și a efectuat o evaluare a sistemelor de supraveghere și control, atât din cadrul Comisiei, cât și din statele membre. |
| --- | --- |

Curtea a auditat un eșantion de operațiuni subiacente format din declarații ale statelor membre către Comisie și a efectuat o evaluare a sistemelor de supraveghere și control, atât din cadrul Comisiei, cât și din statele membre.

4.5.

| 4.5. | În cadrul acestui audit, Curtea a examinat organizarea supravegherii vamale și a sistemelor contabile naționale pentru resurse proprii tradiționale în șase state membre (4) și a evaluat rolul de supraveghere al comitetelor comune (CCRP (5), Comitetul Codului Vamal (6)). |
| --- | --- |

În cadrul acestui audit, Curtea a examinat organizarea supravegherii vamale și a sistemelor contabile naționale pentru resurse proprii tradiționale în șase state membre (4) și a evaluat rolul de supraveghere al comitetelor comune (CCRP (5), Comitetul Codului Vamal (6)).

Resurse proprii bazate pe TVA și VNB

| 4.6. | Principalele riscuri la care este expusă colectarea acestor două resurse se situează la nivelul compilării datelor utilizate pentru conturile naționale, al utilizării estimărilor în cazul în care nu există date statistice, precum și al complexității cadrului legislativ. |
| --- | --- |

4.6.

Principalele riscuri la care este expusă colectarea acestor două resurse se situează la nivelul compilării datelor utilizate pentru conturile naționale, al utilizării estimărilor în cazul în care nu există date statistice, precum și al complexității cadrului legislativ.

4.7.

| 4.7. | Resursele proprii bazate pe TVA și VNB reflectă statisticile macroeconomice ale căror date subiacente nu pot fi auditate în mod direct. Din acest motiv, auditul cu privire la TVA/VNB a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice întocmite de statele membre și prezentate Comisiei (sub formă de previziuni sau de cifre definitive) și a evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a datelor până când acestea au fost în cele din urmă incluse în conturile finale. Așadar, auditul a acoperit faza de stabilire a bugetului anual și execuția acestuia în ceea ce privește contribuțiile statelor membre. De asemenea, auditul a acoperit sistemele de supraveghere și control ale Comisiei, al căror obiectiv este de a oferi asigurarea că veniturile UE sunt corect stabilite și colectate, precum și rolul de supraveghere al comitetelor CCRP (7) și VNB (8). |
| --- | --- |

Resursele proprii bazate pe TVA și VNB reflectă statisticile macroeconomice ale căror date subiacente nu pot fi auditate în mod direct. Din acest motiv, auditul cu privire la TVA/VNB a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice întocmite de statele membre și prezentate Comisiei (sub formă de previziuni sau de cifre definitive) și a evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a datelor până când acestea au fost în cele din urmă incluse în conturile finale. Așadar, auditul a acoperit faza de stabilire a bugetului anual și execuția acestuia în ceea ce privește contribuțiile statelor membre. De asemenea, auditul a acoperit sistemele de supraveghere și control ale Comisiei, al căror obiectiv este de a oferi asigurarea că veniturile UE sunt corect stabilite și colectate, precum și rolul de supraveghere al comitetelor CCRP (7) și VNB (8).

Compensare bugetară temporară și facilitate de trezorerie pentru noile state membre

| 4.8. | În cadrul auditului său, Curtea a examinat, de asemenea, punerea în aplicare a acelor dispoziții al căror scop este să compenseze dezechilibrele bugetare (9) din noile state membre, în conformitate cu articolele 29 și 30 din Actul privind condițiile de aderare a statelor membre UE-10 (10). Aceste dispoziții constau într-o compensare bugetară temporară pentru Republica Cehă, Cipru, Malta și Slovenia, precum și într-o facilitate de trezorerie pentru toate cele 10 state aderente, care se ridicau la o valoare totală de 3 386 milioane de euro la nivelul prețurilor din 1999 și trebuiau plătite pe parcursul perioadei 2004-2006 cu titlul de cheltuieli din bugetul general al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

4.8.

În cadrul auditului său, Curtea a examinat, de asemenea, punerea în aplicare a acelor dispoziții al căror scop este să compenseze dezechilibrele bugetare (9) din noile state membre, în conformitate cu articolele 29 și 30 din Actul privind condițiile de aderare a statelor membre UE-10 (10). Aceste dispoziții constau într-o compensare bugetară temporară pentru Republica Cehă, Cipru, Malta și Slovenia, precum și într-o facilitate de trezorerie pentru toate cele 10 state aderente, care se ridicau la o valoare totală de 3 386 milioane de euro la nivelul prețurilor din 1999 și trebuiau plătite pe parcursul perioadei 2004-2006 cu titlul de cheltuieli din bugetul general al Comunităților Europene.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

Resurse proprii tradiționale

| 4.9. | Resursele proprii tradiționale sunt colectate de statele membre și sunt puse la dispoziția Comunităților prin înscrierea lor în contabilitatea ținută de trezoreria fiecărui stat membru („contabilitatea A”). În cazul în care taxele sau cotizațiile rămân neplătite și nu a fost prevăzută nicio garanție sau în cazul în care acestea sunt acoperite de garanții, dar fac obiectul unor contestații, statele membre pot suspenda punerea la dispoziție a acestor resurse, înregistrându-le într-o contabilitate separată („contabilitatea B” (11)). |
| --- | --- |

4.9.

Resursele proprii tradiționale sunt colectate de statele membre și sunt puse la dispoziția Comunităților prin înscrierea lor în contabilitatea ținută de trezoreria fiecărui stat membru („contabilitatea A”). În cazul în care taxele sau cotizațiile rămân neplătite și nu a fost prevăzută nicio garanție sau în cazul în care acestea sunt acoperite de garanții, dar fac obiectul unor contestații, statele membre pot suspenda punerea la dispoziție a acestor resurse, înregistrându-le într-o contabilitate separată („contabilitatea B” (11)).

4.10.

| 4.10. | Curtea a constatat că operațiunile subiacente auditate au fost efectuate, în general, în conformitate cu legile și reglementările în vigoare. Cu toate acestea, au fost constatate unele erori și deficiențe. |
| --- | --- |

Curtea a constatat că operațiunile subiacente auditate au fost efectuate, în general, în conformitate cu legile și reglementările în vigoare. Cu toate acestea, au fost constatate unele erori și deficiențe.

4.11.

| 4.11. | Ca și în anii anteriori, pe parcursul auditului Curții și al vizitelor de inspecție ale Comisiei au fost identificate probleme recurente care afectează ținerea contabilității B. În mai multe state membre (12) au fost constatate înregistrări tardive sau inexacte, omisiuni sau anulări eronate. În două dintre acestea (13), datorii vamale necontestate și acoperite de garanții fuseseră înscrise în mod sistematic în contabilitatea B, deși părțile acoperite de garanție ar fi trebuit puse la dispoziție. În plus, plata unui sold de 22,7 milioane de euro de către Germania face în continuare obiectul unei discuții cu Comisia (14). |
| --- | --- |

Ca și în anii anteriori, pe parcursul auditului Curții și al vizitelor de inspecție ale Comisiei au fost identificate probleme recurente care afectează ținerea contabilității B. În mai multe state membre (12) au fost constatate înregistrări tardive sau inexacte, omisiuni sau anulări eronate. În două dintre acestea (13), datorii vamale necontestate și acoperite de garanții fuseseră înscrise în mod sistematic în contabilitatea B, deși părțile acoperite de garanție ar fi trebuit puse la dispoziție. În plus, plata unui sold de 22,7 milioane de euro de către Germania face în continuare obiectul unei discuții cu Comisia (14).

| 4.11. | Comisia a luat măsuri pentru rezolvarea acestor chestiuni. Belgia este în curs de a modifica procedurile naționale pentru a exclude sumele garantate, ca urmare a hotărârii Curții Europene de Justiție într-o cauză privind încălcarea dreptului comunitar introdusă de Comisie (15); și Comisia urmărește tratamentul incorect al sumelor garantate în Regatul Unit, ca urmare a constatărilor rezultate din inspecțiile efectuate de Comisie. Germania a pus la dispoziția Comisiei informații în urma unei investigații recente care explică în mod satisfăcător corecțiile contabile pe care Germania le-a făcut în contabilitatea B. Comisia se așteaptă ca punctele rămase să fie lămurite în scurt timp. |
| --- | --- |

4.11.

Comisia a luat măsuri pentru rezolvarea acestor chestiuni. Belgia este în curs de a modifica procedurile naționale pentru a exclude sumele garantate, ca urmare a hotărârii Curții Europene de Justiție într-o cauză privind încălcarea dreptului comunitar introdusă de Comisie (15); și Comisia urmărește tratamentul incorect al sumelor garantate în Regatul Unit, ca urmare a constatărilor rezultate din inspecțiile efectuate de Comisie. Germania a pus la dispoziția Comisiei informații în urma unei investigații recente care explică în mod satisfăcător corecțiile contabile pe care Germania le-a făcut în contabilitatea B. Comisia se așteaptă ca punctele rămase să fie lămurite în scurt timp.

| 4.12. | De asemenea, statele membre trebuie să transmită anual Comisiei o estimare a valorii totale a taxelor a căror recuperare a devenit incertă (16). În patru dintre statele membre vizitate (17), nu există instrucțiuni scrise privind modalitățile de realizare a estimărilor, ceea ar putea afecta calitatea acestora, precum și coerența metodelor urmate de la an la an. |
| --- | --- |

4.12.

De asemenea, statele membre trebuie să transmită anual Comisiei o estimare a valorii totale a taxelor a căror recuperare a devenit incertă (16). În patru dintre statele membre vizitate (17), nu există instrucțiuni scrise privind modalitățile de realizare a estimărilor, ceea ar putea afecta calitatea acestora, precum și coerența metodelor urmate de la an la an.

| 4.12. | Comisia va transmite constatările Curții statelor membre în cauză. |
| --- | --- |

4.12.

Comisia va transmite constatările Curții statelor membre în cauză.

| 4.13. | În prezent, garanțiile constituite în vederea importurilor și a exporturilor de produse agricole, supuse sistemului de contingente tarifare și gestionate printr-o licență de import sau export și care apoi nu sunt restituite devin o resursă a statului membru în cauză. Curtea consideră că o astfel de garanție ar trebui (18) să facă parte din resursele proprii ale Comunităților și că sumele respective ar trebui puse la dispoziția Comisiei. Comisia este invitată să clarifice această problemă. Mai mult, Curtea a solicitat în mai multe rânduri, din decembrie 2006, să fie informată cu privire la sumele respective, însă Comisia nu a fost în măsură să furnizeze date fiabile (19). |
| --- | --- |

4.13.

În prezent, garanțiile constituite în vederea importurilor și a exporturilor de produse agricole, supuse sistemului de contingente tarifare și gestionate printr-o licență de import sau export și care apoi nu sunt restituite devin o resursă a statului membru în cauză. Curtea consideră că o astfel de garanție ar trebui (18) să facă parte din resursele proprii ale Comunităților și că sumele respective ar trebui puse la dispoziția Comisiei. Comisia este invitată să clarifice această problemă. Mai mult, Curtea a solicitat în mai multe rânduri, din decembrie 2006, să fie informată cu privire la sumele respective, însă Comisia nu a fost în măsură să furnizeze date fiabile (19).

| 4.13. | Comisia va pune în discuție constatările Curții în cadrul forurilor cuvenite, pentru a clarifica chestiunea. |
| --- | --- |

4.13.

Comisia va pune în discuție constatările Curții în cadrul forurilor cuvenite, pentru a clarifica chestiunea.

Pe baza unei cereri adresate statelor membre, suma parțială provizorie a garanțiilor reținute pentru licențe la import în cadrul contingentelor tarifare se ridică la 1,05 milioane euro pentru exercițiul bugetar 2005–2006. Această cifră face încă obiectul unei revizuiri de către statele membre. Curtea va fi informată odată ce o cifră actualizată va fi disponibilă.

Resurse proprii bazate pe TVA și VNB

| 4.14. | Auditul Curții a apreciat că metodele de calcul al contribuțiilor statelor membre și plata acestora au respectat legile și reglementările în vigoare. Cu toate acestea, Curtea atrage atenția asupra observațiilor formulate la punctele 4.24-4.26. |
| --- | --- |

4.14.

Auditul Curții a apreciat că metodele de calcul al contribuțiilor statelor membre și plata acestora au respectat legile și reglementările în vigoare. Cu toate acestea, Curtea atrage atenția asupra observațiilor formulate la punctele 4.24-4.26.

Compensare bugetară temporară și facilitate de trezorerie pentru noile state membre

| 4.15. | În ceea ce privește compensările menționate la punctul 4.8, auditul nu a detectat nicio eroare în calculul și plata sumelor în cauză. |
| --- | --- |

4.15.

În ceea ce privește compensările menționate la punctul 4.8, auditul nu a detectat nicio eroare în calculul și plata sumelor în cauză.

Sisteme de supraveghere și control

Resurse proprii tradiționale

| 4.16. | Curtea a examinat inspecțiile efectuate de Comisie (20) și a luat în considerare rezultatele acestora. Ca și în anii anteriori, Curtea a constatat că metodologia Comisiei a fost riguroasă, iar lucrările sale bine documentate. Inspecțiile au confirmat că sistemele de colectare a resurselor proprii au fost în general satisfăcătoare, dar au fost identificate anumite deficiențe în ceea ce privește regimul de tranzit și gestionarea contabilității B. |
| --- | --- |

4.16.

Curtea a examinat inspecțiile efectuate de Comisie (20) și a luat în considerare rezultatele acestora. Ca și în anii anteriori, Curtea a constatat că metodologia Comisiei a fost riguroasă, iar lucrările sale bine documentate. Inspecțiile au confirmat că sistemele de colectare a resurselor proprii au fost în general satisfăcătoare, dar au fost identificate anumite deficiențe în ceea ce privește regimul de tranzit și gestionarea contabilității B.

4.17.

| 4.17. | Auditurile la fața locului efectuate de Curte au confirmat buna funcționare globală, în cele șase state membre vizitate (21), a sistemelor de supraveghere și control vamal, precum și a sistemelor pentru contabilitatea resurselor proprii tradiționale. Cu toate acestea, au fost constatate câteva deficiențe. |
| --- | --- |

Auditurile la fața locului efectuate de Curte au confirmat buna funcționare globală, în cele șase state membre vizitate (21), a sistemelor de supraveghere și control vamal, precum și a sistemelor pentru contabilitatea resurselor proprii tradiționale. Cu toate acestea, au fost constatate câteva deficiențe.

4.18.

| 4.18. | În general, reglementările comunitare nu impun anumite metode și nu fixează nivelul controlului vamal care trebuie efectuat. Cu toate acestea, statele membre trebuie să pună în aplicare controale care să ofere o protecție adecvată a intereselor financiare ale Comunităților (22). Auditurile au evidențiat totuși anumite deficiențe în domeniul controalelor desfășurate de statele membre. De exemplu, într-un stat membru (23), frecvența cu care sistemul informatic declanșa controalele fizice asupra mărfurilor importate era foarte scăzută în comparație cu alte state membre (24), de ordinul 1 la 7 000 (0,014 %). Într-un alt stat membru (25), controalele ex post la operatorii economici care au aplicat proceduri simplificate (26) s-au efectuat la intervale mai mari de trei ani, deși termenul de prescripție pentru resursele proprii tradiționale sustrase de la plată este de trei ani. |
| --- | --- |

În general, reglementările comunitare nu impun anumite metode și nu fixează nivelul controlului vamal care trebuie efectuat. Cu toate acestea, statele membre trebuie să pună în aplicare controale care să ofere o protecție adecvată a intereselor financiare ale Comunităților (22). Auditurile au evidențiat totuși anumite deficiențe în domeniul controalelor desfășurate de statele membre. De exemplu, într-un stat membru (23), frecvența cu care sistemul informatic declanșa controalele fizice asupra mărfurilor importate era foarte scăzută în comparație cu alte state membre (24), de ordinul 1 la 7 000 (0,014 %). Într-un alt stat membru (25), controalele ex post la operatorii economici care au aplicat proceduri simplificate (26) s-au efectuat la intervale mai mari de trei ani, deși termenul de prescripție pentru resursele proprii tradiționale sustrase de la plată este de trei ani.

| 4.18. | Proporțiile între verificările înainte de vămuire și cele ulterioare bazate pe audit, în cadrul controalelor vamale, variază de la un stat membru la altul. De aceea, comparații cu privire la frecvența cu care se aplică componentele individuale ale acelui cadru nu oferă o imagine incompletă a situației. Cerința introducerii unui cadru comun de gestionare a riscului pentru controlul vamal (27), deși inițial orientată către extinderea securității și siguranței, se așteaptă să aibă un efect pozitiv în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Comunității. Comisia va transmite constatările Curții statelor membre în cauză. |
| --- | --- |

4.18.

Proporțiile între verificările înainte de vămuire și cele ulterioare bazate pe audit, în cadrul controalelor vamale, variază de la un stat membru la altul. De aceea, comparații cu privire la frecvența cu care se aplică componentele individuale ale acelui cadru nu oferă o imagine incompletă a situației. Cerința introducerii unui cadru comun de gestionare a riscului pentru controlul vamal (27), deși inițial orientată către extinderea securității și siguranței, se așteaptă să aibă un efect pozitiv în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Comunității. Comisia va transmite constatările Curții statelor membre în cauză.

Resurse proprii bazate pe TVA

| 4.19. | Comisia a menținut frecvența și calitatea satisfăcătoare a inspecțiilor sale la fața locului în 2006. |
| --- | --- |

4.19.

Comisia a menținut frecvența și calitatea satisfăcătoare a inspecțiilor sale la fața locului în 2006.

4.20.

| 4.20. | Rezervele reprezintă un instrument care permite Comisiei să aducă corecții elementelor îndoielnice care apar în declarațiile de TVA transmise de statele membre, după termenul regulamentar de patru ani. Numărul rezervelor rămâne semnificativ și unul dintre cazuri datează din 1989 (a se vedea
  tabelul 4.2
  ). La sfârșitul anului 2006, 82 % din toate rezervele active fuseseră constituite din 2002, având o vechime medie de 3,4 ani. Modificările aduse bazei de calcul a TVA pentru statele UE-25, în urma eforturilor depuse în 2006 cu privire la rezerve, au condus la o ajustare negativă a resurselor TVA globale de aproximativ 14 milioane de euro. |
| --- | --- |

Rezervele reprezintă un instrument care permite Comisiei să aducă corecții elementelor îndoielnice care apar în declarațiile de TVA transmise de statele membre, după termenul regulamentar de patru ani. Numărul rezervelor rămâne semnificativ și unul dintre cazuri datează din 1989 (a se vedea
  tabelul 4.2
  ). La sfârșitul anului 2006, 82 % din toate rezervele active fuseseră constituite din 2002, având o vechime medie de 3,4 ani. Modificările aduse bazei de calcul a TVA pentru statele UE-25, în urma eforturilor depuse în 2006 cu privire la rezerve, au condus la o ajustare negativă a resurselor TVA globale de aproximativ 14 milioane de euro.

| 4.20. | Comisia speră să ridice, în curând, cele mai vechi două rezerve, datând din 1989 și, respectiv, din 1993. Alte trei rezerve datează din 1995. Majoritatea rezervelor se ridică în urma misiunii de control, următoarele celei în care au fost emise. |
| --- | --- |

4.20.

Comisia speră să ridice, în curând, cele mai vechi două rezerve, datând din 1989 și, respectiv, din 1993. Alte trei rezerve datează din 1995. Majoritatea rezervelor se ridică în urma misiunii de control, următoarele celei în care au fost emise.

Tabelul 4.2 – Rezerve bazate pe TVA la 31 decembrie 2006

| State membre | Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2005 | Rezerve constituite în 2006 | Rezerve retrase în 2006 | Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2006 | Cel mai îndepărtat an căruia i se aplică rezervele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Danemarca | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Germania | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irlanda | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Grecia | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Spania | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Franța | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italia | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Țările de jos | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Austria | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugalia | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovacia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finlanda | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Suedia | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Regatul Unit | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Total | 111 | 37 | 29 | 119 | |

State membre

Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2005

Rezerve constituite în 2006

Rezerve retrase în 2006

Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2006

Cel mai îndepărtat an căruia i se aplică rezervele

Belgia

6

2

0

8

1989

Danemarca

1

1

1

1

1991

Germania

17

6

6

17

1999

Irlanda

10

4

2

12

1998

Grecia

13

4

1

16

1997

Spania

6

0

1

5

1999

Franța

7

0

4

3

1993

Italia

11

3

1

13

1995

Luxemburg

1

0

0

1

1997

Țările de jos

1

1

1

1

2002

Austria

8

0

0

8

1995

Portugalia

5

8

3

10

1996

Slovacia

0

3

0

3

2004

Finlanda

7

2

3

6

1995

Suedia

11

1

1

11

1998

Regatul Unit

7

2

5

4

1995

Total

111

37

29

119

Resurse proprii bazate pe VNB

| 4.21. | La începutul anului 2006, erau nesoluționate 63 de rezerve specifice privind VNB (28), legate de perioada 1995-2001. Pe parcursul anului, au fost retrase 20 de rezerve, rămânând un sold de 43 de rezerve nesoluționate la sfârșitul exercițiului (a se vedea
  tabelul 4.3
  ). În 2006 s-au emis rezerve generale pentru exercițiile 2002, 2003 și 2004 ale tuturor statelor membre UE-15, până la analiza inventarelor actualizate (29). Comisia intenționează să înlocuiască rezervele generale cu rezerve specifice în 2007 sau 2008, în funcție de progresul înregistrat în analiza inventarelor, care trebuie să înceapă în 2007. Modificările aduse la PNB/VNB al statelor membre UE-15 (cu excepția Greciei), în urma eforturilor depuse privind anumite rezerve specifice pentru perioada 1995-2001, au condus la o ajustare negativă a resurselor bazate pe VNB globale de aproximativ 500 de milioane de euro pentru perioada în ansamblu. Acest aspect a fost luat în considerare pentru plățile soldurilor TVA/VNB ale statelor membre în 2004, 2005 și 2006. |
| --- | --- |

4.21.

La începutul anului 2006, erau nesoluționate 63 de rezerve specifice privind VNB (28), legate de perioada 1995-2001. Pe parcursul anului, au fost retrase 20 de rezerve, rămânând un sold de 43 de rezerve nesoluționate la sfârșitul exercițiului (a se vedea
  tabelul 4.3
  ). În 2006 s-au emis rezerve generale pentru exercițiile 2002, 2003 și 2004 ale tuturor statelor membre UE-15, până la analiza inventarelor actualizate (29). Comisia intenționează să înlocuiască rezervele generale cu rezerve specifice în 2007 sau 2008, în funcție de progresul înregistrat în analiza inventarelor, care trebuie să înceapă în 2007. Modificările aduse la PNB/VNB al statelor membre UE-15 (cu excepția Greciei), în urma eforturilor depuse privind anumite rezerve specifice pentru perioada 1995-2001, au condus la o ajustare negativă a resurselor bazate pe VNB globale de aproximativ 500 de milioane de euro pentru perioada în ansamblu. Acest aspect a fost luat în considerare pentru plățile soldurilor TVA/VNB ale statelor membre în 2004, 2005 și 2006.

Tabelul 4.3 – Rezerve specifice bazate pe VNB la 31 decembrie 2006

| State membre | Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2005 | Rezerve constituite în 2006 | Rezerve retrase în 2006 | Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Danemarca | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Germania | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irlanda | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Grecia | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Spania | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Franța | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italia | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luxemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Țările de jos | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Austria | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugalia | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finlanda | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Suedia | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Regatul Unit | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Total | 63 | 0 | 20 | 43 |

State membre

Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2005

Rezerve constituite în 2006

Rezerve retrase în 2006

Numărul rezervelor nesoluționate la 31.12.2006

Belgia

3

0

3

0

Danemarca

5

0

2

3

Germania

3

0

3

0

Irlanda

4

0

0

4

Grecia

7

0

0

7

Spania

5

0

0

5

Franța

8

0

5

3

Italia

4

0

0

4

Luxemburg

8

0

0

8

Țările de jos

2

0

2

0

Austria

1

0

1

0

Portugalia

4

0

4

0

Finlanda

3

0

0

3

Suedia

0

0

0

0

Regatul Unit

6

0

0

6

Total

63

0

20

43

| 4.22. | Anual, înainte de 22 septembrie, statele membre trebuie să transmită Comisiei (Eurostat) cifrele pentru VNB agregat și elementele componente ale acestuia (chestionarul VNB) referitoare la anul precedent, precum și orice modificări aduse cifrelor pentru anii precedenți. Pe lângă aceste cifre, statele membre trebuie să transmită un raport privind calitatea datelor referitoare la VNB (raportul de calitate privind VNB). Acest raport cuprinde informațiile necesare care indică modalitatea de calculare a agregatului, descrie, în special, orice modificări semnificative aduse procedurilor și statisticilor de bază utilizate și explică reviziile efectuate asupra datelor referitoare la VNB furnizate anterior (30). |
| --- | --- |

4.22.

Anual, înainte de 22 septembrie, statele membre trebuie să transmită Comisiei (Eurostat) cifrele pentru VNB agregat și elementele componente ale acestuia (chestionarul VNB) referitoare la anul precedent, precum și orice modificări aduse cifrelor pentru anii precedenți. Pe lângă aceste cifre, statele membre trebuie să transmită un raport privind calitatea datelor referitoare la VNB (raportul de calitate privind VNB). Acest raport cuprinde informațiile necesare care indică modalitatea de calculare a agregatului, descrie, în special, orice modificări semnificative aduse procedurilor și statisticilor de bază utilizate și explică reviziile efectuate asupra datelor referitoare la VNB furnizate anterior (30).

4.23.

| 4.23. | Pe baza datelor primite privind VNB, Comitetul VNB (31) emite un aviz cu privire la pertinența utilizării datelor referitoare la VNB transmise de statele membre în scopul resurselor proprii (32). Datele referitoare la VNB furnizate de statele membre pot determina ajustări ale soldurilor VNB calculate pentru anii anteriori. |
| --- | --- |

Pe baza datelor primite privind VNB, Comitetul VNB (31) emite un aviz cu privire la pertinența utilizării datelor referitoare la VNB transmise de statele membre în scopul resurselor proprii (32). Datele referitoare la VNB furnizate de statele membre pot determina ajustări ale soldurilor VNB calculate pentru anii anteriori.

4.24.

| 4.24. | La 22 septembrie 2006, Grecia a transmis Comisiei chestionarul care acoperă exercițiile financiare 1995-2005. Datele revizuite referitoare la PNB/VNB (33) pentru Grecia prezentate în chestionar indicau creșteri cuprinse între 13 % și 26 %. Întrucât nu există nicio obligație juridică în acest sens, nici Comisia, nici Comitetul VNB nu au primit nicio notificare prealabilă privind aceste creșteri. |
| --- | --- |

La 22 septembrie 2006, Grecia a transmis Comisiei chestionarul care acoperă exercițiile financiare 1995-2005. Datele revizuite referitoare la PNB/VNB (33) pentru Grecia prezentate în chestionar indicau creșteri cuprinse între 13 % și 26 %. Întrucât nu există nicio obligație juridică în acest sens, nici Comisia, nici Comitetul VNB nu au primit nicio notificare prealabilă privind aceste creșteri.

4.25.

| 4.25. | Ca urmare a rezervelor specifice formulate de Comisie pentru anii 1995-2001, Grecia a adoptat anul 2000 drept noul an de referință pentru cifrele sale revizuite referitoare la VNB, anul de referință anterior fiind 1988. În conformitate cu practica curentă, institutele naționale de statistică efectuează revizuiri majore ale datelor referitoare la conturile naționale la intervale de aproximativ cinci ani pentru a ține seama de îmbunătățirile aduse datelor sursă și metodologiei; aceste revizuiri cuprind o actualizare a estimărilor de referință. |
| --- | --- |

Ca urmare a rezervelor specifice formulate de Comisie pentru anii 1995-2001, Grecia a adoptat anul 2000 drept noul an de referință pentru cifrele sale revizuite referitoare la VNB, anul de referință anterior fiind 1988. În conformitate cu practica curentă, institutele naționale de statistică efectuează revizuiri majore ale datelor referitoare la conturile naționale la intervale de aproximativ cinci ani pentru a ține seama de îmbunătățirile aduse datelor sursă și metodologiei; aceste revizuiri cuprind o actualizare a estimărilor de referință.

4.26.

| 4.26. | La ședința sa din 25 și 26 octombrie 2006, confruntat cu o astfel de revizuire majoră și cu insuficiența informațiilor privind cifrele revizuite prezentate în raportul de calitate pentru 2006 al Greciei, Comitetul VNB a considerat că ar trebui utilizate, în scopul resurselor proprii, datele referitoare la PNB/VNB al Greciei nerevizuite, până când Comisia a terminat de verificat noile date pe baza inventarului actualizat al VNB (34). Orice subestimare a VNB pentru un anumit stat membru – deși nu afectează resursele proprii bazate pe VNB globale – are drept consecință creșterea contribuțiilor celorlalte state membre până când problema este identificată și corectată. De asemenea, o subestimare ar putea avea drept efect și o plafonare nejustificată (35) a bazei de calcul a TVA, generând alte plăți care depășesc valoarea datorată din partea celorlalte state membre. Această situație nu va fi rectificată până când Comitetul VNB nu va adopta cifrele referitoare la VNB pentru Grecia. Comisia va trebui apoi să calculeze soldurile și ajustările soldurilor bazându-se pe aceste cifre. |
| --- | --- |

La ședința sa din 25 și 26 octombrie 2006, confruntat cu o astfel de revizuire majoră și cu insuficiența informațiilor privind cifrele revizuite prezentate în raportul de calitate pentru 2006 al Greciei, Comitetul VNB a considerat că ar trebui utilizate, în scopul resurselor proprii, datele referitoare la PNB/VNB al Greciei nerevizuite, până când Comisia a terminat de verificat noile date pe baza inventarului actualizat al VNB (34). Orice subestimare a VNB pentru un anumit stat membru – deși nu afectează resursele proprii bazate pe VNB globale – are drept consecință creșterea contribuțiilor celorlalte state membre până când problema este identificată și corectată. De asemenea, o subestimare ar putea avea drept efect și o plafonare nejustificată (35) a bazei de calcul a TVA, generând alte plăți care depășesc valoarea datorată din partea celorlalte state membre. Această situație nu va fi rectificată până când Comitetul VNB nu va adopta cifrele referitoare la VNB pentru Grecia. Comisia va trebui apoi să calculeze soldurile și ajustările soldurilor bazându-se pe aceste cifre.

4.27.

| 4.27. | Statele membre trebuiau să transmită Comisiei inventarele lor actualizate sau noi pentru VNB până la 31 decembrie 2006. După realizarea unei analize inițiale, Comisia ar fi trebuit să efectueze misiuni de control la fața locului începând cu anul 2007. La sfârșitul lunii iunie 2007, șase state membre (36) nu își transmiseseră încă inventarele complete, noi sau actualizate pentru VNB. |
| --- | --- |

Statele membre trebuiau să transmită Comisiei inventarele lor actualizate sau noi pentru VNB până la 31 decembrie 2006. După realizarea unei analize inițiale, Comisia ar fi trebuit să efectueze misiuni de control la fața locului începând cu anul 2007. La sfârșitul lunii iunie 2007, șase state membre (36) nu își transmiseseră încă inventarele complete, noi sau actualizate pentru VNB.

| 4.27. | Comisia le-a reamintit statelor membre în mod repetat, pe tot parcursul anului 2006, necesitatea de a respecta termenul-limită și a emis o nouă înștiințare, imediat după 31 decembrie 2006, precum și cu ocazia întâlnirilor cu directorii de conturi naționale, la 31 ianuarie, și cu Comitetul VNB, la 26 aprilie 2007. La această întâlnire a Comitetului VNB, delegații din statele membre care nu și-au trimis încă inventarele VNB au menționat că acestea urmează să fie trimise, cel târziu, până la sfârșitul lui iunie 2007. Se au în vedere acțiuni ulterioare ale Comisiei. |
| --- | --- |

4.27.

Comisia le-a reamintit statelor membre în mod repetat, pe tot parcursul anului 2006, necesitatea de a respecta termenul-limită și a emis o nouă înștiințare, imediat după 31 decembrie 2006, precum și cu ocazia întâlnirilor cu directorii de conturi naționale, la 31 ianuarie, și cu Comitetul VNB, la 26 aprilie 2007. La această întâlnire a Comitetului VNB, delegații din statele membre care nu și-au trimis încă inventarele VNB au menționat că acestea urmează să fie trimise, cel târziu, până la sfârșitul lui iunie 2007. Se au în vedere acțiuni ulterioare ale Comisiei.

Avându-se în vedere volumul de lucru necesar pentru analiza inventarelor și a misiunilor de control VNB în cele 25 de state membre, aceste misiuni se vor efectua pe o perioadă de trei ani 2007–2009.

Concluzii și recomandări

| 4.28. | Având în vederea sfera sa (a se vedea punctele 4.3, 4.4 și 4.7), auditul Curții în domeniul resurselor proprii a constatat faptul că, în ansamblu, operațiunile subiacente auditate nu prezentau erori semnificative, iar funcționarea generală a sistemelor de supraveghere și control auditate s-a dovedit a fi satisfăcătoare, cu excepția ratelor scăzute de control descrise la punctul 4.18 și a problemelor care afectează contabilitatea B, menționate la punctul 4.11. |
| --- | --- |

4.28.

Având în vederea sfera sa (a se vedea punctele 4.3, 4.4 și 4.7), auditul Curții în domeniul resurselor proprii a constatat faptul că, în ansamblu, operațiunile subiacente auditate nu prezentau erori semnificative, iar funcționarea generală a sistemelor de supraveghere și control auditate s-a dovedit a fi satisfăcătoare, cu excepția ratelor scăzute de control descrise la punctul 4.18 și a problemelor care afectează contabilitatea B, menționate la punctul 4.11.

| 4.28. | Comisia va asigura urmărirea evoluțiilor constatărilor considerate nesatisfăcătoare de către Curte, cu privire la statele membre în cauză. |
| --- | --- |

4.28.

Comisia va asigura urmărirea evoluțiilor constatărilor considerate nesatisfăcătoare de către Curte, cu privire la statele membre în cauză.

| 4.29. | Curtea recomandă Comisiei să verifice dacă nivelul controalelor vamale efectuate de statele membre este corespunzător pentru a proteja interesele financiare ale Comunităților (a se vedea punctul 4.18). |
| --- | --- |

4.29.

Curtea recomandă Comisiei să verifice dacă nivelul controalelor vamale efectuate de statele membre este corespunzător pentru a proteja interesele financiare ale Comunităților (a se vedea punctul 4.18).

| 4.29. | Comisia efectuează inspecții regulate ale gradului de adecvare a sistemelor de control vamal ale statelor membre pentru a asigura autoritatea bugetară că acestea îndeplinesc obligațiile legale comunitare și protejează interesele financiare ale Comunităților. |
| --- | --- |

4.29.

Comisia efectuează inspecții regulate ale gradului de adecvare a sistemelor de control vamal ale statelor membre pentru a asigura autoritatea bugetară că acestea îndeplinesc obligațiile legale comunitare și protejează interesele financiare ale Comunităților.

| 4.30. | Curtea consideră că garanțiile nerestituite descrise la punctul 4.13 ar trebui să fie puse la dispoziția Comisiei și o invită pe aceasta să clarifice această problemă. |
| --- | --- |

4.30.

Curtea consideră că garanțiile nerestituite descrise la punctul 4.13 ar trebui să fie puse la dispoziția Comisiei și o invită pe aceasta să clarifice această problemă.

| 4.30. | Comisia va pune în discuție constatările Curții în cadrul forurilor cuvenite, pentru a clarifica chestiunea. |
| --- | --- |

4.30.

Comisia va pune în discuție constatările Curții în cadrul forurilor cuvenite, pentru a clarifica chestiunea.

| 4.31. | Întrucât nu dispune de mijloace eficiente pentru a garanta că statele membre furnizează informații corespunzătoare și în timp util care să îi permită să își retragă rezervele nesoluționate privind calcularea resurselor proprii bazate pe TVA, Comisia ar trebui să analizeze ce alte măsuri poate adopta pentru a exercita presiune asupra statelor membre pentru care există rezerve nesoluționate de mult timp și a le determina astfel să rezolve problema (a se vedea punctul 4.20). |
| --- | --- |

4.31.

Întrucât nu dispune de mijloace eficiente pentru a garanta că statele membre furnizează informații corespunzătoare și în timp util care să îi permită să își retragă rezervele nesoluționate privind calcularea resurselor proprii bazate pe TVA, Comisia ar trebui să analizeze ce alte măsuri poate adopta pentru a exercita presiune asupra statelor membre pentru care există rezerve nesoluționate de mult timp și a le determina astfel să rezolve problema (a se vedea punctul 4.20).

| 4.31. | Cu toate că există presiuni la nivelul fiecărui stat membru, din partea Comisiei, în sensul de a pune la dispoziție, fără întârziere, informațiile necesare, Comisia a început în prezent discuții colective cu statele membre, în cadrul Comitetului consultativ privind resursele proprii, cu privire la posibile mecanisme pentru atingerea acestui obiectiv. Comisia consideră binevenită insistența continuată a Curții cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

4.31.

Cu toate că există presiuni la nivelul fiecărui stat membru, din partea Comisiei, în sensul de a pune la dispoziție, fără întârziere, informațiile necesare, Comisia a început în prezent discuții colective cu statele membre, în cadrul Comitetului consultativ privind resursele proprii, cu privire la posibile mecanisme pentru atingerea acestui obiectiv. Comisia consideră binevenită insistența continuată a Curții cu privire la acest subiect.

| 4.32. | În ceea ce privește controalele Comisiei cu privire la datele referitoare la VNB și la sistemele subiacente, Curtea recomandă Comisiei: |
| --- | --- |

4.32.

În ceea ce privește controalele Comisiei cu privire la datele referitoare la VNB și la sistemele subiacente, Curtea recomandă Comisiei:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| (a) | să stabilească norme privind comunicarea revizuirilor referitoare la VNB, astfel încât Comisia și Comitetul VNB să fie înștiințate cu privire la revizuirile majore (a se vedea punctul 4.24); |
| --- | --- |

(a)

să stabilească norme privind comunicarea revizuirilor referitoare la VNB, astfel încât Comisia și Comitetul VNB să fie înștiințate cu privire la revizuirile majore (a se vedea punctul 4.24);

| (a) | O comunicare adecvată și o coordonare strânsă a politicii de revizuire a conturilor naționale a statelor membre sunt primordiale și au făcut deja obiectul unor discuții cu statele membre cu mai multe ocazii (37). Comisia a întreprins o serie de acțiuni în acest sens și va continua strânsa colaborare cu statele membre în vederea unei mai bune comunicări și coordonări. |
| --- | --- |

(a)

O comunicare adecvată și o coordonare strânsă a politicii de revizuire a conturilor naționale a statelor membre sunt primordiale și au făcut deja obiectul unor discuții cu statele membre cu mai multe ocazii (37). Comisia a întreprins o serie de acțiuni în acest sens și va continua strânsa colaborare cu statele membre în vederea unei mai bune comunicări și coordonări.

| (b) | să pună în aplicare o politică coordonată pentru revizuirile datelor referitoare la conturile naționale, inclusiv necesitatea unei analize comparative la intervale regulate (a se vedea punctul 4.25); |
| --- | --- |

(b)

să pună în aplicare o politică coordonată pentru revizuirile datelor referitoare la conturile naționale, inclusiv necesitatea unei analize comparative la intervale regulate (a se vedea punctul 4.25);

| (b) | La 26 aprilie 2007, Comisia a reluat discuția despre revizuirile conturilor cu Comitetul VNB. Majoritatea statelor membre au susținut principiul unei mai bune comunicări și coordonări a revizuirilor importante, inclusiv stabilirea periodică a unor obiective de referință comune, la fiecare cinci ani, de exemplu. Multe state membre au subliniat importante dificultăți practice privind diferențele dintre sistemele statistice, sursele de date și sondajele, precum și periodicitatea lor în diferitele țări. Comisia va continua discuțiile cu statele membre cu privire la aceste chestiuni. |
| --- | --- |

(b)

La 26 aprilie 2007, Comisia a reluat discuția despre revizuirile conturilor cu Comitetul VNB. Majoritatea statelor membre au susținut principiul unei mai bune comunicări și coordonări a revizuirilor importante, inclusiv stabilirea periodică a unor obiective de referință comune, la fiecare cinci ani, de exemplu. Multe state membre au subliniat importante dificultăți practice privind diferențele dintre sistemele statistice, sursele de date și sondajele, precum și periodicitatea lor în diferitele țări. Comisia va continua discuțiile cu statele membre cu privire la aceste chestiuni.

| (c) | să se asigure că acele concluzii rezultate în urma controlului inventarului grec sunt disponibile cu suficient timp înainte pentru a permite integrarea datelor corectate în conturile pentru exercițiul financiar 2007 (a se vedea punctul 4.26). |
| --- | --- |

(c)

să se asigure că acele concluzii rezultate în urma controlului inventarului grec sunt disponibile cu suficient timp înainte pentru a permite integrarea datelor corectate în conturile pentru exercițiul financiar 2007 (a se vedea punctul 4.26).

| (c) | Comisia a finalizat examinarea documentară a VNB grec actualizat, care a fost transmis Eurostat în februarie 2007, și a efectuat o misiune de control VNB în Grecia între 20–26 iunie 2007. Ulterior acestei misiuni de control, Eurostat va continua discuțiile cu autoritățile din domeniul statistic din Grecia. Comisia estimează că concluziile privind nivelurile adecvate ale cifrelor VNB din Grecia se vor trage la timp pentru notificarea VNB oficial din 22 septembrie 2007, care este utilizat în cadrul procedurilor bugetare 2007. |
| --- | --- |

(c)

Comisia a finalizat examinarea documentară a VNB grec actualizat, care a fost transmis Eurostat în februarie 2007, și a efectuat o misiune de control VNB în Grecia între 20–26 iunie 2007. Ulterior acestei misiuni de control, Eurostat va continua discuțiile cu autoritățile din domeniul statistic din Grecia. Comisia estimează că concluziile privind nivelurile adecvate ale cifrelor VNB din Grecia se vor trage la timp pentru notificarea VNB oficial din 22 septembrie 2007, care este utilizat în cadrul procedurilor bugetare 2007.

URMĂRIREA OBSERVAȚIILOR ANTERIOARE

| 4.33. | Rezultatele urmăririi de către Curte a observațiilor anterioare formulate în rapoarte anuale recente sunt prezentate în
  anexa 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33.

Rezultatele urmăririi de către Curte a observațiilor anterioare formulate în rapoarte anuale recente sunt prezentate în
  anexa 4.1
  .

RAPOARTE SPECIALE PUBLICATE DE LA ULTIMUL RAPORT ANUAL

| 4.34. | Raportul special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar (JO C 44, 27.2.2007, p. 1). |
| --- | --- |

4.34.

Raportul special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar (JO C 44, 27.2.2007, p. 1).

(1)  Include excedente din exercițiul financiar anterior și venituri diverse.

---

Sursa: Conturile anuale ale Comunităților Europene, 2006.

(2)  Resursele proprii tradiționale sunt colectate de statele membre în numele Uniunii Europene. Statele membre rețin 25 % din aceste resurse pentru a acoperi costurile de colectare.

(3)  Resursele proprii bazate pe TVA și VNB reprezintă contribuții care rezultă din aplicarea unor rate uniforme bazelor armonizate de calcul al TVA sau venitului național brut al statelor membre, stabilite în conformitate cu normele comunitare.

(4)  Belgia, Franța, Italia, Ungaria, Slovacia, Regatul Unit; de asemenea, a fost examinat și sistemul contabil al resurselor proprii tradiționale din Finlanda.

(5)  Comitetul consultativ pentru resurse proprii, menționat la articolul 20 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului (JO L 130, 31.5.2000, p. 1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2028/2004 (JO L 352, 27.11.2004, p. 1). Comitetul este format din reprezentanți ai statelor membre și ai Comisiei și asigură legătura dintre Comisie și statele membre în ceea ce privește aspectele referitoare la resurse proprii. Comitetul examinează probleme privind aplicarea sistemului de resurse proprii, precum și estimările acestor resurse.

(6)  Articolele 247-249 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).

(7)  A se vedea nota de subsol 4.

(8)  Comitetul VNB este menționat la articolul 4 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (JO L 181, 19.7.2003, p. 1). Comitetul este format din reprezentanți ai Comisiei și ai statelor membre. În fiecare an, Comitetul examinează datele referitoare la VNB transmise de statele membre și emite un aviz privind conformitatea acestor date în ceea ce privește resursele proprii cu cerințele fiabilității, comparabilității și exhaustivității. Comisia consultă Comitetul cu privire la propunerile acesteia de îmbunătățire a calculelor privind VNB. De asemenea, Comitetul se ocupă de aspecte legate de practicile de calculare a VNB, de revizuirea datelor privind VNB și de problema exhaustivității VNB.

(9)  Consiliul European de la Fontainebleau din 25 și 26 iunie 1984 a recunoscut că „orice stat membru a cărui contribuție bugetară este excesivă în raport cu prosperitatea sa relativă poate beneficia de o corecție la momentul potrivit”. De asemenea, acesta a subliniat faptul că „politica de cheltuieli este, în ultimă instanță, modalitatea esențială de soluționare a problemei dezechilibrelor bugetare”.

(10)  Act privind condițiile de aderare a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

(11)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2028/2004 al Consiliului din 16 noiembrie 2004 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 94/728/CE, Euratom referitoare la sistemul de resurse proprii al Comunităților.

(12)  Belgia, Franța, Italia, Ungaria, Slovacia, Finlanda și Regatul Unit.

(13)  Belgia și Regatul Unit.

(14)  A se vedea anexa 4.1 – Urmărirea observațiilor formulate recent de Curte.

(15)  Hotărârea din 5 octombrie 2006 în cauza C-377/03.

(16)  Articolul 6 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2028/2004.

(17)  Belgia, Slovacia, Finlanda și Regatul Unit.

(18)  Pe baza articolului 2 alineatul (1) litera (a) din Decizia actuală 2000/597/CE, Euratom privind resursele proprii (JO L 253, 7.10.2000, p. 42).

(19)  În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85, astfel cum a fost modificat (JO L 205, 3.8.1985, p. 5), „Statele membre păstrează la dispoziția Comisiei numărul și suma totală a garanțiilor reținute, pentru fiecare an”.

(20)  Articolul 18 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2028/2004.

(21)  Belgia, Franța, Italia, Ungaria, Slovacia, Regatul Unit.

(22)  Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1) și articolele 17 și 18 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2028/2004.

(23)  Regatul Unit.

(24)  Auditul Curții a constatat în alte state membre rate ale controalelor fizice de cel puțin 0,3 %.

(25)  Franța.

(26)  Prevăzute la articolul 76 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 – deoarece formalitățile și procedurile sunt reduse, aceste proceduri implică riscuri ridicate.

(27)  Regulamentul (CE) nr. 648/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2005 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 117, 4.5.2005, p. 13), în special dispozițiile de punere în aplicare aferente.

(28)  Rezervele privind resursele bazate pe VNB de referă la surse și metode utilizate de statele membre pentru calcularea agregatelor conturilor naționale și permit ajustarea agregatelor VNB după termenul de patru ani stabilit în legislația comunitară. O rezervă generală acoperă totalitatea datelor unui stat membru, în timp ce o rezervă specifică acoperă surse și metode particulare.

(29)  Până în prezent, nu s-a formulat nicio rezervă pentru statele membre UE-10, deoarece datele acestora cu privire la VNB pentru 2004 rămân deschise în scopul revizuirii, în ceea ce privește resursele proprii, până în septembrie 2008.

(30)  Articolul 2 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003.

(31)  A se vedea nota de subsol 7.

(32)  Articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003.

(33)  Până în 2001 a fost utilizat PNB. Din 2002 se utilizează VNB.

(34)  Acesta este un document pe care statele membre trebuie să îl prezinte Comisiei și care descrie procedurile și statisticile de bază utilizate pentru a calcula VNB și elementele componente ale acestuia în conformitate cu SEC 95.

(35)  În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Decizia 2000/597/CE, Euratom, baza de calcul a TVA avută în vedere pentru calcularea contribuțiilor TVA ale statelor membre nu trebuie să depășească 50 % din VNB/PNB al fiecărui stat membru.

(36)  Spania, Franța, Italia, Cipru, Luxemburg și Regatul Unit.

(37)  De exemplu, Comitetul pentru statistici monetare, financiare și ale balanței de plăți a propus orientări pentru o mai bună comunicare în materie de revizuiri importante a conturilor naționale. Printre aceste orientări figurează un anunț prealabil de revizuire, conținând, în măsura în care este posibil, indicații privind impactul lor potențial, precum și o documentare adecvată cu privire la motivele și consecințele pentru statisticile agregate majore și calendarul pentru viitoare revizuiri. Orientările propuse acoperă, de asemenea, coordonarea și comunicarea cu privire la revizuirile majore datorate schimbărilor la nivel de concepte, definiții sau clasificări în Uniunea Europeană. Aceste orientări au fost discutate ulterior de către Comitetul pentru programul statistic pe 24 mai 2007.

ANEXA 4.1

Urmărirea observațiilor formulate recent de Curte

| Observațiile Curții | Situația în 2006 | Alte măsuri necesare | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Resurse proprii tradiționale: contingente tarifare agricole |
| Punctul 3.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2003 indică faptul că anumite contingente permit unui număr mare de importatori, toți legați de un operator principal, să își depună propriile cereri de licență pentru a-și asigura atribuirea unui contingent maxim. | Auditul Curții a constatat faptul că, în 2006, mai mulți importatori, toți legați de un operator principal, au putut să își depună propriile cereri de licență.
  Aceasta denaturează concurența și crește considerabil volumul de muncă al serviciilor de gestiune atât din cadrul Comisiei, cât și din statele membre. | Deși Comisia a luat măsuri pentru a îmbunătăți cadrul procedural prin Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007), aceasta nu soluționează complet problema. Curtea consideră că ar trebui să se pună în aplicare, de către Comisie, măsuri suplimentare cu scopul de a împiedica mai mulți importatori, toți legați de un operator principal, să depună mai multe cereri pentru aceeași perioadă. | Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import, de exemplu, având ca scop prevenirea cererilor introduse de operatori care nu sunt implicați în comerțul exterior în sectorul în cauză. În conformitate cu articolul 5 din regulament, operatorii furnizează o dovadă care demonstrează implicarea lor în comerțul cu țările terțe în sectorul în cauză. Aceste dispoziții se aplică și filialelor, în măsura în care acestea îndeplinesc condițiile menționate anterior.


  În paralel, serviciile Comisiei și-au continuat activitatea în sensul raționalizării și armonizării dispozițiilor prevăzute în regulamentele privind deschiderea contingentelor tarifare la import în diversele piețe organizate. Efectele vor fi evaluate în lunile următoare. În cazul în care este necesar, se vor avea în vedere măsuri ulterioare în acest context. |
| Un număr de taxe potențiale face obiectul unei discuții între Comisie și Germania |
| La punctul 3.23 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, Curtea observa că în 2003 Germania a eliminat din contabilitatea B înregistrări în valoare totală de 40,1 milioane de euro, fără să ofere o explicație completă a acestei reduceri.
  În 2005, Curtea menționa că o valoare de 22,7 milioane de euro de taxe potențiale făceau încă obiectul discuțiilor dintre Comisie și Germania. | În 2006, soldul de 22,7 milioane de euro făcea în continuare obiectul unei discuții. | Germania trebuie să pună la dispoziție documentele justificative necesare Comisiei pentru a putea închide acest caz. | Comisia a obținut noi explicații și argumentări din partea Germaniei, care soluționează în mod satisfăcător aproape toate corecțiile efectuate. Celelalte fac obiectul unei examinări aprofundate. |
| Resurse proprii bazate pe TVA: impactul financiar al rezervelor nesoluționate |
| La punctul 4.14 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că impactul financiar al rezervelor nesoluționate nu era cuantificat și a recomandat Comisiei să încerce să estimeze, în măsura posibilului, impactul acestor rezerve. | Dat fiind faptul că impactul financiar al rezervelor este rareori ușor de estimat, Curtea a recomandat, în cadrul auditului său din 2006, includerea în situațiile financiare a unei note în care să fie explicat mecanismul rezervelor, pentru a face cititorul conștient de incertitudinile legate de valoarea resurselor bazate pe TVA. Această recomandare a fost acceptată de Comisie și o notă corespunzătoare a fost inclusă în conturile anuale 2006. | Niciuna. | În scopul reducerii numărului de rezerve cu un impact financiar aparent minor, Comisia va reaminti statelor membre că vor putea să ceară autorizare fie pentru a nu se lua în considerare anumite tranzacții, fie să utilizeze aproximări, în cazul în care calcule precise ar atrage complicații administrative nejustificate în legătură cu efectul asupra bazei TVA-ului. |
| Resurse proprii bazate pe VNB: rapoarte de calitate |
| La punctul 4.17 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că, în rapoartele de calitate prezentate în 2005, statele membre nu comunicaseră încă nicio informație referitoare la rezultatele investigațiilor lor cu privire la calitatea VNB și a elementelor componente ale acestuia. | Analiza rapoartelor de calitate transmise în 2006 a evidențiat faptul că, în urma ședinței Comitetului VNB care a avut loc la 3 iulie 2006, acest aspect a fost abordat de statele membre, cu două excepții. | Comisia ar trebui să se asigure că toate statele membre, fără nicio excepție, furnizează informațiile solicitate. | Comisia va continua eforturile pentru a se asigura că toate statele membre îndeplinesc cerințele acestei prevederi a rapoartelor de calitate VNB. |
| Resurse proprii bazate pe VNB: verificarea directă |
| La punctul 3.35 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, precum și la punctul 4.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că verificarea datelor referitoare la VNB (1) de către Comisie este încă insuficientă. | Aspectul a fost examinat de către Comitetul VNB în iulie 2006 și Comisia a ajuns la concluzia că va trebui să reflecteze cu privire la identificarea domeniilor care s-ar putea preta la o verificare mai directă a conturilor naționale subiacente care se află la baza cifrelor prezentate în chestionarul VNB (2). Cu toate acestea, nu s-a pus în aplicare nicio abordare de acest tip în 2006, iar în răspunsul Comisiei la punctul 4.16 aceasta menționa că vor fi reluate misiunile de control în statele membre doar după ce noile inventare vor fi disponibile și vor fi analizate în 2008. | Comisia ar trebui să efectueze o verificare mai directă în cadrul controlului inventarelor VNB și al chestionarelor VNB în 2007. | După o serie completă de misiuni bazate pe inventarele din 2001, statele membre au fost invitate să pună la dispoziție până la sfârșitul anului 2006 noi inventare care să țină cont de revizuirile importante recente a conturilor lor naționale. Majoritatea inventarelor au fost transmise în decembrie 2006. Unele dintre acestea vor ajunge în 2007. În consecință, nicio misiune privind aceste inventare nu a putut fi efectuată în 2006.


  În 2007, Comisia va relua misiunile sale de control în statele membre, după analiza noilor inventorii, și va proceda la o verificare directă în sensul indicat de către Curte în domeniile alese, ținând cont de limitarea resurselor atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. Comisia va continua, ca și în trecut, să informeze Curtea despre activitățile sale în acest sector. |
| Resurse proprii bazate pe VNB: impactul financiar al rezervelor nesoluționate |
| La punctul 91 din Raportul special nr. 17/2000, Curtea a subliniat faptul că este esențială cuantificarea de către Comisie a impactului rezervelor acesteia asupra VNB. | Dat fiind faptul că impactul financiar al rezervelor este rareori ușor de estimat, Curtea a recomandat, în cadrul auditului său din 2006, includerea în situațiile financiare a unei note în care să fie explicat mecanismul rezervelor, pentru a face cititorul conștient de incertitudinile legate de valoarea resurselor bazate pe TVA. Această recomandare a fost acceptată de Comisie și o notă corespunzătoare a fost inclusă în conturile anuale 2006. | Niciuna. | |

Observațiile Curții

Situația în 2006

Alte măsuri necesare

Răspunsul Comisiei

Resurse proprii tradiționale: contingente tarifare agricole

Punctul 3.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2003 indică faptul că anumite contingente permit unui număr mare de importatori, toți legați de un operator principal, să își depună propriile cereri de licență pentru a-și asigura atribuirea unui contingent maxim.

Auditul Curții a constatat faptul că, în 2006, mai mulți importatori, toți legați de un operator principal, au putut să își depună propriile cereri de licență.

Aceasta denaturează concurența și crește considerabil volumul de muncă al serviciilor de gestiune atât din cadrul Comisiei, cât și din statele membre.

Deși Comisia a luat măsuri pentru a îmbunătăți cadrul procedural prin Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007), aceasta nu soluționează complet problema. Curtea consideră că ar trebui să se pună în aplicare, de către Comisie, măsuri suplimentare cu scopul de a împiedica mai mulți importatori, toți legați de un operator principal, să depună mai multe cereri pentru aceeași perioadă.

Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import, de exemplu, având ca scop prevenirea cererilor introduse de operatori care nu sunt implicați în comerțul exterior în sectorul în cauză. În conformitate cu articolul 5 din regulament, operatorii furnizează o dovadă care demonstrează implicarea lor în comerțul cu țările terțe în sectorul în cauză. Aceste dispoziții se aplică și filialelor, în măsura în care acestea îndeplinesc condițiile menționate anterior.

În paralel, serviciile Comisiei și-au continuat activitatea în sensul raționalizării și armonizării dispozițiilor prevăzute în regulamentele privind deschiderea contingentelor tarifare la import în diversele piețe organizate. Efectele vor fi evaluate în lunile următoare. În cazul în care este necesar, se vor avea în vedere măsuri ulterioare în acest context.

Un număr de taxe potențiale face obiectul unei discuții între Comisie și Germania

La punctul 3.23 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, Curtea observa că în 2003 Germania a eliminat din contabilitatea B înregistrări în valoare totală de 40,1 milioane de euro, fără să ofere o explicație completă a acestei reduceri.

În 2005, Curtea menționa că o valoare de 22,7 milioane de euro de taxe potențiale făceau încă obiectul discuțiilor dintre Comisie și Germania.

În 2006, soldul de 22,7 milioane de euro făcea în continuare obiectul unei discuții.

Germania trebuie să pună la dispoziție documentele justificative necesare Comisiei pentru a putea închide acest caz.

Comisia a obținut noi explicații și argumentări din partea Germaniei, care soluționează în mod satisfăcător aproape toate corecțiile efectuate. Celelalte fac obiectul unei examinări aprofundate.

Resurse proprii bazate pe TVA: impactul financiar al rezervelor nesoluționate

La punctul 4.14 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că impactul financiar al rezervelor nesoluționate nu era cuantificat și a recomandat Comisiei să încerce să estimeze, în măsura posibilului, impactul acestor rezerve.

Dat fiind faptul că impactul financiar al rezervelor este rareori ușor de estimat, Curtea a recomandat, în cadrul auditului său din 2006, includerea în situațiile financiare a unei note în care să fie explicat mecanismul rezervelor, pentru a face cititorul conștient de incertitudinile legate de valoarea resurselor bazate pe TVA. Această recomandare a fost acceptată de Comisie și o notă corespunzătoare a fost inclusă în conturile anuale 2006.

Niciuna.

În scopul reducerii numărului de rezerve cu un impact financiar aparent minor, Comisia va reaminti statelor membre că vor putea să ceară autorizare fie pentru a nu se lua în considerare anumite tranzacții, fie să utilizeze aproximări, în cazul în care calcule precise ar atrage complicații administrative nejustificate în legătură cu efectul asupra bazei TVA-ului.

Resurse proprii bazate pe VNB: rapoarte de calitate

La punctul 4.17 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că, în rapoartele de calitate prezentate în 2005, statele membre nu comunicaseră încă nicio informație referitoare la rezultatele investigațiilor lor cu privire la calitatea VNB și a elementelor componente ale acestuia.

Analiza rapoartelor de calitate transmise în 2006 a evidențiat faptul că, în urma ședinței Comitetului VNB care a avut loc la 3 iulie 2006, acest aspect a fost abordat de statele membre, cu două excepții.

Comisia ar trebui să se asigure că toate statele membre, fără nicio excepție, furnizează informațiile solicitate.

Comisia va continua eforturile pentru a se asigura că toate statele membre îndeplinesc cerințele acestei prevederi a rapoartelor de calitate VNB.

Resurse proprii bazate pe VNB: verificarea directă

La punctul 3.35 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, precum și la punctul 4.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a semnalat faptul că verificarea datelor referitoare la VNB (1) de către Comisie este încă insuficientă.

Aspectul a fost examinat de către Comitetul VNB în iulie 2006 și Comisia a ajuns la concluzia că va trebui să reflecteze cu privire la identificarea domeniilor care s-ar putea preta la o verificare mai directă a conturilor naționale subiacente care se află la baza cifrelor prezentate în chestionarul VNB (2). Cu toate acestea, nu s-a pus în aplicare nicio abordare de acest tip în 2006, iar în răspunsul Comisiei la punctul 4.16 aceasta menționa că vor fi reluate misiunile de control în statele membre doar după ce noile inventare vor fi disponibile și vor fi analizate în 2008.

Comisia ar trebui să efectueze o verificare mai directă în cadrul controlului inventarelor VNB și al chestionarelor VNB în 2007.

După o serie completă de misiuni bazate pe inventarele din 2001, statele membre au fost invitate să pună la dispoziție până la sfârșitul anului 2006 noi inventare care să țină cont de revizuirile importante recente a conturilor lor naționale. Majoritatea inventarelor au fost transmise în decembrie 2006. Unele dintre acestea vor ajunge în 2007. În consecință, nicio misiune privind aceste inventare nu a putut fi efectuată în 2006.

În 2007, Comisia va relua misiunile sale de control în statele membre, după analiza noilor inventorii, și va proceda la o verificare directă în sensul indicat de către Curte în domeniile alese, ținând cont de limitarea resurselor atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. Comisia va continua, ca și în trecut, să informeze Curtea despre activitățile sale în acest sector.

Resurse proprii bazate pe VNB: impactul financiar al rezervelor nesoluționate

La punctul 91 din Raportul special nr. 17/2000, Curtea a subliniat faptul că este esențială cuantificarea de către Comisie a impactului rezervelor acesteia asupra VNB.

Dat fiind faptul că impactul financiar al rezervelor este rareori ușor de estimat, Curtea a recomandat, în cadrul auditului său din 2006, includerea în situațiile financiare a unei note în care să fie explicat mecanismul rezervelor, pentru a face cititorul conștient de incertitudinile legate de valoarea resurselor bazate pe TVA. Această recomandare a fost acceptată de Comisie și o notă corespunzătoare a fost inclusă în conturile anuale 2006.

Niciuna.

---

(1)  Articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 prevede verificarea de către Comisie a surselor și a metodelor utilizate de către statele membre pentru a calcula VNB, în special în ceea ce privește comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea.

(2)  Fiecare stat membru furnizează un chestionar VNB, în care sunt prezentate cifrele referitoare la VNB agregat și la elementele sale componente.

CAPITOLUL 5

Politica agricolă comună

CUPRINS

| 5.1–5.5 | Introducere |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | Situația în Grecia |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Sistemul de plăți unice (SPU) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Sistemul de plăți unice pe suprafață (SPUS) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Dezvoltare rurală |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | Cheltuielile aferente secțiunii Garantare |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Instrumentul tranzitoriu pentru dezvoltare rurală (ITDR) |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | Verificarea ex post a plăților către comercianți și prelucrători |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Restituirile la export |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | Închiderea conturilor de către Comisie |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | Situația privind observațiile anterioare |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | Recuperarea plăților neconforme cu reglementările |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Uleiul de măsline |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Rapoarte speciale |
| --- | --- |

5.85

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 5.1. | Prezentul capitol prezintă auditul efectuat de Curte privind cheltuielile pentru agricultură și dezvoltare rurală în cadrul Fondului de garantare, cheltuieli ce au totalizat 49 799 de milioane de euro în 2006 (2005: 48 466 de milioane de euro (1)) (pentru mai multe detalii, a se vedea
  graficul 5.1
  ). În conformitate cu tratatul, Comisia Europeană deține responsabilitatea de ansamblu privind execuția bugetului UE. Practic toate cheltuielile agricole sunt efectuate în cadrul gestiunii partajate. Aceasta înseamnă că plățile către beneficiarii finali (agricultori, societăți private, comercianți, asociații sau entități publice) sunt efectuate de către agenții de plată aprobate de statele membre. Comisia gestionează direct mai puțin de 1 % din cheltuieli. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

5.1.

Prezentul capitol prezintă auditul efectuat de Curte privind cheltuielile pentru agricultură și dezvoltare rurală în cadrul Fondului de garantare, cheltuieli ce au totalizat 49 799 de milioane de euro în 2006 (2005: 48 466 de milioane de euro (1)) (pentru mai multe detalii, a se vedea
  graficul 5.1
  ). În conformitate cu tratatul, Comisia Europeană deține responsabilitatea de ansamblu privind execuția bugetului UE. Practic toate cheltuielile agricole sunt efectuate în cadrul gestiunii partajate. Aceasta înseamnă că plățile către beneficiarii finali (agricultori, societăți private, comercianți, asociații sau entități publice) sunt efectuate de către agenții de plată aprobate de statele membre. Comisia gestionează direct mai puțin de 1 % din cheltuieli.

Image

| 5.2. | Cheltuielile declarate de statele membre fac obiectul mai multor sisteme de control: |
| --- | --- |

5.2.

Cheltuielile declarate de statele membre fac obiectul mai multor sisteme de control:

| (a) | controlul exactității cererilor de plată ale agricultorilor, în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control (IACS) (3); |
| --- | --- |

(a)

controlul exactității cererilor de plată ale agricultorilor, în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control (IACS) (3);

| (b) | controale specifice diverselor sectoare, de exemplu, în sectorul uleiului de măsline și al dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

(b)

controale specifice diverselor sectoare, de exemplu, în sectorul uleiului de măsline și al dezvoltării rurale;

| (c) | controale fizice la exporturile subvenționate de produse agricole (4); |
| --- | --- |

(c)

controale fizice la exporturile subvenționate de produse agricole (4);

| (d) | analiză amănunțită a documentelor comerciale, realizată ulterior plății, la sediul comercianților și al prelucrătorilor de produse agricole (5); |
| --- | --- |

(d)

analiză amănunțită a documentelor comerciale, realizată ulterior plății, la sediul comercianților și al prelucrătorilor de produse agricole (5);

| (e) | procedura de închidere, care include toate cheltuielile declarate și care vizează exhaustivitatea și exactitatea conturilor anuale (decizia financiară), și, o dată la mai mulți ani, legalitatea și regularitatea cheltuielilor (decizii de conformitate). |
| --- | --- |

(e)

procedura de închidere, care include toate cheltuielile declarate și care vizează exhaustivitatea și exactitatea conturilor anuale (decizia financiară), și, o dată la mai mulți ani, legalitatea și regularitatea cheltuielilor (decizii de conformitate).

5.3.

| 5.3. | Pentru a obține o asigurare în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunității, Curtea a auditat aceste sisteme de supraveghere și control și a analizat un eșantion aleator de plăți extras din cheltuielile efectuate de 30 de agenții de plată (care, împreună, erau responsabile de 68 % din cheltuielile PAC) (a se vedea
  tabelul 5.1
  ). |
| --- | --- |

Pentru a obține o asigurare în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunității, Curtea a auditat aceste sisteme de supraveghere și control și a analizat un eșantion aleator de plăți extras din cheltuielile efectuate de 30 de agenții de plată (care, împreună, erau responsabile de 68 % din cheltuielile PAC) (a se vedea
  tabelul 5.1
  ).

Tabelul 5.1 – Agenții de plată defalcate pe cheltuieli declarate în 2006

| Nr. | Stat membru | Agenție de plată | Sume declarate în milioane de euro (6) | % din total | Certificate modificate (7) | Conturi separate (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franța | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italia | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Grecia | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Regatul Unit | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Polonia | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Spania | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irlanda | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Franța | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Germania | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Danemarca | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Franța | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Spania | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Germania | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Ungaria | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugalia | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finlanda | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Regatul Unit | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Spania | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Germania | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italia | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italia | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Spania | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgia | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Germania | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Germania | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Lituania | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Germania | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgia | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Germania | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Spania | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| AP-uri acoperite de DAS 2006 | Subtotal | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Austria | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Franța | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Spania | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Franța | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Suedia | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Spania | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italia | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Germania | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Republica Cehă | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Germania | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Țările de Jos | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Franța | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Germania | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Germania | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italia | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Țările de Jos | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Germania | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Regatul Unit | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Spania | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Regatul Unit | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgia | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovacia | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Germania | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Țările de Jos | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italia | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Franța | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Germania | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Polonia | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Spania | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovenia | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Franța | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Spania | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Letonia | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Spania | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italia | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Franța | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Franța | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Spania | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italia | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Spania | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Spania | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estonia | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Franța | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Țările de Jos | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Franța | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugalia | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Spania | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Țările de Jos | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Franța | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Cipru | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luxemburg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Spania | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Spania | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Țările de Jos | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Austria | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Spania | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Germania | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Regatul Unit | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Germania | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italia | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Franța | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Germania | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Regatul Unit | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Germania | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Germania | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Spania | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irlanda | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Subtotal | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Total | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Sursa: Raport de sinteză al Comisiei privind închiderea financiară a conturilor FEOGA, secțiunea Garantare, pentru 2006. |

Nr.

Stat membru

Agenție de plată

Sume declarate în milioane de euro (6)

% din total

Certificate modificate (7)

Conturi separate (8)

1

Franța

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italia

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Grecia

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Regatul Unit

RPA

2 925,2

5,8

5

Polonia

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Spania

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Irlanda

DAF

1 723,3

3,4

8

Franța

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Germania

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Danemarca

DFFE

1 163,3

2,3

11

Franța

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Spania

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Germania

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Ungaria

MVH

890,2

1,8

15

Portugalia

INGA

879,8

1,8

×

16

Finlanda

MMM

824,4

1,6

17

Regatul Unit

SERAD

679,5

1,4

18

Spania

Aragón

560,2

1,1

19

Germania

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italia

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italia

AGREA

426,8

0,9

×

22

Spania

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgia

BIRB

393,5

0,8

24

Germania

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Germania

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Lituania

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Germania

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgia

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Germania

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Spania

Galicia

175,4

0,4

AP-uri acoperite de DAS 2006

Subtotal

34 013,8

68,0

31

Austria

AMA

1 234,6

2,5

32

Franța

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Spania

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Franța

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Suedia

SJV

918,3

1,8

36

Spania

Extremadura

686,9

1,4

37

Italia

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Germania

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Republica Cehă

SAIF

497,5

1,0

40

Germania

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Țările de Jos

PZ

447,4

0,9

42

Franța

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Germania

Brandenburg

443,7

0,9

44

Germania

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italia

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Țările de Jos

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Germania

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Regatul Unit

DARD

350,3

0,7

49

Spania

FEGA

333,8

0,7

50

Regatul Unit

NAW

333,5

0,7

51

Belgia

ALV

277,2

0,6

52

Slovacia

APA

266,1

0,5

×

×

53

Germania

Hessen

249,7

0,5

54

Țările de Jos

HPA

233,5

0,5

55

Italia

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Franța

AUP

208,1

0,4

×

57

Germania

BLE

178,0

0,4

58

Polonia

ARR

175,3

0,4

59

Spania

Valencia

174,6

0,3

60

Slovenia

AAMRD

159,1

0,3

61

Franța

FIRS

153,9

0,3

62

Spania

Navarra

137,1

0,3

63

Letonia

RSS

136,6

0,3

64

Spania

Murcia

125,5

0,3

65

Italia

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Franța

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Franța

ONIVINS

108,6

0,2

68

Spania

Canarias

99,0

0,2

69

Italia

SAISA

91,4

0,2

70

Spania

Asturias

85,2

0,2

×

71

Spania

País Vasco

75,9

0,2

72

Estonia

PRIA

75,3

0,2

73

Franța

ODEADOM

74,8

0,1

74

Țările de Jos

PT

72,4

0,1

75

Franța

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugalia

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Spania

Madrid

58,4

0,1

78

Țările de Jos

PVE

54,3

0,1

79

Franța

ONILAIT

52,1

0,1

80

Cipru

CAPO

48,5

0,1

81

Luxemburg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Spania

La Rioja

45,9

0,1

83

Spania

Cantabria

44,2

0,1

84

Țările de Jos

DLG

44,0

0,1

85

Austria

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Spania

Baleares

34,4

0,1

87

Germania

Saarland

23,1

0,0

88

Regatul Unit

FC

18,5

0,0

89

Germania

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italia

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Franța

OFIMER

8,9

0,0

93

Germania

Hamburg

7,2

0,0

94

Regatul Unit

CCW

5,3

0,0

95

Germania

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Germania

Bremen

3,6

0,0

97

Spania

FROM

2,4

0,0

98

Irlanda

DCMNR

0,6

0,0

Subtotal

16 033,4

32,0

Total

50 047,2

100,0

Sursa: Raport de sinteză al Comisiei privind închiderea financiară a conturilor FEOGA, secțiunea Garantare, pentru 2006.

| 5.4. | De asemenea, Curtea a examinat sistemele instituite în scopul punerii în aplicare a sistemului de plăți unice (a se vedea punctul 5.15), în cadrul căruia, în 2006, s-au plătit beneficiarilor aproximativ 14 200 de milioane de euro (10). Curtea nu a efectuat niciun audit de sistem pentru Sistemul de plăți unice pe suprafață (SPUS) (a se vedea punctul 5.40), deoarece era prea devreme pentru a se putea observa îmbunătățiri în statele membre auditate anterior. Cu toate acestea, Curtea a inclus aceste state membre în testarea directă a operațiunilor. |
| --- | --- |

5.4.

De asemenea, Curtea a examinat sistemele instituite în scopul punerii în aplicare a sistemului de plăți unice (a se vedea punctul 5.15), în cadrul căruia, în 2006, s-au plătit beneficiarilor aproximativ 14 200 de milioane de euro (10). Curtea nu a efectuat niciun audit de sistem pentru Sistemul de plăți unice pe suprafață (SPUS) (a se vedea punctul 5.40), deoarece era prea devreme pentru a se putea observa îmbunătățiri în statele membre auditate anterior. Cu toate acestea, Curtea a inclus aceste state membre în testarea directă a operațiunilor.

5.5.

| 5.5. | Date fiind preocupările privind legalitatea și regularitatea plăților în legătură cu sistemele care nu sunt direct acoperite de IACS, Curtea a desfășurat audituri concentrate pe anumite domenii: subvenția pentru producția de ulei de măsline [auditul a vizat inclusiv fiabilitatea sistemului informațional geografic (SIG) (a se vedea punctul 5.82)] și stafidele (a se vedea punctul 5.12). |
| --- | --- |

Date fiind preocupările privind legalitatea și regularitatea plăților în legătură cu sistemele care nu sunt direct acoperite de IACS, Curtea a desfășurat audituri concentrate pe anumite domenii: subvenția pentru producția de ulei de măsline [auditul a vizat inclusiv fiabilitatea sistemului informațional geografic (SIG) (a se vedea punctul 5.82)] și stafidele (a se vedea punctul 5.12).

EVALUARE SPECIFICĂ ÎN CONTEXTUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Sistemul Integrat de Administrare și Control (Integrated Administration and Control System – IACS)

| 5.6. | IACS este principalul instrument de gestiune și control al Sistemului de plăți unice (SPU) (a se vedea punctul 5.15), al Sistemului de plăți unice pe suprafață (SPUS) (a se vedea punctul 5.39) și al tuturor sistemelor de ajutoare pe suprafață și prime pe cap de animal. Acesta acoperă aproape 70 % din bugetul Fondului de garantare. |
| --- | --- |

5.6.

IACS este principalul instrument de gestiune și control al Sistemului de plăți unice (SPU) (a se vedea punctul 5.15), al Sistemului de plăți unice pe suprafață (SPUS) (a se vedea punctul 5.39) și al tuturor sistemelor de ajutoare pe suprafață și prime pe cap de animal. Acesta acoperă aproape 70 % din bugetul Fondului de garantare.

5.7.

| 5.7. | IACS constă, în fiecare stat membru, într-o bază de date privind exploatațiile și cererile de ajutor, sisteme de identificare a parcelelor agricole și de înregistrare a animalelor, precum și într-un registru al drepturilor, acesta din urmă în statele membre care pun în aplicare SPU. Sistemul prevede mai multe controale de eligibilitate: un control administrativ al tuturor cererilor de plată, controale încrucișate cu bazele de date pentru a se evita ca aceleași terenuri/animale să fie declarate de două ori și o rată minimă de 5 % pentru inspecțiile efectuate la exploatații. |
| --- | --- |

IACS constă, în fiecare stat membru, într-o bază de date privind exploatațiile și cererile de ajutor, sisteme de identificare a parcelelor agricole și de înregistrare a animalelor, precum și într-un registru al drepturilor, acesta din urmă în statele membre care pun în aplicare SPU. Sistemul prevede mai multe controale de eligibilitate: un control administrativ al tuturor cererilor de plată, controale încrucișate cu bazele de date pentru a se evita ca aceleași terenuri/animale să fie declarate de două ori și o rată minimă de 5 % pentru inspecțiile efectuate la exploatații.

5.8.

| 5.8. | Rezultatele inspecțiilor IACS comunicate Comisiei de către agențiile de plată vizează problema legalității și a regularității plăților către agricultori, însă Curtea consideră că acestea ar trebui verificate și validate de un organism independent. Erorile apărute în calcularea drepturilor nu sunt incluse în rezultatele inspecțiilor IACS, cu toate că acestea afectează legalitatea și regularitatea plăților efectuate. Erorile constatate în urma inspecțiilor efectuate de agențiile de plată sunt corectate însă înaintea efectuării plății. |
| --- | --- |

Rezultatele inspecțiilor IACS comunicate Comisiei de către agențiile de plată vizează problema legalității și a regularității plăților către agricultori, însă Curtea consideră că acestea ar trebui verificate și validate de un organism independent. Erorile apărute în calcularea drepturilor nu sunt incluse în rezultatele inspecțiilor IACS, cu toate că acestea afectează legalitatea și regularitatea plăților efectuate. Erorile constatate în urma inspecțiilor efectuate de agențiile de plată sunt corectate însă înaintea efectuării plății.

| 5.8. | În vederea ameliorării asigurărilor obținute în urma rezultatelor inspecției SIGC în ceea ce privește eficacitatea sistemelor de control, Comisia a pus în aplicare recomandările Curții referitoare la faptul că organismele de certificare trebuie să își intensifice eforturile de verificare și validare a statisticilor rezultate în urma inspecțiilor și a controalelor ulterioare plăților. Odată cu debutul exercițiului financiar 2007, organismele de certificare vor fi solicitate, astfel cum este prevăzut în orientările Comisiei, să analizeze și să raporteze cu privire la rezultatele verificărilor la fața locului și la statisticile de control. |
| --- | --- |

5.8.

În vederea ameliorării asigurărilor obținute în urma rezultatelor inspecției SIGC în ceea ce privește eficacitatea sistemelor de control, Comisia a pus în aplicare recomandările Curții referitoare la faptul că organismele de certificare trebuie să își intensifice eforturile de verificare și validare a statisticilor rezultate în urma inspecțiilor și a controalelor ulterioare plăților. Odată cu debutul exercițiului financiar 2007, organismele de certificare vor fi solicitate, astfel cum este prevăzut în orientările Comisiei, să analizeze și să raporteze cu privire la rezultatele verificărilor la fața locului și la statisticile de control.

| 5.9. | În conformitate cu aceste statistici (a se vedea
  tabelul 5.2
  și
  graficul 5.2
  ), pentru toate statele membre luate în ansamblu, 28,9 % (40 % anul trecut) din cererile de ajutor pe suprafață care au fost verificate în 2005 și care au generat plăți în exercițiul financiar 2006 conțineau erori. Aceste erori corespund unui procentaj de 1,4 % din suprafețele verificate de agențiile de plată. Pentru statele membre UE-15, acest din urmă procentaj a scăzut de la 2,0 % în 2004 la 1,2 % în 2005. Descreșterea indicelui de eroare este legată de introducerea SPU în zece dintre cele 15 state membre UE-15 (11), unde indicele de eroare a scăzut la 0,7 %; în celelalte cinci, acesta este în continuare de 1,8 % și același indice este prezent și în noile state membre. |
| --- | --- |

5.9.

În conformitate cu aceste statistici (a se vedea
  tabelul 5.2
  și
  graficul 5.2
  ), pentru toate statele membre luate în ansamblu, 28,9 % (40 % anul trecut) din cererile de ajutor pe suprafață care au fost verificate în 2005 și care au generat plăți în exercițiul financiar 2006 conțineau erori. Aceste erori corespund unui procentaj de 1,4 % din suprafețele verificate de agențiile de plată. Pentru statele membre UE-15, acest din urmă procentaj a scăzut de la 2,0 % în 2004 la 1,2 % în 2005. Descreșterea indicelui de eroare este legată de introducerea SPU în zece dintre cele 15 state membre UE-15 (11), unde indicele de eroare a scăzut la 0,7 %; în celelalte cinci, acesta este în continuare de 1,8 % și același indice este prezent și în noile state membre.

| 5.10. | În cele zece state membre care au separat integral sau parțial primele pe cap de animal, numărul de animale care trebuie să facă în continuare obiectul unor controale a scăzut cu 35 %-67 %, în funcție de sistemul de ajutoare, iar indicele de eroare s-a redus în mod simțitor. În ceea ce privește sistemul cel mai substanțial, prima pentru vacile care alăptează (a se vedea
  tabelul 5.3
  și
  graficul 5.3
  ), statele membre au constatat că 0,7 % din animalele declarate nu existau sau nu erau eligibile (1,56 % în 2004); pentru prima specială pentru bovine, acest procent a fost de 1,23 % (2,53 % în 2004), iar pentru primele pentru oi și capre, procentul a scăzut la 3,6 % de la 6,3 % în 2004. |
| --- | --- |

5.10.

În cele zece state membre care au separat integral sau parțial primele pe cap de animal, numărul de animale care trebuie să facă în continuare obiectul unor controale a scăzut cu 35 %-67 %, în funcție de sistemul de ajutoare, iar indicele de eroare s-a redus în mod simțitor. În ceea ce privește sistemul cel mai substanțial, prima pentru vacile care alăptează (a se vedea
  tabelul 5.3
  și
  graficul 5.3
  ), statele membre au constatat că 0,7 % din animalele declarate nu existau sau nu erau eligibile (1,56 % în 2004); pentru prima specială pentru bovine, acest procent a fost de 1,23 % (2,53 % în 2004), iar pentru primele pentru oi și capre, procentul a scăzut la 3,6 % de la 6,3 % în 2004.

| 5.9–5.10. | Comisia dorește să sublinieze tendința pozitivă către indici de eroare mai scăzuți în aplicații și declarații excesive privind domeniile și animalele și consideră că acest lucru va avea un impact foarte pozitiv asupra recentelor reforme PAC. |
| --- | --- |

5.9–5.10.

Comisia dorește să sublinieze tendința pozitivă către indici de eroare mai scăzuți în aplicații și declarații excesive privind domeniile și animalele și consideră că acest lucru va avea un impact foarte pozitiv asupra recentelor reforme PAC.

Tabelul 5.2 – ajutor pe suprafață, suprafețe cultivate cu plante furajere și alte culturi – Cereri verificate la fața locului în 2005 (exercițiul în care s-au efectuat plățile: 2006)

| State membre | Cereri prezentate | Cereri verificate | Cereri care prezintă anomalii | Inspecții selectate în mod aleatoriu | Inspecții selectate în mod aleatoriu care prezintă anomalii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr | Suprafață (ha) | Suprafață medie (ha) | Număr | % | Suprafață (ha) | % | Suprafață medie (ha) | Număr | % | Suprafață (ha) | % | Număr | % | Suprafață (ha) | % | Număr | % | Suprafață (ha) | % |
| Belgia | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Danemarca | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Germania | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irlanda | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italia | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luxemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Austria | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugalia | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Suedia | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Regatul Unit | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Total 2005 UE 10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Total 2004 UE 10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Grecia | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Spania | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Franța | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Țările de Jos | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finlanda | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovenia | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Total 2005 UE 7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Total 2005 UE 17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Total 2004 UE 15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Total 2003 UE 15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Total 2002 UE 15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Republica Cehă | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estonia | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Cipru | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Letonia | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Lituania | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Ungaria | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Polonia | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovacia | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Total 2005 UE-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Total 2004 UE-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Total 2005 UE-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Total 2004 UE-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| NB 1: Teledetecția implică utilizarea fotografierii prin satelit sau aeriene pentru verificarea cererilor IACS.

  NB 2: Verificările realizate în anul N sunt relevante pentru plățile efectuate în anul N + 1.

  Surse: statistici IACS prezentate DG AGRI de către statele membre.
  Raport anual de activitate pentru 2006 al DG AGRI. |

State membre

Cereri prezentate

Cereri verificate

Cereri care prezintă anomalii

Inspecții selectate în mod aleatoriu

Inspecții selectate în mod aleatoriu care prezintă anomalii

Număr

Suprafață (ha)

Suprafață medie (ha)

Număr

%

Suprafață (ha)

%

Suprafață medie (ha)

Număr

%

Suprafață (ha)

%

Număr

%

Suprafață (ha)

%

Număr

%

Suprafață (ha)

%

Belgia

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Danemarca

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Germania

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irlanda

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italia

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luxemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Austria

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugalia

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Suedia

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Regatul Unit

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Total 2005 UE 10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Total 2004 UE 10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Grecia

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Spania

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Franța

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Țările de Jos

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finlanda

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovenia

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Total 2005 UE 7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Total 2005 UE 17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Total 2004 UE 15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Total 2003 UE 15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Total 2002 UE 15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Republica Cehă

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estonia

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Cipru

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Letonia

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Lituania

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Ungaria

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Polonia

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovacia

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Total 2005 UE-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Total 2004 UE-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Total 2005 UE-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Total 2004 UE-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

NB 1: Teledetecția implică utilizarea fotografierii prin satelit sau aeriene pentru verificarea cererilor IACS.

NB 2: Verificările realizate în anul N sunt relevante pentru plățile efectuate în anul N + 1.

Surse: statistici IACS prezentate DG AGRI de către statele membre.

Raport anual de activitate pentru 2006 al DG AGRI.

Image

Tabelul 5.3 – Inspecții IACS privind prima pentru vacile care alăptează – Rezultatele controalelor la fața locului, efectuate în 2005 (exercițiul în care s-au efectuat plățile: 2006)

| State Membre | Numărul total de animale | Animale inspectate parțial respinse | Animale inspectate respinse | Animale inspectate
  (selectate în mod aleatoriu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Declarate | Inspectate | % | Numărul | % din totalul animalelor declarate | Numărul | % din totalul animalelor declarate | Numărul | % din totalul animalelor inspectate | % din totalul animalelor declarate | Parțial respinse | % parțial respinse | Respinse | % respinse |
| Belgia | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Grecia | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Spania | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Franța | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Țările de Jos | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Austria | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugalia | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finlanda | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenia | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| UE-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Surse: statistici IACS prezentate DG AGRI de către statele membre.
  Raport anual de activitate al DG AGRI. |

State Membre

Numărul total de animale

Animale inspectate parțial respinse

Animale inspectate respinse

Animale inspectate

(selectate în mod aleatoriu)

Declarate

Inspectate

%

Numărul

% din totalul animalelor declarate

Numărul

% din totalul animalelor declarate

Numărul

% din totalul animalelor inspectate

% din totalul animalelor declarate

Parțial respinse

% parțial respinse

Respinse

% respinse

Belgia

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Grecia

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Spania

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Franța

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Țările de Jos

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Austria

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugalia

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finlanda

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovenia

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

UE-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Surse: statistici IACS prezentate DG AGRI de către statele membre.

Raport anual de activitate al DG AGRI.

Image

Situația în Grecia

| 5.11. | Pentru al cincilea an consecutiv, declarația directorului general cuprinde o rezervă privind insuficienta punere în aplicare a IACS în Grecia. Pentru 2006, Curtea a confirmat că în continuare nu se pun în aplicare controale cheie, și anume: gestionarea cererilor de plată, procedurile de inspecție, integritatea bazei de date referitoare la animale și sistemul de identificare a parcelelor agricole. Aproximativ 850 de milioane de euro sunt plătite agricultorilor în fiecare an în aceste condiții de control nesatisfăcătoare. Pentru perioada 1996–2005, Comisia a impus corecții însumând 479 de milioane de euro, echivalentul a aproximativ 6 % din cheltuielile declarate. De asemenea, au fost efectuate corecții pentru stafide. |
| --- | --- |

5.11.

Pentru al cincilea an consecutiv, declarația directorului general cuprinde o rezervă privind insuficienta punere în aplicare a IACS în Grecia. Pentru 2006, Curtea a confirmat că în continuare nu se pun în aplicare controale cheie, și anume: gestionarea cererilor de plată, procedurile de inspecție, integritatea bazei de date referitoare la animale și sistemul de identificare a parcelelor agricole. Aproximativ 850 de milioane de euro sunt plătite agricultorilor în fiecare an în aceste condiții de control nesatisfăcătoare. Pentru perioada 1996–2005, Comisia a impus corecții însumând 479 de milioane de euro, echivalentul a aproximativ 6 % din cheltuielile declarate. De asemenea, au fost efectuate corecții pentru stafide.

| 5.11. | În ceea ce privește exercițiul financiar 2006 (anul solicitării 2005), controalele de audit confirmă persistența unor deficiențe importante în funcționarea elementelor-cheie ale SIGC în Grecia, cum ar fi procedura de despăgubire, calitatea verificărilor la fața locului, calitatea bazelor de date referitoare la animale și, în mod special, Sistemul de identificare a parcelelor agricole. |
| --- | --- |

5.11.

În ceea ce privește exercițiul financiar 2006 (anul solicitării 2005), controalele de audit confirmă persistența unor deficiențe importante în funcționarea elementelor-cheie ale SIGC în Grecia, cum ar fi procedura de despăgubire, calitatea verificărilor la fața locului, calitatea bazelor de date referitoare la animale și, în mod special, Sistemul de identificare a parcelelor agricole.

În vederea protejării intereselor financiare ale comunității, Comisia efectuează în continuare un program de audit intensiv și, atât timp cât va considera necesar, va impune corecții financiare Greciei.

Mai mult, Comisia monitorizează îndeaproape și supraveghează planul de acțiune al Greciei care a fost întocmit de către autoritățile grecești, la cererea explicită și în strânsă colaborare cu Comisia, în vederea soluționării deficiențelor sus-numite. Planul de acțiune conține termene-limită stricte pentru punerea în aplicare a diferitelor acțiuni care ar trebui să producă primele rezultate începând cu exercițiul financiar 2007 (anul solicitării 2006).

| 5.12. | Sistemul de ajutoare pentru stafide prevede producerea de către cultivatori a unei cantități minime de stafide pe hectar (adică aceștia trebuie să obțină o producție minimă). Cvasitotalitatea ajutoarelor (aproximativ 115 milioane de euro pe an) se plătește Greciei. |
| --- | --- |

5.12.

Sistemul de ajutoare pentru stafide prevede producerea de către cultivatori a unei cantități minime de stafide pe hectar (adică aceștia trebuie să obțină o producție minimă). Cvasitotalitatea ajutoarelor (aproximativ 115 milioane de euro pe an) se plătește Greciei.

5.13.

| 5.13. | Auditurile efectuate de Curte în cadrul DAS în ultimii ani, precum și un audit efectuat în 2006 strict pe această temă au stabilit că, începând cu anul 1999, autoritățile naționale elene au redus în mod nejustificat cerințele de producție minimă pentru stafide sultanine și stafide de Corint, reduceri ce afectează marea majoritate a suprafețelor care produc stafide. Aceste reduceri nu s-au bazat pe evaluări ale daunelor realizate de agențiile de asigurări și nu au fost conforme cu normele decât în campania agricolă 2002/2003, an în care condițiile meteorologice nefavorabile au afectat o mare parte din teritoriul Greciei. În ceilalți ani, cea mai mare parte a reducerilor a fost hotărâtă de autoritățile naționale din motive ce nu țin de calamitățile naturale (15). Acest lucru a condus la efectuarea de plăți către cultivatori care nu îndeplineau cerințele de producție minimă (în special pentru sultanine – aproximativ 50 % din totalul producției) și care nu au fost afectați de o calamitate naturală. |
| --- | --- |

Auditurile efectuate de Curte în cadrul DAS în ultimii ani, precum și un audit efectuat în 2006 strict pe această temă au stabilit că, începând cu anul 1999, autoritățile naționale elene au redus în mod nejustificat cerințele de producție minimă pentru stafide sultanine și stafide de Corint, reduceri ce afectează marea majoritate a suprafețelor care produc stafide. Aceste reduceri nu s-au bazat pe evaluări ale daunelor realizate de agențiile de asigurări și nu au fost conforme cu normele decât în campania agricolă 2002/2003, an în care condițiile meteorologice nefavorabile au afectat o mare parte din teritoriul Greciei. În ceilalți ani, cea mai mare parte a reducerilor a fost hotărâtă de autoritățile naționale din motive ce nu țin de calamitățile naturale (15). Acest lucru a condus la efectuarea de plăți către cultivatori care nu îndeplineau cerințele de producție minimă (în special pentru sultanine – aproximativ 50 % din totalul producției) și care nu au fost afectați de o calamitate naturală.

| 5.13. | Comisia a întreprins mai multe misiuni cu privire la programul pentru stafide în ultimii ani în Grecia și este conștientă de realizările descrise. În ultimii ani, autoritățile grecești au acordat derogări generalizate sub forma unor reduceri uniforme ale cantităților de producție obligatorii pentru întreaga Grecie, justificându-le prin referirea la dezastrele naționale și, într-un grad mai mic, prin alte motive. |
| --- | --- |

5.13.

Comisia a întreprins mai multe misiuni cu privire la programul pentru stafide în ultimii ani în Grecia și este conștientă de realizările descrise. În ultimii ani, autoritățile grecești au acordat derogări generalizate sub forma unor reduceri uniforme ale cantităților de producție obligatorii pentru întreaga Grecie, justificându-le prin referirea la dezastrele naționale și, într-un grad mai mic, prin alte motive.

Comisia consideră că acest fapt nu este în conformitate cu legislația comunitară și ca o consecință a misiunilor la fața locului, este în curs de pregătire a procedurilor de conformitate.

| 5.14. | Comisia a aplicat corecții financiare forfetare pentru deficiențele legate de efectuarea controalelor cheie în perioada 1997–2002 (40 de milioane de euro). Pentru anii următori nu au fost încă propuse corecții și Comisia nu a stabilit proporția plăților ineligibile, care poate fi semnificativă în cazul sultaninelor. |
| --- | --- |

5.14.

Comisia a aplicat corecții financiare forfetare pentru deficiențele legate de efectuarea controalelor cheie în perioada 1997–2002 (40 de milioane de euro). Pentru anii următori nu au fost încă propuse corecții și Comisia nu a stabilit proporția plăților ineligibile, care poate fi semnificativă în cazul sultaninelor.

| 5.14. | Procedurile de conformitate sunt în curs de desfășurare pentru anii rămași și, dată fiind integrarea sa în Sistemul de plăți unice cu începere din 2008, Comisia intenționează să propună corecții financiare în cadrul a două „pachete” – unul pentru anii care nu au fost încă corectați (anume 2003–2005) și, după caz, un alt pachet pentru anii rămași care va lua în mod special în considerare că derogările de la cerința de producție minimă nu au fost acordate, aparent, în conformitate cu legislația comunitară din ultimii ani. |
| --- | --- |

5.14.

Procedurile de conformitate sunt în curs de desfășurare pentru anii rămași și, dată fiind integrarea sa în Sistemul de plăți unice cu începere din 2008, Comisia intenționează să propună corecții financiare în cadrul a două „pachete” – unul pentru anii care nu au fost încă corectați (anume 2003–2005) și, după caz, un alt pachet pentru anii rămași care va lua în mod special în considerare că derogările de la cerința de producție minimă nu au fost acordate, aparent, în conformitate cu legislația comunitară din ultimii ani.

Sistemul de plăți unice (SPU)

Ce este și cum funcționează?

| 5.15. | În cadrul SPU, agricultorii nu sunt plătiți în funcție de ceea ce produc sau de numărul de animale pe care le cresc (16). În schimb, trebuie să se urmeze pașii următori pentru a beneficia de ajutor în integralitatea sa: |
| --- | --- |

5.15.

În cadrul SPU, agricultorii nu sunt plătiți în funcție de ceea ce produc sau de numărul de animale pe care le cresc (16). În schimb, trebuie să se urmeze pașii următori pentru a beneficia de ajutor în integralitatea sa:

| (a) | se depune o cerere pentru drepturile aferente primului an [și, în cursul aceluiași an, se depune o cerere de plată (cerere unică) însoțită de declarația în care se consemnează hectarele eligibile]; |
| --- | --- |

(a)

se depune o cerere pentru drepturile aferente primului an [și, în cursul aceluiași an, se depune o cerere de plată (cerere unică) însoțită de declarația în care se consemnează hectarele eligibile];

| (b) | după constatarea drepturilor, se depune o cerere unică (anuală) în care se declară numărul total al hectarelor și, în special, hectarele eligibile pentru SPU; |
| --- | --- |

(b)

după constatarea drepturilor, se depune o cerere unică (anuală) în care se declară numărul total al hectarelor și, în special, hectarele eligibile pentru SPU;

| (c) | agricultorul trebuie să își păstreze terenul în bune condiții agricole și de mediu (BCAM) și să îndeplinească mai multe cerințe de mediu specifice (cerințe de ecocondiționalitate). |
| --- | --- |

(c)

agricultorul trebuie să își păstreze terenul în bune condiții agricole și de mediu (BCAM) și să îndeplinească mai multe cerințe de mediu specifice (cerințe de ecocondiționalitate).

5.16.

| 5.16. | Pentru a deveni eligibili pentru SPU, agricultorii trebuie să obțină mai întâi „drepturi” (17). Autoritățile naționale optează pentru unul dintre modelele prevăzute de legislația UE (a se vedea
  tabelul 5.4
  ) și calculează numărul și valoarea drepturilor fiecărui agricultor. În conformitate cu modelul istoric, fiecărui agricultor i se acordă drepturi în funcție de cuantumul mediu al ajutorului primit și de suprafața exploatată în perioada de referință 2000–2002. În conformitate cu modelul regional, toate drepturile unei regiuni au aceeași valoare forfetară, iar agricultorului i se atribuie un drept pentru fiecare hectar eligibil declarat în primul an de aplicare. Modelul hibrid combină elementul istoric cu o valoare forfetară și, dacă este dinamic, elementul istoric scade în fiecare an până când sistemul devine în mod predominant unul forfetar. |
| --- | --- |

Pentru a deveni eligibili pentru SPU, agricultorii trebuie să obțină mai întâi „drepturi” (17). Autoritățile naționale optează pentru unul dintre modelele prevăzute de legislația UE (a se vedea
  tabelul 5.4
  ) și calculează numărul și valoarea drepturilor fiecărui agricultor. În conformitate cu modelul istoric, fiecărui agricultor i se acordă drepturi în funcție de cuantumul mediu al ajutorului primit și de suprafața exploatată în perioada de referință 2000–2002. În conformitate cu modelul regional, toate drepturile unei regiuni au aceeași valoare forfetară, iar agricultorului i se atribuie un drept pentru fiecare hectar eligibil declarat în primul an de aplicare. Modelul hibrid combină elementul istoric cu o valoare forfetară și, dacă este dinamic, elementul istoric scade în fiecare an până când sistemul devine în mod predominant unul forfetar.

| 5.16. | În conformitate cu noile reguli ale SPU, statele membre dețin o marjă semnificativă de discreție în vederea implementării sistemului conform nevoilor și intențiilor specifice ale acestora. Aceasta se aplică pentru alegerea elementară a modelului, conform căreia modelul regional a fost conceput ca o opțiune de derogare de la modelul istoric, și în vederea stabilirii regulilor specifice cu privire la punerea în aplicare a modelului ales. |
| --- | --- |

5.16.

În conformitate cu noile reguli ale SPU, statele membre dețin o marjă semnificativă de discreție în vederea implementării sistemului conform nevoilor și intențiilor specifice ale acestora. Aceasta se aplică pentru alegerea elementară a modelului, conform căreia modelul regional a fost conceput ca o opțiune de derogare de la modelul istoric, și în vederea stabilirii regulilor specifice cu privire la punerea în aplicare a modelului ales.

Tabelul 5.4 – Modele SPU adoptate de statele membre auditate

| Stat membru | Model aplicat | Beneficiari de plăți directe UE în 2004 (18) | Cereri prezentate în cadrul SPU în 2005 (19) | 2005 în % din 2004 (rotunjit) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr | Suprafață
  (1 000 ha) | Număr (20) | Suprafață
  (1 000 ha) (21) | Număr
  (%) | Suprafață (%) |
| Danemarca | Hibrid dinamic | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Germania | Hibrid dinamic | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luxemburg | Hibrid static | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Suedia | Hibrid static | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Regatul Unit |
| Regatul Unit – Anglia | Hibrid dinamic | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| Regatul Unit – Scoția | Istoric | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| Regatul Unit – Țara Galilor | Istoric | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| Regatul Unit – Irlanda de Nord | Hibrid static | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Total | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Stat membru

Model aplicat

Beneficiari de plăți directe UE în 2004 (18)

Cereri prezentate în cadrul SPU în 2005 (19)

2005 în % din 2004 (rotunjit)

Număr

Suprafață

(1 000 ha)

Număr (20)

Suprafață

(1 000 ha) (21)

Număr

(%)

Suprafață (%)

Danemarca

Hibrid dinamic

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Germania

Hibrid dinamic

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luxemburg

Hibrid static

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Suedia

Hibrid static

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Regatul Unit

Regatul Unit – Anglia

Hibrid dinamic

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

Regatul Unit – Scoția

Istoric

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

Regatul Unit – Țara Galilor

Istoric

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

Regatul Unit – Irlanda de Nord

Hibrid static

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Total

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | Statele membre trebuie să constituie o rezervă națională (22) din care să atribuie drepturi noilor agricultori, celor aflați în situații speciale sau celor afectați de programe de restructurare sau dezvoltare. |
| --- | --- |

5.17.

Statele membre trebuie să constituie o rezervă națională (22) din care să atribuie drepturi noilor agricultori, celor aflați în situații speciale sau celor afectați de programe de restructurare sau dezvoltare.

Obiectivele auditului

| 5.18. | Curtea a auditat sistemele de stabilire a drepturilor în cele 10 state membre (23) care au introdus SPU în 2005 (plăți în 2006, plafon bugetar de 15 088 de milioane de euro (24), 27 % din totalul cheltuielilor agricole) (25). |
| --- | --- |

5.18.

Curtea a auditat sistemele de stabilire a drepturilor în cele 10 state membre (23) care au introdus SPU în 2005 (plăți în 2006, plafon bugetar de 15 088 de milioane de euro (24), 27 % din totalul cheltuielilor agricole) (25).

Auditul a avut drept obiectiv stabilirea următoarelor fapte:

| (a) | dacă dispozițiile naționale adoptate de statele membre respectă legislația UE și dacă drepturile au fost calculate corect; |
| --- | --- |

(a)

dacă dispozițiile naționale adoptate de statele membre respectă legislația UE și dacă drepturile au fost calculate corect;

| (b) | dacă statele membre au aplicat proceduri administrative corespunzătoare și un control intern fiabil pentru stabilirea și gestionarea corectă, exhaustivă și exactă a drepturilor la plată; |
| --- | --- |

(b)

dacă statele membre au aplicat proceduri administrative corespunzătoare și un control intern fiabil pentru stabilirea și gestionarea corectă, exhaustivă și exactă a drepturilor la plată;

| (c) | dacă statele membre au pus în aplicare un sistem fiabil de gestionare și control pentru prelucrarea cererilor depuse în cadrul SPU (26). |
| --- | --- |

(c)

dacă statele membre au pus în aplicare un sistem fiabil de gestionare și control pentru prelucrarea cererilor depuse în cadrul SPU (26).

Calcularea și atribuirea drepturilor

| 5.19. | Calcularea și atribuirea corectă a drepturilor este o condiție prealabilă pentru corectitudinea plăților SPU. O stabilire incorectă a drepturilor va conduce la o plată prea mare sau prea mică în primul an și în toți anii următori, dacă eroarea nu este detectată. |
| --- | --- |

5.19.

Calcularea și atribuirea corectă a drepturilor este o condiție prealabilă pentru corectitudinea plăților SPU. O stabilire incorectă a drepturilor va conduce la o plată prea mare sau prea mică în primul an și în toți anii următori, dacă eroarea nu este detectată.

Nerespectarea normelor

Norma celor zece luni

| 5.20. | Legislația comunitară prevede că terenul declarat pentru SPU trebuie să se afle la dispoziția solicitantului pentru o durată de cel puțin 10 luni în fiecare an. În schimb, în Regatul Unit s-au atribuit drepturi în cadrul SPU și s-a plătit ajutor comunitar unor proprietari care nu desfășurau activități agricole și care își arendau terenurile pentru cea mai mare parte a anului, neîndeplinind, prin urmare, cerințele. În Irlanda de Nord, de exemplu, peste 176 000 de drepturi (în valoare de 13,8 milioane de euro) au fost atribuite unor astfel de proprietari (27). |
| --- | --- |

5.20.

Legislația comunitară prevede că terenul declarat pentru SPU trebuie să se afle la dispoziția solicitantului pentru o durată de cel puțin 10 luni în fiecare an. În schimb, în Regatul Unit s-au atribuit drepturi în cadrul SPU și s-a plătit ajutor comunitar unor proprietari care nu desfășurau activități agricole și care își arendau terenurile pentru cea mai mare parte a anului, neîndeplinind, prin urmare, cerințele. În Irlanda de Nord, de exemplu, peste 176 000 de drepturi (în valoare de 13,8 milioane de euro) au fost atribuite unor astfel de proprietari (27).

| 5.20. | Trebuie luat în considerare conceptul generic de decuplare. |
| --- | --- |

5.20.

Trebuie luat în considerare conceptul generic de decuplare.

Articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 stabilește că numai agricultorii, astfel cum se precizează la articolul 2 litera (a) din respectivul regulament, pot avea acces la Sistemul de plăți unice.

În conformitate cu modelul regional, adoptat ca derogare de la modelul istoric la cererea câtorva state membre, plata poate fi efectuată pe baza întregii suprafețe agricole declarată în primul an de aplicare. Această extensie se aplică în principal terenurilor pentru pășunat, fructelor și legumelor. Într-adevăr, acest model implică faptul că noii beneficiari, care înainte nu primeau sprijin direct, au devenit eligibili dacă, printre altele, suprafața se află la dispoziția lor, dacă BCAM (menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu) se aplică și cu condiția ca aceștia să desfășoare o activitate agricolă pe terenul în cauză în conformitate cu definiția de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. Aceasta poate include proprietarii însă numai cu condiția implicării acestora în activități agricole.

Solicitantul trebuie, de fapt, să se asigure că terenurile aflate la dispoziția acestuia sunt declarate pentru o perioadă de minimum 10 luni. În cazurile descrise de Curte, de exemplu, dacă terenul se află la dispoziția proprietarului pentru o perioadă de mai puțin de 10 luni, acesta nu este eligibil. Comisia va lua măsuri prin intermediul procedurilor de conformitate.

| 5.21. | Autoritățile din Regatul Unit consideră că, în funcție de termenii contractului de arendă, proprietarii pot fi eligibili pentru SPU și/sau ajutorul pentru dezvoltare rurală pentru terenuri arendate și exploatate agricol de către arendaș. Cu toate acestea, în conformitate cu legislația UE, numai agricultorul – altfel spus, persoana care dispune de teren și care desfășoară o activitate agricolă pe terenul în cauză – este îndreptățit la plăți în cadrul SPU și la ajutorul pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

5.21.

Autoritățile din Regatul Unit consideră că, în funcție de termenii contractului de arendă, proprietarii pot fi eligibili pentru SPU și/sau ajutorul pentru dezvoltare rurală pentru terenuri arendate și exploatate agricol de către arendaș. Cu toate acestea, în conformitate cu legislația UE, numai agricultorul – altfel spus, persoana care dispune de teren și care desfășoară o activitate agricolă pe terenul în cauză – este îndreptățit la plăți în cadrul SPU și la ajutorul pentru dezvoltare rurală.

| 5.21. | Comisia împărtășește interpretarea Curții referitoare la legislația europeană în cauză. |
| --- | --- |

5.21.

Comisia împărtășește interpretarea Curții referitoare la legislația europeană în cauză.

Una dintre condițiile de eligibilitate este desfășurarea unei activități agricole.

Statele membre trebuie să identifice persoanele considerate ca fiind agricultori activi (eligibili pentru atribuirea drepturilor). În cazul în care proprietarul își asumă riscul economic al activității agricole, nu este exclus ca acesta să fie considerat ca „desfășurând o activitate agricolă”.

Consolidarea drepturilor

| 5.22. | Legislația UE prevede stabilirea unor cuantumuri de referință pentru agricultorii din zonele care fac obiectul unor programe de restructurare și/sau dezvoltare care țin de o intervenție publică, în vederea evitării abandonării terenurilor și/sau a compensării dezavantajelor specifice care îi afectează pe agricultorii din respectivele zone. În cazul în care un agricultor a pierdut terenuri în acest mod și nu își mai poate activa toate drepturile, acestea pot fi consolidate, respectiv preschimbate pentru un număr mai mic cu o valoare mai mare. |
| --- | --- |

5.22.

Legislația UE prevede stabilirea unor cuantumuri de referință pentru agricultorii din zonele care fac obiectul unor programe de restructurare și/sau dezvoltare care țin de o intervenție publică, în vederea evitării abandonării terenurilor și/sau a compensării dezavantajelor specifice care îi afectează pe agricultorii din respectivele zone. În cazul în care un agricultor a pierdut terenuri în acest mod și nu își mai poate activa toate drepturile, acestea pot fi consolidate, respectiv preschimbate pentru un număr mai mic cu o valoare mai mare.

5.23.

| 5.23. | Unele state membre/țări (Austria, Irlanda, Țara Galilor și Scoția) nu au respectat legislația UE. Acestea au extins dispoziția în cauză la toate cazurile (28) în care un agricultor avea mai puține hectare decât drepturi la plată la nivelul anului 2005. Consolidarea a fost acordată pentru a concentra cuantumul de referință al agricultorului pe un număr de drepturi la plată egal cu numărul de hectare deținute și, în consecință, pentru a permite agricultorului să își activeze toate drepturile. Țara Galilor și Scoția au aplicat acest tip de consolidare neconform cu reglementările numai în primul an al SPU, în timp ce aplicarea lui continuă în Austria și Irlanda. În 2005, peste 200 000 ha au fost consolidate în acest mod. Impactul este estimat la 60 de milioane de euro pe an (29). |
| --- | --- |

Unele state membre/țări (Austria, Irlanda, Țara Galilor și Scoția) nu au respectat legislația UE. Acestea au extins dispoziția în cauză la toate cazurile (28) în care un agricultor avea mai puține hectare decât drepturi la plată la nivelul anului 2005. Consolidarea a fost acordată pentru a concentra cuantumul de referință al agricultorului pe un număr de drepturi la plată egal cu numărul de hectare deținute și, în consecință, pentru a permite agricultorului să își activeze toate drepturile. Țara Galilor și Scoția au aplicat acest tip de consolidare neconform cu reglementările numai în primul an al SPU, în timp ce aplicarea lui continuă în Austria și Irlanda. În 2005, peste 200 000 ha au fost consolidate în acest mod. Impactul este estimat la 60 de milioane de euro pe an (29).

| 5.23. | Practica descrisă de Curte a fost deja identificată de către Comisie și este urmărită subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității. |
| --- | --- |

5.23.

Practica descrisă de Curte a fost deja identificată de către Comisie și este urmărită subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

| 5.24. | În Irlanda de Nord și Anglia, care aplică modelul hibrid, s-a produs un efect de consolidare atunci când, contrar dispozițiilor comunitare (30), agricultorilor li s-a permis să limiteze atribuirea drepturilor la plată la o parte din suprafața eligibilă declarată în cererea lor din 2005. Aceasta le-a permis agricultorilor să își repartizeze cuantumul de referință istoric pe un număr mai mic de hectare (cu alte cuvinte, le-au fost atribuite mai puține drepturi, cu valori mai mari), iar proprietarilor să solicite drepturi la plată în nume propriu pentru terenuri arendate agricultorilor. |
| --- | --- |

5.24.

În Irlanda de Nord și Anglia, care aplică modelul hibrid, s-a produs un efect de consolidare atunci când, contrar dispozițiilor comunitare (30), agricultorilor li s-a permis să limiteze atribuirea drepturilor la plată la o parte din suprafața eligibilă declarată în cererea lor din 2005. Aceasta le-a permis agricultorilor să își repartizeze cuantumul de referință istoric pe un număr mai mic de hectare (cu alte cuvinte, le-au fost atribuite mai puține drepturi, cu valori mai mari), iar proprietarilor să solicite drepturi la plată în nume propriu pentru terenuri arendate agricultorilor.

| 5.24. | Acest aspect va fi urmărit subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității. |
| --- | --- |

5.24.

Acest aspect va fi urmărit subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Noi beneficiari

| 5.25. | Legislația UE (31) oferă acces la SPU agricultorilor, definiți ca persoane fizice sau juridice a căror exploatație este situată pe teritoriul Comunității și care desfășoară o activitate agricolă – producție, creștere de animale sau cultivare de produse agricole sau menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu (BCAM). |
| --- | --- |

5.25.

Legislația UE (31) oferă acces la SPU agricultorilor, definiți ca persoane fizice sau juridice a căror exploatație este situată pe teritoriul Comunității și care desfășoară o activitate agricolă – producție, creștere de animale sau cultivare de produse agricole sau menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu (BCAM).

5.26.

| 5.26. | Deși solicitanții pot fi eligibili pentru SPU doar prin simpla menținere a terenurilor lor în BCAM, condițiile de admitere nu au fost aplicate în mod uniform pe întreg teritoriul Comunității. De exemplu, Luxemburg a limitat atribuirea de drepturi la acei solicitanți care exploatează efectiv o exploatație agricolă cu toate mașinile și utilajele necesare pentru o gestionare independentă. Toate celelalte state membre care aplică modelul regional sau hibrid au acceptat solicitări din partea unor proprietari care s-au angajat să își mențină terenurile sau să dispună menținerea lor în BCAM, chiar dacă nu dețineau mașini sau utilaje agricole. |
| --- | --- |

Deși solicitanții pot fi eligibili pentru SPU doar prin simpla menținere a terenurilor lor în BCAM, condițiile de admitere nu au fost aplicate în mod uniform pe întreg teritoriul Comunității. De exemplu, Luxemburg a limitat atribuirea de drepturi la acei solicitanți care exploatează efectiv o exploatație agricolă cu toate mașinile și utilajele necesare pentru o gestionare independentă. Toate celelalte state membre care aplică modelul regional sau hibrid au acceptat solicitări din partea unor proprietari care s-au angajat să își mențină terenurile sau să dispună menținerea lor în BCAM, chiar dacă nu dețineau mașini sau utilaje agricole.

| 5.26. | Aplicarea principiului subsidiarității, punerea în aplicare concretă a BCAM ține de competența statelor membre. Prin urmare, nu există o punere în aplicare uniformă în spațiul european. Luxemburgul a adoptat reguli mai stricte pe care le-a considerat ca fiind adecvate, însă acestea nu sunt obligatorii pentru celelalte state membre. Comisia nu se opune unei astfel de soluții. |
| --- | --- |

5.26.

Aplicarea principiului subsidiarității, punerea în aplicare concretă a BCAM ține de competența statelor membre. Prin urmare, nu există o punere în aplicare uniformă în spațiul european. Luxemburgul a adoptat reguli mai stricte pe care le-a considerat ca fiind adecvate, însă acestea nu sunt obligatorii pentru celelalte state membre. Comisia nu se opune unei astfel de soluții.

| 5.27. | Tabelul 5.4
  indică faptul că numărul de beneficiari de ajutor direct a crescut în mod semnificativ. Îndeosebi în conformitate cu modelul regional, în temeiul căruia au devenit eligibile toate fânețele și terenurile exploatate pentru fructe și legume, SPU a dus la o creștere substanțială a numărului de hectare pentru care se plătește ajutor direct, precum și a numărului beneficiarilor. Printre aceștia, Curtea a remarcat și societăți feroviare (Anglia), cluburi de echitație/ferme de creștere a cailor (Germania și Suedia), cluburi de golf/agrement și consilii municipale (Danemarca și Anglia). |
| --- | --- |

5.27.

Tabelul 5.4
  indică faptul că numărul de beneficiari de ajutor direct a crescut în mod semnificativ. Îndeosebi în conformitate cu modelul regional, în temeiul căruia au devenit eligibile toate fânețele și terenurile exploatate pentru fructe și legume, SPU a dus la o creștere substanțială a numărului de hectare pentru care se plătește ajutor direct, precum și a numărului beneficiarilor. Printre aceștia, Curtea a remarcat și societăți feroviare (Anglia), cluburi de echitație/ferme de creștere a cailor (Germania și Suedia), cluburi de golf/agrement și consilii municipale (Danemarca și Anglia).

| 5.27. | Criteriile pentru alocarea drepturilor au trebuit să fie respectate de către beneficiar. Pentru activarea retroactivă a unui drept, acesta trebuie să dispună de teren agricol eligibil și să desfășoare o activitate agricolă pe terenul în cauză. În cazul în care o persoană fizică sau juridică îndeplinește toate condițiile pentru terenul aflat la dispoziția sa și, respectiv, declarat, acesta este eligibil. Terenurile de golf ca atare nu sunt eligibile. De asemenea, reiese în mod clar că, de exemplu, suprafața destinată întrebuințării ca teren de golf sau pentru alte activități de agrement este exclusă și că numai suprafețele destinate activităților agricole sunt eligibile. Comisia urmărește subsecvent cazurile identificate de Curte. |
| --- | --- |

5.27.

Criteriile pentru alocarea drepturilor au trebuit să fie respectate de către beneficiar. Pentru activarea retroactivă a unui drept, acesta trebuie să dispună de teren agricol eligibil și să desfășoare o activitate agricolă pe terenul în cauză. În cazul în care o persoană fizică sau juridică îndeplinește toate condițiile pentru terenul aflat la dispoziția sa și, respectiv, declarat, acesta este eligibil. Terenurile de golf ca atare nu sunt eligibile. De asemenea, reiese în mod clar că, de exemplu, suprafața destinată întrebuințării ca teren de golf sau pentru alte activități de agrement este exclusă și că numai suprafețele destinate activităților agricole sunt eligibile. Comisia urmărește subsecvent cazurile identificate de Curte.

Efectele secundare ale SPU

| 5.28. | Drepturile atribuite proprietarilor care nu desfășoară activități agricole se bazează, în conformitate cu modelul hibrid, numai pe elementul regional forfetar al SPU. În conformitate cu versiunea dinamică a modelului, deși valoarea unor astfel de drepturi pornește de la un nivel redus, ele vor avea, până la sfârșitul fazei dinamice, o valoare mult mai mare și toate drepturile vor ajunge la aceeași valoare. Aceasta va produce un efect semnificativ de redistribuire a ajutorului direct al UE în defavoarea agricultorilor care practică efectiv agricultura și în beneficiul proprietarilor, ale căror drepturi vor crește în valoare de patru ori în Danemarca și Germania și de zece ori în Anglia. În Anglia, elementul forfetar al drepturilor valora 28,20 de euro pe ha în 2005, în timp ce toate drepturile vor avea o valoare nominală de aproximativ 280 de euro pe ha în 2012 (32). |
| --- | --- |

5.28.

Drepturile atribuite proprietarilor care nu desfășoară activități agricole se bazează, în conformitate cu modelul hibrid, numai pe elementul regional forfetar al SPU. În conformitate cu versiunea dinamică a modelului, deși valoarea unor astfel de drepturi pornește de la un nivel redus, ele vor avea, până la sfârșitul fazei dinamice, o valoare mult mai mare și toate drepturile vor ajunge la aceeași valoare. Aceasta va produce un efect semnificativ de redistribuire a ajutorului direct al UE în defavoarea agricultorilor care practică efectiv agricultura și în beneficiul proprietarilor, ale căror drepturi vor crește în valoare de patru ori în Danemarca și Germania și de zece ori în Anglia. În Anglia, elementul forfetar al drepturilor valora 28,20 de euro pe ha în 2005, în timp ce toate drepturile vor avea o valoare nominală de aproximativ 280 de euro pe ha în 2012 (32).

| 5.28. | A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 5.20 cu privire la conceptul de model regional și importanța acestuia în scopul conservării. |
| --- | --- |

5.28.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 5.20 cu privire la conceptul de model regional și importanța acestuia în scopul conservării.

În primul rând, alegerea modelului rămâne la latitudinea statului membru. Modelul descris în cazul de față presupune, de asemenea, un efect de redistribuție deoarece, în perspectiva unei plăți forfetare pentru toate suprafețele agricole eligibile: 1. acoperirea se extinde asupra suprafețelor care inițial nu primeau ajutor; 2. anumite drepturi istorice individuale (variind între beneficiari și per hectar) sunt adăugate și distribuite în mod egal pe suprafața (extinsă).

O persoană juridică sau fizică care a îndeplinit criteriul de eligibilitate a fost îndreptățită la acordarea plății unice.

Efectul de redistribuire

| 5.29. | Statele membre pot aplica așa-numita clauză a „câștigurilor neprevăzute” (33) sau excepționale, conform căreia unui agricultor care și-a vândut exploatația sau care a dat-o în arendă pe o durată de cel puțin șase ani, integral sau parțial, după încheierea perioadei de referință, i se reduce cu până la 90 % numărul de drepturi cuvenite în funcție de ajutorul primit pe parcursul perioadei de referință (34). Sumele astfel deduse sunt vărsate la rezerva națională. Numai Belgia, Danemarca, Italia, Luxemburg și Suedia au decis să aplice această clauză (35). În celelalte state membre, agricultorilor li se permite să își păstreze toate drepturile excepționale. Câștigurile excepționale nu numai că au cauzat majorarea valorii contribuției suportate de toți agricultorii către rezerva națională, ci au dat naștere, de asemenea, la un tratament inegal al agricultorilor în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

5.29.

Statele membre pot aplica așa-numita clauză a „câștigurilor neprevăzute” (33) sau excepționale, conform căreia unui agricultor care și-a vândut exploatația sau care a dat-o în arendă pe o durată de cel puțin șase ani, integral sau parțial, după încheierea perioadei de referință, i se reduce cu până la 90 % numărul de drepturi cuvenite în funcție de ajutorul primit pe parcursul perioadei de referință (34). Sumele astfel deduse sunt vărsate la rezerva națională. Numai Belgia, Danemarca, Italia, Luxemburg și Suedia au decis să aplice această clauză (35). În celelalte state membre, agricultorilor li se permite să își păstreze toate drepturile excepționale. Câștigurile excepționale nu numai că au cauzat majorarea valorii contribuției suportate de toți agricultorii către rezerva națională, ci au dat naștere, de asemenea, la un tratament inegal al agricultorilor în Uniunea Europeană.

| 5.29. | Statele membre au într-adevăr dreptul de a inversa sub anumite condiții drepturile la rezerva națională. Patru state membre au apelat la această opțiune, în timp ce altele nu au făcut acest lucru. |
| --- | --- |

5.29.

Statele membre au într-adevăr dreptul de a inversa sub anumite condiții drepturile la rezerva națională. Patru state membre au apelat la această opțiune, în timp ce altele nu au făcut acest lucru.

În cazul în care a fost selectată această opțiune, trebuie aplicate anumite condiții [a se vedea articolul 42 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004]. Clauza câștigurilor excepționale este opțională pentru statele membre. Situațiile de câștig excepțional au fost adesea reduse în mod semnificativ de clauzele contractuale private, deoarece este imposibil ca vânzătorii să activeze un drept în lipsa proprietății.

| 5.30. | Curtea a constatat că sumele alocate în temeiul sistemului pentru agricultorii începători și al sistemului de investiții au condus la generarea unor câștiguri „anormale” substanțiale, unele situate în domeniul de aplicare al clauzei referitoare la câștigurile excepționale, pe când altele, în afara acestuia. |
| --- | --- |

5.30.

Curtea a constatat că sumele alocate în temeiul sistemului pentru agricultorii începători și al sistemului de investiții au condus la generarea unor câștiguri „anormale” substanțiale, unele situate în domeniul de aplicare al clauzei referitoare la câștigurile excepționale, pe când altele, în afara acestuia.

5.31.

| 5.31. | Legislația UE (36) permite statelor membre să atribuie cuantumuri de referință din rezerva națională agricultorilor începători (37) care și-au demarat activitatea agricolă după perioada de referință. În Scoția, au existat cazuri în care unor agricultori începători li s-au atribuit drepturi chiar dacă nu îndeplineau criteriile sistemului pentru agricultori începători (38). Într-unul dintre cazuri, agricultorul A a preluat o exploatație, în mai 2004, pentru care agricultorul anterior, agricultorul B, beneficiase de 602 drepturi, în valoare de 287 000 de euro în 2005. În urma solicitării de drepturi la plată din rezerva națională, în cadrul sistemului pentru agricultorii începători, agricultorului A i s-au atribuit drepturi în valoare de 111 000 de euro, care i-au fost plătite integral în 2005. Agricultorul B și-a declarat 410 (39) din cele 602 drepturi cu un număr de 410 ha de pășuni sărace pe care le-a luat în arendă la peste 300 km depărtare, în Scottish Highlands (40), și pe care le folosea pentru creșterea a 85 de oi. Pentru această nouă activitate agricolă, acesta a primit 182 000 de euro în 2005. Agricultorii A și B erau amândoi persoane juridice care, până în martie 2004, au exploatat în comun exploatația în cauză. |
| --- | --- |

Legislația UE (36) permite statelor membre să atribuie cuantumuri de referință din rezerva națională agricultorilor începători (37) care și-au demarat activitatea agricolă după perioada de referință. În Scoția, au existat cazuri în care unor agricultori începători li s-au atribuit drepturi chiar dacă nu îndeplineau criteriile sistemului pentru agricultori începători (38). Într-unul dintre cazuri, agricultorul A a preluat o exploatație, în mai 2004, pentru care agricultorul anterior, agricultorul B, beneficiase de 602 drepturi, în valoare de 287 000 de euro în 2005. În urma solicitării de drepturi la plată din rezerva națională, în cadrul sistemului pentru agricultorii începători, agricultorului A i s-au atribuit drepturi în valoare de 111 000 de euro, care i-au fost plătite integral în 2005. Agricultorul B și-a declarat 410 (39) din cele 602 drepturi cu un număr de 410 ha de pășuni sărace pe care le-a luat în arendă la peste 300 km depărtare, în Scottish Highlands (40), și pe care le folosea pentru creșterea a 85 de oi. Pentru această nouă activitate agricolă, acesta a primit 182 000 de euro în 2005. Agricultorii A și B erau amândoi persoane juridice care, până în martie 2004, au exploatat în comun exploatația în cauză.

| 5.31. | Conform celor descrise, agricultorul A nu s-a încadrat în categoria de agricultor nou și, prin urmare, alocarea din rezerva națională trebuie să fie verificată. |
| --- | --- |

5.31.

Conform celor descrise, agricultorul A nu s-a încadrat în categoria de agricultor nou și, prin urmare, alocarea din rezerva națională trebuie să fie verificată.

Practica descrisă este urmărită subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

| 5.32. | Un simplu transfer al exploatației între membrii aceleiași familii în cursul perioadei de referință sau ulterior a fost suficient pentru a crește numărul și valorile drepturilor atribuite exploatației în cauză. În Irlanda, un agricultor care și-a întrerupt activitatea agricolă în 2002 și-a dat exploatația în arendă fiului său. Tatălui i s-au atribuit drepturi în valoare de 38 000 de euro, pe baza primelor plătite în 2000 și 2001. Fiul său a fost aprobat ca agricultor începător și i s-au atribuit drepturi în valoare de 87 000 de euro, pe baza primelor plătite în 2002. În 2005, tatăl și-a transferat terenul și drepturile aferente către fiul său, cu titlu gratuit, acesta din urmă ajungând să dețină drepturi în valoare de 125 000 de euro. Dacă nu ar fi avut loc transferul, exploatației i s-ar fi atribuit drepturi în valoare de 67 800 de euro. |
| --- | --- |

5.32.

Un simplu transfer al exploatației între membrii aceleiași familii în cursul perioadei de referință sau ulterior a fost suficient pentru a crește numărul și valorile drepturilor atribuite exploatației în cauză. În Irlanda, un agricultor care și-a întrerupt activitatea agricolă în 2002 și-a dat exploatația în arendă fiului său. Tatălui i s-au atribuit drepturi în valoare de 38 000 de euro, pe baza primelor plătite în 2000 și 2001. Fiul său a fost aprobat ca agricultor începător și i s-au atribuit drepturi în valoare de 87 000 de euro, pe baza primelor plătite în 2002. În 2005, tatăl și-a transferat terenul și drepturile aferente către fiul său, cu titlu gratuit, acesta din urmă ajungând să dețină drepturi în valoare de 125 000 de euro. Dacă nu ar fi avut loc transferul, exploatației i s-ar fi atribuit drepturi în valoare de 67 800 de euro.

| 5.32. | În cazul în care a avut loc un transfer în timpul perioadei de referință, aceeași bucată de teren va genera două drepturi. Situația rezultă din caracterul incomplet al perioadei de referință (2000–2002) pentru părinte și fiu, în timpul căreia ambii ar putea fi eligibili pentru atribuirea drepturilor în același domeniu. |
| --- | --- |

5.32.

În cazul în care a avut loc un transfer în timpul perioadei de referință, aceeași bucată de teren va genera două drepturi. Situația rezultă din caracterul incomplet al perioadei de referință (2000–2002) pentru părinte și fiu, în timpul căreia ambii ar putea fi eligibili pentru atribuirea drepturilor în același domeniu.

Practica descrisă este urmărită subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Majorarea drepturilor ca urmare a realizării unor investiții

| 5.33. | Se pot atribui drepturi din rezerva națională agricultorilor care au realizat investiții în capacitățile de producție sau care au achiziționat terenuri. În Scoția, cuantumul atribuit în temeiul acestor investiții era disproporționat în raport cu investiția realizată. De exemplu, un agricultor investise în 1 802 ha de teren situate într-o zonă puternic dezavantajată, însă cuantumul acordat în temeiul investiției a fost calculat în funcție de valoarea medie regională pentru celălalt tip de teren, care era mult mai ridicată. Acesta a primit drepturi în valoare de 417 966 de euro. În Irlanda de Nord, unui agricultor i s-au atribuit drepturi în valoare de 109 000 de euro. După perioada de referință, acesta a transferat peste 600 de bovine exploatației unui membru din familia sa, căruia, în conformitate cu acest sistem de investiții, i s-au atribuit drepturi în valoare de 140 000 de euro pentru aceleași animale. |
| --- | --- |

5.33.

Se pot atribui drepturi din rezerva națională agricultorilor care au realizat investiții în capacitățile de producție sau care au achiziționat terenuri. În Scoția, cuantumul atribuit în temeiul acestor investiții era disproporționat în raport cu investiția realizată. De exemplu, un agricultor investise în 1 802 ha de teren situate într-o zonă puternic dezavantajată, însă cuantumul acordat în temeiul investiției a fost calculat în funcție de valoarea medie regională pentru celălalt tip de teren, care era mult mai ridicată. Acesta a primit drepturi în valoare de 417 966 de euro. În Irlanda de Nord, unui agricultor i s-au atribuit drepturi în valoare de 109 000 de euro. După perioada de referință, acesta a transferat peste 600 de bovine exploatației unui membru din familia sa, căruia, în conformitate cu acest sistem de investiții, i s-au atribuit drepturi în valoare de 140 000 de euro pentru aceleași animale.

| 5.33. | Statele membre dețin o marjă de apreciere la punerea în aplicare a clauzei de investiții pentru alocarea drepturilor. Cu toate acestea, alocarea drepturilor de plată trebuie să se bazeze pe niște criterii obiective și trebuie să asigure tratamentul egal al agricultorilor. |
| --- | --- |

5.33.

Statele membre dețin o marjă de apreciere la punerea în aplicare a clauzei de investiții pentru alocarea drepturilor. Cu toate acestea, alocarea drepturilor de plată trebuie să se bazeze pe niște criterii obiective și trebuie să asigure tratamentul egal al agricultorilor.

Practica descrisă este urmărită subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

| 5.34. | Până la mijlocul anului 2003, caracteristicile reformei, inclusiv existența unui sistem care prevede acordarea unor drepturi la plată investitorilor, deveniseră bine cunoscute publicului. În Regatul Unit, o creștere cu 10 % a venitului era considerată o dovadă suficientă a faptului că se efectuase o investiție. În mod paradoxal, prin creșterea numărului de bovine abatorizate în 2002 (cu alte cuvinte, prin reducerea șeptelului), agricultorii puteau îndeplini acest criteriu de investiție. În consecință, s-a ajuns la o cursă generalizată după prime pe cap de bovine. De exemplu, în Irlanda de Nord, numărul animalelor declarate în cadrul sistemelor de prime speciale pentru bovine și de primă pentru abatorizare a fost mai mare cu peste 20 % în 2004 față de media pentru 2000–2002. În consecință, investitorilor li s-au acordat peste 82 % (10,5 milioane de euro) din totalul sumelor alocate din rezerva națională. Același fenomen a fost observat în Scoția și Anglia [85 % (34,4 milioane de euro) și, respectiv, 78 % (94 de milioane de euro)]. Prin această cursă după prime și neaplicarea clauzei referitoare la câștigurile excepționale se explică de ce valoarea contribuției la rezerva națională a depășit 3 %. |
| --- | --- |

5.34.

Până la mijlocul anului 2003, caracteristicile reformei, inclusiv existența unui sistem care prevede acordarea unor drepturi la plată investitorilor, deveniseră bine cunoscute publicului. În Regatul Unit, o creștere cu 10 % a venitului era considerată o dovadă suficientă a faptului că se efectuase o investiție. În mod paradoxal, prin creșterea numărului de bovine abatorizate în 2002 (cu alte cuvinte, prin reducerea șeptelului), agricultorii puteau îndeplini acest criteriu de investiție. În consecință, s-a ajuns la o cursă generalizată după prime pe cap de bovine. De exemplu, în Irlanda de Nord, numărul animalelor declarate în cadrul sistemelor de prime speciale pentru bovine și de primă pentru abatorizare a fost mai mare cu peste 20 % în 2004 față de media pentru 2000–2002. În consecință, investitorilor li s-au acordat peste 82 % (10,5 milioane de euro) din totalul sumelor alocate din rezerva națională. Același fenomen a fost observat în Scoția și Anglia [85 % (34,4 milioane de euro) și, respectiv, 78 % (94 de milioane de euro)]. Prin această cursă după prime și neaplicarea clauzei referitoare la câștigurile excepționale se explică de ce valoarea contribuției la rezerva națională a depășit 3 %.

| 5.34. | Statele membre dețin o marjă de apreciere cu privire la modul de punere în aplicare al clauzei de investiții. Cu toate acestea, interpretarea conceptului de „investiție” descrisă nu este acoperit de legislația comunitară corespunzătoare. |
| --- | --- |

5.34.

Statele membre dețin o marjă de apreciere cu privire la modul de punere în aplicare al clauzei de investiții. Cu toate acestea, interpretarea conceptului de „investiție” descrisă nu este acoperit de legislația comunitară corespunzătoare.

Într-adevăr, legislația comunitară se referă la o capacitate de producție sporită și la achiziții funciare, la o creștere a veniturilor, în anumite cazuri (astfel cum este descris) nu reflectă neapărat o creștere a capacității de producție.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 5.29 cu privire la neaplicarea clauzei câștigurilor excepționale.

Cazul este urmărit subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Activarea drepturilor și a plăților

O calitate globală rezonabilă a sistemului de gestiune și control

| 5.35. | În 2005, sistemele de gestiune și control aplicate de statele membre pentru prelucrarea cererilor de plată ale agricultorilor au fost afectate de trei modificări majore: introducerea unui sistem informațional geografic obligatoriu (SIG), a unui sistem nou de identificare și înregistrare a drepturilor la plată și a controalelor de ecocondiționalitate obligatorii. Auditul Curții a inclus primele două elemente. Pentru observații mai detaliate și pentru evaluarea globală, a se vedea
  anexa 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35.

În 2005, sistemele de gestiune și control aplicate de statele membre pentru prelucrarea cererilor de plată ale agricultorilor au fost afectate de trei modificări majore: introducerea unui sistem informațional geografic obligatoriu (SIG), a unui sistem nou de identificare și înregistrare a drepturilor la plată și a controalelor de ecocondiționalitate obligatorii. Auditul Curții a inclus primele două elemente. Pentru observații mai detaliate și pentru evaluarea globală, a se vedea
  anexa 5.2
  .

5.36.

| 5.36. | În Scoția, sistemul de identificare și înregistrare a drepturilor la plată este incomplet, întrucât nu înregistrează în mod corect transferurile de drepturi și nu asigură o monitorizare a obligațiilor minime de activare (41). În mai multe state membre, calculul plății a fost incorect în cazurile în care suprafața stabilită după control nu a fost suficientă pentru a activa toate drepturile declarate de agricultor. |
| --- | --- |

În Scoția, sistemul de identificare și înregistrare a drepturilor la plată este incomplet, întrucât nu înregistrează în mod corect transferurile de drepturi și nu asigură o monitorizare a obligațiilor minime de activare (41). În mai multe state membre, calculul plății a fost incorect în cazurile în care suprafața stabilită după control nu a fost suficientă pentru a activa toate drepturile declarate de agricultor.

| 5.36. | Comisia va urmări subsecvent aceste presupuse neajunsuri în cadrul procedurilor de verificare a conformității. |
| --- | --- |

5.36.

Comisia va urmări subsecvent aceste presupuse neajunsuri în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Întârzieri importante în stabilirea drepturilor și efectuarea plăților

| 5.37. | În toate statele membre vizitate (cu excepția Portugaliei și a Belgiei), se atribuiau drepturi definitive, integral sau parțial, după expirarea termenului limită legal de 31 decembrie 2005 (în valoare de peste 8,3 miliarde de euro). Prin urmare, unele state membre nu au reușit să îi plătească pe toți agricultorii până la termenul limită de 30 iunie 2006. Aceasta a reprezentat o problemă îndeosebi în Anglia. |
| --- | --- |

5.37.

În toate statele membre vizitate (cu excepția Portugaliei și a Belgiei), se atribuiau drepturi definitive, integral sau parțial, după expirarea termenului limită legal de 31 decembrie 2005 (în valoare de peste 8,3 miliarde de euro). Prin urmare, unele state membre nu au reușit să îi plătească pe toți agricultorii până la termenul limită de 30 iunie 2006. Aceasta a reprezentat o problemă îndeosebi în Anglia.

| 5.37. | În general, stabilirea târzie nu a condus la o întârziere a plăților SPU către agricultori. În caz de nerespectare se vor aplica regulile în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2006, în special articolul 9. Reducerile datorate plăților întârziate în 2006 se vor aplica numai în Anglia. |
| --- | --- |

5.37.

În general, stabilirea târzie nu a condus la o întârziere a plăților SPU către agricultori. În caz de nerespectare se vor aplica regulile în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2006, în special articolul 9. Reducerile datorate plăților întârziate în 2006 se vor aplica numai în Anglia.

Plăți necuvenite (în exces)

| 5.38. | Auditul efectuat de Curte la nivel de beneficiar final a revelat 13 cazuri, din cele 54 (24 %) de plăți selectate aleatoriu în vederea testării, în care suprafețele luate în considerare pentru calcularea numărului de drepturi la plată erau incorecte și/sau ineligibile. Diferențele de suprafață variau între 0,35 % și 6,92 %, însă impactul financiar de ansamblu este limitat. Cu toate acestea, trebuie menționat faptul că până și cele mai mici erori pot avea un impact considerabil asupra plăților viitoare efectuate în conformitate cu modelul dinamic (a se vedea punctul 5.28). |
| --- | --- |

5.38.

Auditul efectuat de Curte la nivel de beneficiar final a revelat 13 cazuri, din cele 54 (24 %) de plăți selectate aleatoriu în vederea testării, în care suprafețele luate în considerare pentru calcularea numărului de drepturi la plată erau incorecte și/sau ineligibile. Diferențele de suprafață variau între 0,35 % și 6,92 %, însă impactul financiar de ansamblu este limitat. Cu toate acestea, trebuie menționat faptul că până și cele mai mici erori pot avea un impact considerabil asupra plăților viitoare efectuate în conformitate cu modelul dinamic (a se vedea punctul 5.28).

| 5.38. | Curtea însăși acceptă că elaborarea și punerea în aplicare a Sistemului de plăți unice limitează riscul de plăți neregulate (a se vedea punctul 5.66). |
| --- | --- |

5.38.

Curtea însăși acceptă că elaborarea și punerea în aplicare a Sistemului de plăți unice limitează riscul de plăți neregulate (a se vedea punctul 5.66).

Sistemul de plăți unice pe suprafață (SPUS)

| 5.39. | Principala diferență între SPUS și SPU este că în cadrul celui dintâi nu se stabilesc „drepturi”. Se plătește o sumă uniformă pentru fiecare hectar de teren eligibil. La momentul cuvenit, cele opt state membre care aplică în prezent SPUS (42) vor fi obligate să adopte SPU. |
| --- | --- |

5.39.

Principala diferență între SPUS și SPU este că în cadrul celui dintâi nu se stabilesc „drepturi”. Se plătește o sumă uniformă pentru fiecare hectar de teren eligibil. La momentul cuvenit, cele opt state membre care aplică în prezent SPUS (42) vor fi obligate să adopte SPU.

5.40.

| 5.40. | Pentru 2006, controlul SPUS a fost completat prin vizitarea celor trei noi state membre rămase dintre cele care aplică acest sistem (Estonia, Cipru și Letonia) (43), precum și a trei state membre deja vizitate o dată (Lituania, Ungaria și Polonia). În total, au fost verificate 24 de plăți la nivel de beneficiar final. |
| --- | --- |

Pentru 2006, controlul SPUS a fost completat prin vizitarea celor trei noi state membre rămase dintre cele care aplică acest sistem (Estonia, Cipru și Letonia) (43), precum și a trei state membre deja vizitate o dată (Lituania, Ungaria și Polonia). În total, au fost verificate 24 de plăți la nivel de beneficiar final.

5.41.

| 5.41. | În Estonia, cei patru beneficiari auditați au beneficiat de plăți pentru o suprafață mai mare (cu în medie 4,6 %) decât cea măsurată la fața locului, iar autoritățile estone nu au putut să justifice cifra utilizată pentru calculul coeficientului de reducere pe care l-au aplicat (3,51 %) (44). În Cipru continuă să existe carențe în sistemul cadastral (care datează din 1926 și care nu reflectă modificările survenite de atunci în limitele naturale ale suprafețelor), ceea ce explică cele două diferențe relativ importante care au fost constatate cu privire la suprafețe (7,26 % și 18,7 %). În Ungaria, coeficientul de reducere a fost calculat greșit, conducând la plăți majorate sistematic cu 1,62 % față de cât s-ar fi cuvenit. |
| --- | --- |

În Estonia, cei patru beneficiari auditați au beneficiat de plăți pentru o suprafață mai mare (cu în medie 4,6 %) decât cea măsurată la fața locului, iar autoritățile estone nu au putut să justifice cifra utilizată pentru calculul coeficientului de reducere pe care l-au aplicat (3,51 %) (44). În Cipru continuă să existe carențe în sistemul cadastral (care datează din 1926 și care nu reflectă modificările survenite de atunci în limitele naturale ale suprafețelor), ceea ce explică cele două diferențe relativ importante care au fost constatate cu privire la suprafețe (7,26 % și 18,7 %). În Ungaria, coeficientul de reducere a fost calculat greșit, conducând la plăți majorate sistematic cu 1,62 % față de cât s-ar fi cuvenit.

| 5.41. | În ceea ce privește Estonia, Comisia a efectuat un control de audit al SIGC (Sistemul integrat de administrare și control) în anul 2005, care nu a dezvăluit neajunsuri majore. |
| --- | --- |

5.41.

În ceea ce privește Estonia, Comisia a efectuat un control de audit al SIGC (Sistemul integrat de administrare și control) în anul 2005, care nu a dezvăluit neajunsuri majore.

Constatările Curții sunt în conformitate cu indicele de eroare raportat de Estonia către Comisie.

În ceea ce privește Cipru, Comisia împărtășește preocupările Curții. Neajunsurile sunt urmărite subsecvent în cadrul procedurii de verificare a conformității. În urma controlului de audit din 2005, auditul suplimentar al SIGC în Cipru este planificat pentru a doua jumătate a lui 2007. Mai mult, cu privire la natura acestor neajunsuri, Comisia a solicitat autorităților cipriote să ia măsuri imediate în vederea soluționării acestor neajunsuri.

În ceea ce privește Ungaria, Comisia va examina constatările Curții în baza răspunsului din partea Ungariei și, dacă este necesar, le va urmări subsecvent în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Dezvoltare rurală

Cheltuielile aferente secțiunii Garantare

| 5.42. | Cheltuielile pentru dezvoltare rurală din cadrul FEOGA, secțiunea Garantare, s-au ridicat la 5 623 de milioane de euro în 2006 (45). Acestea acoperă cheltuielile pentru un număr mare de măsuri, precum sistemele pentru agromediu, sumele compensatorii pentru agricultură în zone defavorizate, investițiile în exploatații agricole și infrastructura în zonele rurale. |
| --- | --- |

5.42.

Cheltuielile pentru dezvoltare rurală din cadrul FEOGA, secțiunea Garantare, s-au ridicat la 5 623 de milioane de euro în 2006 (45). Acestea acoperă cheltuielile pentru un număr mare de măsuri, precum sistemele pentru agromediu, sumele compensatorii pentru agricultură în zone defavorizate, investițiile în exploatații agricole și infrastructura în zonele rurale.

5.43.

| 5.43. | Auditul Curții a inclus procedurile administrative și de control și auditul a 25 de plăți la nivel de beneficiar final în opt state membre. |
| --- | --- |

Auditul Curții a inclus procedurile administrative și de control și auditul a 25 de plăți la nivel de beneficiar final în opt state membre.

5.44.

| 5.44. | Auditul Curții a evidențiat o incidență ridicată a erorilor legate de sistemele pentru agromediu, atât în ceea ce privește gravitatea, cât și numărul lor. Plățile efectuate în cadrul acestor sisteme depind de respectarea unor condiții (adesea complexe), cum ar fi respectarea bunelor practici agricole. Curtea a constatat, în șapte din opt cazuri auditate, că agricultorii nu își îndepliniseră angajamentele sau că unele condiții nu fuseseră controlate eficient de autorități. |
| --- | --- |

Auditul Curții a evidențiat o incidență ridicată a erorilor legate de sistemele pentru agromediu, atât în ceea ce privește gravitatea, cât și numărul lor. Plățile efectuate în cadrul acestor sisteme depind de respectarea unor condiții (adesea complexe), cum ar fi respectarea bunelor practici agricole. Curtea a constatat, în șapte din opt cazuri auditate, că agricultorii nu își îndepliniseră angajamentele sau că unele condiții nu fuseseră controlate eficient de autorități.

| 5.44. | Comisia consideră că rata crescută de incidență a erorilor în măsurile pentru agromediu descoperite de Curte nu este reprezentativă pentru totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală. |
| --- | --- |

5.44.

Comisia consideră că rata crescută de incidență a erorilor în măsurile pentru agromediu descoperite de Curte nu este reprezentativă pentru totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală.

În ceea ce privește măsurile pentru agromediu, Comisia consideră controlul acestora ca fiind relativ complex, însă obiectivul acestor măsuri de a integra preocupările legate de mediul înconjurător în domeniul agriculturii și valoarea lor adăugată este larg recunoscută.

În ceea ce privește cele șapte din opt cazuri menționate de Curte, nerespectarea angajamentelor de agromediu a fost în multe cazuri fie parțială, fie a avut un impact limitat.

Comisia a înființat un program cuprinzător de auditare a sistemelor naționale de gestiune și control cu privire la măsurile pentru agromediu.

| 5.45. | În două cazuri, Curtea nu a putut formula o opinie, deoarece nu existau suficiente probe în sprijinul plății efectuate către beneficiari. Într-unul dintre cazuri a fost imposibil de verificat veridicitatea investiției și în celălalt caz a fost imposibil de stabilit legătura dintre cheltuielile declarate (subvenționarea dobânzilor pentru împrumuturi) și avantajul financiar pentru agricultori. |
| --- | --- |

5.45.

În două cazuri, Curtea nu a putut formula o opinie, deoarece nu existau suficiente probe în sprijinul plății efectuate către beneficiari. Într-unul dintre cazuri a fost imposibil de verificat veridicitatea investiției și în celălalt caz a fost imposibil de stabilit legătura dintre cheltuielile declarate (subvenționarea dobânzilor pentru împrumuturi) și avantajul financiar pentru agricultori.

| 5.45. | Comisia va urmări subsecvent aceste cazuri în cadrul procedurilor de verificare a conformității. |
| --- | --- |

5.45.

Comisia va urmări subsecvent aceste cazuri în cadrul procedurilor de verificare a conformității.

Instrumentul tranzitoriu pentru dezvoltare rurală (ITDR)

| 5.46. | Sprijinul pentru dezvoltare rurală în statele membre UE-10 pentru perioada 2004–2006 este furnizat în cadrul „instrumentului tranzitoriu pentru dezvoltare rurală”, pentru care s-a plătit o sumă de 2 116 milioane de euro în 2006. Curtea a efectuat audituri ale sistemelor în două state membre, Letonia și Ungaria. Nu au fost constatate probleme în Letonia. |
| --- | --- |

5.46.

Sprijinul pentru dezvoltare rurală în statele membre UE-10 pentru perioada 2004–2006 este furnizat în cadrul „instrumentului tranzitoriu pentru dezvoltare rurală”, pentru care s-a plătit o sumă de 2 116 milioane de euro în 2006. Curtea a efectuat audituri ale sistemelor în două state membre, Letonia și Ungaria. Nu au fost constatate probleme în Letonia.

5.47.

| 5.47. | În Ungaria, în ceea ce privește măsura cea mai importantă din punct de vedere financiar, măsura de agromediu (72,6 milioane de euro), auditul a constatat deficiențe în sistemul de gestiune și control. De exemplu: în 2005 nu s-au efectuat controale la fața locului pe întreaga durată a anului, ci după recolta principală (prin urmare, multe condiții nu au fost verificate deloc); nu a fost întotdeauna posibilă identificarea fiabilă și separată a parcelelor; nu s-a verificat condiția densității maxime a șeptelului prin intermediul controalelor încrucișate efectuate în cadrul IACS (cu bazele de date privind animalele). |
| --- | --- |

În Ungaria, în ceea ce privește măsura cea mai importantă din punct de vedere financiar, măsura de agromediu (72,6 milioane de euro), auditul a constatat deficiențe în sistemul de gestiune și control. De exemplu: în 2005 nu s-au efectuat controale la fața locului pe întreaga durată a anului, ci după recolta principală (prin urmare, multe condiții nu au fost verificate deloc); nu a fost întotdeauna posibilă identificarea fiabilă și separată a parcelelor; nu s-a verificat condiția densității maxime a șeptelului prin intermediul controalelor încrucișate efectuate în cadrul IACS (cu bazele de date privind animalele).

| 5.47. | Comisia a identificat deficiențe similare în decursul controalelor de audit efectuate în Ungaria. Impactul deficiențelor detectate a fost analizat pe durata procedurii de verificare a conformității, iar în cazurile în care a fost stabilit un risc pentru fonduri, au fost aplicate corecții financiare. |
| --- | --- |

5.47.

Comisia a identificat deficiențe similare în decursul controalelor de audit efectuate în Ungaria. Impactul deficiențelor detectate a fost analizat pe durata procedurii de verificare a conformității, iar în cazurile în care a fost stabilit un risc pentru fonduri, au fost aplicate corecții financiare.

Verificarea ex post a plăților către comercianți și prelucrători

| 5.48. | Statele membre au obligația de a desfășura programe anuale de controale, ulterioare efectuării plăților, ale documentelor comerciale pentru restituirile la export, subvențiile pentru prelucrare și transformare și anumite cheltuieli de dezvoltare rurală. Statele membre trebuie să se asigure de veridicitatea și regularitatea operațiunilor și trebuie să adopte măsuri pentru recuperarea sumelor pierdute ca urmare a neregularității sau a neglijenței. Aceste controale sunt efectuate în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48.

Statele membre au obligația de a desfășura programe anuale de controale, ulterioare efectuării plăților, ale documentelor comerciale pentru restituirile la export, subvențiile pentru prelucrare și transformare și anumite cheltuieli de dezvoltare rurală. Statele membre trebuie să se asigure de veridicitatea și regularitatea operațiunilor și trebuie să adopte măsuri pentru recuperarea sumelor pierdute ca urmare a neregularității sau a neglijenței. Aceste controale sunt efectuate în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89.

5.49.

| 5.49. | Comisia joacă un rol de supraveghere și coordonare, asigurându-se că analiza riscului și programele de control ale statelor membre sunt corespunzătoare. Acest rol presupune o analiză a rapoartelor și a altor documente relevante furnizate de statele membre și poate implica vizite în statele membre în vederea verificării punerii în aplicare a reglementărilor. |
| --- | --- |

Comisia joacă un rol de supraveghere și coordonare, asigurându-se că analiza riscului și programele de control ale statelor membre sunt corespunzătoare. Acest rol presupune o analiză a rapoartelor și a altor documente relevante furnizate de statele membre și poate implica vizite în statele membre în vederea verificării punerii în aplicare a reglementărilor.

5.50.

| 5.50. | În 2006, Comisia a desfășurat misiuni pe această temă în opt state membre. În cazul a 35 de audituri de conformitate (46), activitatea de audit desfășurată a inclus o examinare a cel puțin unui control ulterior efectuării plății. De asemenea, pentru anumite măsuri, Comisia a introdus, la sfârșitul lunii decembrie a anului 2006, noi metode armonizate pentru examinarea aspectelor ce țin de reglementări în contextul auditurilor de conformitate (47). Această armonizare ar trebui extinsă la toate măsurile implicate, în vederea uniformizării abordării, precum și a proporției din populație supuse auditului. În 2006, unitatea responsabilă cu auditurile de conformitate pentru dezvoltarea rurală nu a efectuat niciun audit privind aspectele legate de reglementări, în pofida faptului că acestui domeniu îi corespund 16 % din neregularitățile potențiale raportate de statele membre. În celelalte domenii s-au efectuat atât audituri orizontale, cât și audituri de conformitate. |
| --- | --- |

În 2006, Comisia a desfășurat misiuni pe această temă în opt state membre. În cazul a 35 de audituri de conformitate (46), activitatea de audit desfășurată a inclus o examinare a cel puțin unui control ulterior efectuării plății. De asemenea, pentru anumite măsuri, Comisia a introdus, la sfârșitul lunii decembrie a anului 2006, noi metode armonizate pentru examinarea aspectelor ce țin de reglementări în contextul auditurilor de conformitate (47). Această armonizare ar trebui extinsă la toate măsurile implicate, în vederea uniformizării abordării, precum și a proporției din populație supuse auditului. În 2006, unitatea responsabilă cu auditurile de conformitate pentru dezvoltarea rurală nu a efectuat niciun audit privind aspectele legate de reglementări, în pofida faptului că acestui domeniu îi corespund 16 % din neregularitățile potențiale raportate de statele membre. În celelalte domenii s-au efectuat atât audituri orizontale, cât și audituri de conformitate.

| 5.50. | În 2006 unitatea de dezvoltare rurală a efectuat controale de audit ale măsurilor care nu sunt acoperite de regulament, astfel cum este cazul agromediului. Cu toate acestea, unitatea responsabilă pe orizontală a examinat 21 de controale de dezvoltare rurală care reprezentau 19 % din toate controalele revizuite de către unitate. În conformitate cu regulamentul, dezvoltarea rurală reprezintă 8 % din cheltuieli. |
| --- | --- |

5.50.

În 2006 unitatea de dezvoltare rurală a efectuat controale de audit ale măsurilor care nu sunt acoperite de regulament, astfel cum este cazul agromediului. Cu toate acestea, unitatea responsabilă pe orizontală a examinat 21 de controale de dezvoltare rurală care reprezentau 19 % din toate controalele revizuite de către unitate. În conformitate cu regulamentul, dezvoltarea rurală reprezintă 8 % din cheltuieli.

| 5.51. | Cu toate că Regulamentul (CE) nr. 40/2006 a introdus obligația de a transmite un raport privind cheltuielile care au făcut efectiv obiectul unor verificări, nu toate statele membre au fost în măsură să furnizeze aceste informații în 2006. Statele membre continuă să interpreteze și să aplice în mod diferit aspectele legate de controlul asupra cumpărătorilor intermediari de lapte, depozitarea publică și proiectele multianuale de dezvoltare rurală, precum și conceptul de control încheiat. |
| --- | --- |

5.51.

Cu toate că Regulamentul (CE) nr. 40/2006 a introdus obligația de a transmite un raport privind cheltuielile care au făcut efectiv obiectul unor verificări, nu toate statele membre au fost în măsură să furnizeze aceste informații în 2006. Statele membre continuă să interpreteze și să aplice în mod diferit aspectele legate de controlul asupra cumpărătorilor intermediari de lapte, depozitarea publică și proiectele multianuale de dezvoltare rurală, precum și conceptul de control încheiat.

| 5.51. | Comisia este conștientă de aceste diferențe între practicile de control ale statelor membre, însă aceste diferențe nu încalcă obligațiile specificate în regulament. |
| --- | --- |

5.51.

Comisia este conștientă de aceste diferențe între practicile de control ale statelor membre, însă aceste diferențe nu încalcă obligațiile specificate în regulament.

| 5.52. | În Raportul său anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a criticat Comisia pentru că aceasta nu a fost în măsură să evalueze succesul controalelor în ceea ce privește detectarea și recuperarea plăților neconforme cu reglementările. La sfârșitul lunii noiembrie a anului 2006, Comisia a solicitat informații de la statele membre cu privire la recuperări, însă demersul său s-a bucurat de un succes limitat – numai șase state membre au răspuns până în prezent. Prin urmare, Comisia nu știe nici în momentul actual câte dintre neregularitățile potențiale raportate inițial, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89, au fost soluționate prin recuperare sau, după caz, care a fost cauza nerecuperării. |
| --- | --- |

5.52.

În Raportul său anual privind exercițiul financiar 2005, Curtea a criticat Comisia pentru că aceasta nu a fost în măsură să evalueze succesul controalelor în ceea ce privește detectarea și recuperarea plăților neconforme cu reglementările. La sfârșitul lunii noiembrie a anului 2006, Comisia a solicitat informații de la statele membre cu privire la recuperări, însă demersul său s-a bucurat de un succes limitat – numai șase state membre au răspuns până în prezent. Prin urmare, Comisia nu știe nici în momentul actual câte dintre neregularitățile potențiale raportate inițial, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89, au fost soluționate prin recuperare sau, după caz, care a fost cauza nerecuperării.

| 5.52. | Succesul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89 depinde de și este măsurat în funcție de numărul și valoarea potențialelor neregularități descoperite de către controlori ex post. Comisia a furnizat Curții datele necesare în acest sens. |
| --- | --- |

5.52.

Succesul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89 depinde de și este măsurat în funcție de numărul și valoarea potențialelor neregularități descoperite de către controlori ex post. Comisia a furnizat Curții datele necesare în acest sens.

Comisia estimează să afle până la sfârșitul anului numărul de plăți neregulate recuperate, în cazul tuturor statelor membre.

Urmărirea subsecventă („follow-up”) a neregularităților identificate este revizuită în mod sistematic în timpul misiunilor Comisiei pe teritoriul statelor membre. Pentru cazurile incluse în eșantionul de controale selectate în 2006, acțiunile întreprinse și justificările date au fost în general constatate ca fiind acceptabile.

Mai mult, în conformitate cu noile orientări ale Comisiei, organismele de certificare sunt solicitate, începând cu exercițiul financiar 2007, să verifice dacă agențiile plătitoare urmăresc subsecvent în mod adecvat toate neregularitățile potențiale dezvăluite în decursul aplicării Regulamentului (CEE) nr. 4045/89.

| 5.53. | La data prezentării rapoartelor anuale de către statele membre, și anume 1 ianuarie 2007, continuau să persiste întârzieri în efectuarea controalelor ulterioare plăților pentru perioada 2004/2005 și exercițiile anterioare în: Germania (Niedersachsen), Italia (Ministero Politiche Agricole) și Spania (Andalucia). |
| --- | --- |

5.53.

La data prezentării rapoartelor anuale de către statele membre, și anume 1 ianuarie 2007, continuau să persiste întârzieri în efectuarea controalelor ulterioare plăților pentru perioada 2004/2005 și exercițiile anterioare în: Germania (Niedersachsen), Italia (Ministero Politiche Agricole) și Spania (Andalucia).

| 5.53. | Restanțele Ministerului Politicilor Agricole și ale Saxoniei Inferioare sunt limitate ca importanță financiară. Mai mult, acestea sunt reduse în mod regulat. Comisia monitorizează îndeaproape progresele realizate. |
| --- | --- |

5.53.

Restanțele Ministerului Politicilor Agricole și ale Saxoniei Inferioare sunt limitate ca importanță financiară. Mai mult, acestea sunt reduse în mod regulat. Comisia monitorizează îndeaproape progresele realizate.

Misiunea Comisiei în Spania, între 11 și 15 iunie 2007, a indicat faptul că restanțele aferente 2004/2005 și din perioada anterioară în Andaluzia au fost pe deplin soluționate.

Restituirile la export

| 5.54. | Restituirile la export plătite exportatorilor de produse agricole originare din UE acoperă diferența dintre prețurile pieței interne a UE și cele de pe piața mondială și permit introducerea excedentelor de producție pe piețele mondiale. În 2006, restituirile s-au ridicat la 2 493 de milioane de euro. Statele membre au obligația de a proceda la controale fizice pentru 5 % din exporturi pentru a se asigura că acestea sunt descrise corect și că restituirile la export solicitate sunt cuvenite. De asemenea, statele membre trebuie să efectueze controale la punctul de ieșire din UE, în cazul în care acesta este diferit de locul în care produsele au fost prezentate la controlul fizic (controale de substituție) (48). Comisia monitorizează calitatea și numărul acestor controale. |
| --- | --- |

5.54.

Restituirile la export plătite exportatorilor de produse agricole originare din UE acoperă diferența dintre prețurile pieței interne a UE și cele de pe piața mondială și permit introducerea excedentelor de producție pe piețele mondiale. În 2006, restituirile s-au ridicat la 2 493 de milioane de euro. Statele membre au obligația de a proceda la controale fizice pentru 5 % din exporturi pentru a se asigura că acestea sunt descrise corect și că restituirile la export solicitate sunt cuvenite. De asemenea, statele membre trebuie să efectueze controale la punctul de ieșire din UE, în cazul în care acesta este diferit de locul în care produsele au fost prezentate la controlul fizic (controale de substituție) (48). Comisia monitorizează calitatea și numărul acestor controale.

| 5.54. | Monitorizarea verificărilor efectuate de Comisie include controale de audit la fața locului și colectarea și revizuirea sistematică a statisticilor anuale furnizate de statele membre, care prezintă un nivel scăzut de neregularități. |
| --- | --- |

5.54.

Monitorizarea verificărilor efectuate de Comisie include controale de audit la fața locului și colectarea și revizuirea sistematică a statisticilor anuale furnizate de statele membre, care prezintă un nivel scăzut de neregularități.

| 5.55. | Statele membre sunt obligate să furnizeze Comisiei date privind cheltuielile și informații privind FEOGA, secțiunea Garantare, în scopul închiderii conturilor, precum și în scopul monitorizării și al realizării de previziuni (49). O analiză realizată de Curte privind aceste date pentru perioada 2004/2005 evidențiază faptul că informațiile furnizate referitor la controalele fizice și de substituție nu sunt fiabile. S-a remarcat, de asemenea, faptul că Grecia nu a prezentat nicio informație în acest sens. În ceea ce privește Țările de Jos, s-a constatat că definiția aplicată de una dintre agențiile de plată pentru „controalele fizice” includea controalele documentare, ceea ce a condus la o supraestimare semnificativă a numărului de controale înregistrate. |
| --- | --- |

5.55.

Statele membre sunt obligate să furnizeze Comisiei date privind cheltuielile și informații privind FEOGA, secțiunea Garantare, în scopul închiderii conturilor, precum și în scopul monitorizării și al realizării de previziuni (49). O analiză realizată de Curte privind aceste date pentru perioada 2004/2005 evidențiază faptul că informațiile furnizate referitor la controalele fizice și de substituție nu sunt fiabile. S-a remarcat, de asemenea, faptul că Grecia nu a prezentat nicio informație în acest sens. În ceea ce privește Țările de Jos, s-a constatat că definiția aplicată de una dintre agențiile de plată pentru „controalele fizice” includea controalele documentare, ceea ce a condus la o supraestimare semnificativă a numărului de controale înregistrate.

| 5.55. | Regulamentul (CE) nr. 2390/1999 vizează datele contabile al căror obiectiv principal este să furnizeze detalii cu privire la tranzacțiile individuale care stau la baza cheltuielilor efectuate de statele membre, însă care cuprind și alte informații cunoscute cu privire la o tranzacție anume la momentul înscrierii în evidența contabilă. Comisia este conștientă de faptul că, din acest motiv, informațiile pot fi uneori incomplete. Cu toate acestea, datele pot fi folosite în scopuri de analiză și de audit, însă nu sunt utile pentru monitorizarea nivelurilor de control fizic. |
| --- | --- |

5.55.

Regulamentul (CE) nr. 2390/1999 vizează datele contabile al căror obiectiv principal este să furnizeze detalii cu privire la tranzacțiile individuale care stau la baza cheltuielilor efectuate de statele membre, însă care cuprind și alte informații cunoscute cu privire la o tranzacție anume la momentul înscrierii în evidența contabilă. Comisia este conștientă de faptul că, din acest motiv, informațiile pot fi uneori incomplete. Cu toate acestea, datele pot fi folosite în scopuri de analiză și de audit, însă nu sunt utile pentru monitorizarea nivelurilor de control fizic.

În acest sens, este acordată o importanță sporită statisticilor detaliate pe care Comisia le primește anual, statistici care sunt verificate sistematic în cadrul controalelor de audit din interior și la fața locului și care sunt considerate un instrument de monitorizare deosebit de fiabil.

Problema căsuțelor lipsă în datele privind balanța de plăți s-a aflat deja în centrul dezbaterilor cu Grecia într-o scrisoare din data de 19 octombrie 2005, iar Grecia a inclus aceste informații în datele din 2005/2006.

În ceea ce privește Țările de Jos, Comisia așteaptă răspunsurile statelor membre.

Închiderea conturilor de către Comisie

| 5.56. | Gestionarea cheltuielilor agricole este, în general, partajată între statele membre și Comisie. Ajutorul este plătit de statele membre și apoi rambursat acestora de către Comisie. Aceste rambursări sunt considerate ca fiind avansuri până în momentul „închiderii” conturilor de către Comisie. Sistemul actual de închidere a conturilor utilizat în acest scop, structurat în două etape, cuprinde o decizie financiară anuală și decizii de conformitate multianuale adoptate de Comisie. |
| --- | --- |

5.56.

Gestionarea cheltuielilor agricole este, în general, partajată între statele membre și Comisie. Ajutorul este plătit de statele membre și apoi rambursat acestora de către Comisie. Aceste rambursări sunt considerate ca fiind avansuri până în momentul „închiderii” conturilor de către Comisie. Sistemul actual de închidere a conturilor utilizat în acest scop, structurat în două etape, cuprinde o decizie financiară anuală și decizii de conformitate multianuale adoptate de Comisie.

Închiderea financiară

| 5.57. | În deciziile financiare pentru exercițiul 2006 (50) Comisia a „închis” conturile a 91 dintre cele 98 de agenții de plată (a se vedea
  tabelul 5.1
  ). Deciziile se întemeiază pe certificate acordate de auditori independenți (organisme de certificare), care se limitează la exhaustivitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor agențiilor de plată. Controalele privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente („aspecte de conformitate”) nu sunt menționate explicit în regulamente, iar Comisia nu solicită organismelor de certificare efectuarea acestora. Prin urmare, certificatele acordate de organismele respective nu pot fi considerate drept o asigurare în acest sens. |
| --- | --- |

5.57.

În deciziile financiare pentru exercițiul 2006 (50) Comisia a „închis” conturile a 91 dintre cele 98 de agenții de plată (a se vedea
  tabelul 5.1
  ). Deciziile se întemeiază pe certificate acordate de auditori independenți (organisme de certificare), care se limitează la exhaustivitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor agențiilor de plată. Controalele privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente („aspecte de conformitate”) nu sunt menționate explicit în regulamente, iar Comisia nu solicită organismelor de certificare efectuarea acestora. Prin urmare, certificatele acordate de organismele respective nu pot fi considerate drept o asigurare în acest sens.

| 5.57. | În conformitate cu legislația corespunzătoare, certificatul întocmit de către organismul de certificare indică dacă acesta din urmă a obținut asigurări rezonabile în ceea ce privește veridicitatea, integralitatea și exactitudinea situației contabile transmise Comisiei. Certificatul se bazează, printre altele, pe o examinare a procedurilor cu privire la capacitatea structurilor administrative ale agenției plătitoare de a se asigura verificarea corectei aplicări a normelor comunitare înainte de efectuarea plăților. Certificatul face parte dintr-un sistem global de gestiune și de control al cheltuielilor aferente PAC, contribuind astfel la asigurarea legalității și a regularității tranzacțiilor care stau la baza acestora. Mai mult, începând cu exercițiul financiar 2007, organismele de certificare trebuie să furnizeze, de asemenea, un aviz cu privire la eficacitatea sistemelor de control intern, și anume să indice dacă sistemul de control implementat de către agenția plătitoare furnizează asigurări rezonabile cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora. |
| --- | --- |

5.57.

În conformitate cu legislația corespunzătoare, certificatul întocmit de către organismul de certificare indică dacă acesta din urmă a obținut asigurări rezonabile în ceea ce privește veridicitatea, integralitatea și exactitudinea situației contabile transmise Comisiei. Certificatul se bazează, printre altele, pe o examinare a procedurilor cu privire la capacitatea structurilor administrative ale agenției plătitoare de a se asigura verificarea corectei aplicări a normelor comunitare înainte de efectuarea plăților. Certificatul face parte dintr-un sistem global de gestiune și de control al cheltuielilor aferente PAC, contribuind astfel la asigurarea legalității și a regularității tranzacțiilor care stau la baza acestora. Mai mult, începând cu exercițiul financiar 2007, organismele de certificare trebuie să furnizeze, de asemenea, un aviz cu privire la eficacitatea sistemelor de control intern, și anume să indice dacă sistemul de control implementat de către agenția plătitoare furnizează asigurări rezonabile cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora.

| 5.58. | Primul an în care organismele de certificare au avut sarcina de a audita sistemul de plăți unice a fost 2006. Comisia nu a specificat sfera și gradul de aprofundare pentru activitățile efectuate în acest scop. Organismele de certificare italiene, de exemplu, au exclus din activitatea lor verificarea drepturilor și au menționat acest lucru în certificate, fapt pe care Comisia l-a acceptat fără niciun comentariu. |
| --- | --- |

5.58.

Primul an în care organismele de certificare au avut sarcina de a audita sistemul de plăți unice a fost 2006. Comisia nu a specificat sfera și gradul de aprofundare pentru activitățile efectuate în acest scop. Organismele de certificare italiene, de exemplu, au exclus din activitatea lor verificarea drepturilor și au menționat acest lucru în certificate, fapt pe care Comisia l-a acceptat fără niciun comentariu.

| 5.58. | Organismele de certificare sunt chemate să se asigure de eficacitatea procedurilor de plată ale agenției plătitoare în vederea verificării drepturilor acordate. Pe de altă parte, acestea nu sunt obligate să verifice în mod direct exactitudinea drepturilor fiecărui beneficiar în sensul de verificare a legalității și a regularității plății care stă la baza plății fiecărui beneficiar inclus în eșantion. În 2006, toate organismele de certificare au respectat această cerință prin supunerea procedurilor agențiilor plătitoare unui control de audit, în vederea verificării drepturilor aparținând SPU. |
| --- | --- |

5.58.

Organismele de certificare sunt chemate să se asigure de eficacitatea procedurilor de plată ale agenției plătitoare în vederea verificării drepturilor acordate. Pe de altă parte, acestea nu sunt obligate să verifice în mod direct exactitudinea drepturilor fiecărui beneficiar în sensul de verificare a legalității și a regularității plății care stă la baza plății fiecărui beneficiar inclus în eșantion. În 2006, toate organismele de certificare au respectat această cerință prin supunerea procedurilor agențiilor plătitoare unui control de audit, în vederea verificării drepturilor aparținând SPU.

Sfera de acoperire și gradul de aprofundare a activităților cu privire la Sistemul de plăți unice au fost specificate în noile orientări ale Comisiei cu privire la modelul de raport care este aplicabil începând cu exercițiul financiar 2007.

| 5.59. | În principal, Comisia se bazează pe o analiză documentară a certificatelor și a rapoartelor organismelor de certificare. Curtea a constatat că intervalul scurt de timp avut la dispoziție și numărul de limbi implicate limitează sfera analizei întreprinse de Comisie, ca și gradul de aprofundare al acesteia (51). Pentru 7 dintre cele 30 de certificate și rapoarte analizate de Curte (52) informațiile disponibile nu au permis Curții să formuleze o concluzie în ceea ce privește existența sau inexistența unor erori semnificative în conturile agențiilor de plată. |
| --- | --- |

5.59.

În principal, Comisia se bazează pe o analiză documentară a certificatelor și a rapoartelor organismelor de certificare. Curtea a constatat că intervalul scurt de timp avut la dispoziție și numărul de limbi implicate limitează sfera analizei întreprinse de Comisie, ca și gradul de aprofundare al acesteia (51). Pentru 7 dintre cele 30 de certificate și rapoarte analizate de Curte (52) informațiile disponibile nu au permis Curții să formuleze o concluzie în ceea ce privește existența sau inexistența unor erori semnificative în conturile agențiilor de plată.

| 5.59. | Comisia efectuează activitățile de audit necesare în vederea obținerii unei asigurări rezonabile (pe baza informațiilor prezentate) în ceea ce privește veridicitatea, integralitatea și exactitudinea conturilor agențiilor plătitoare, astfel încât să constate absența denaturărilor semnificative. Se constată disocieri atunci când nu se poate ajunge la o decizie favorabilă. Este vorba despre un mecanism distinct și separat de exercițiile de conformitate, care au ca scop excluderea din programul de finanțare comunitară a cheltuielilor care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare. |
| --- | --- |

5.59.

Comisia efectuează activitățile de audit necesare în vederea obținerii unei asigurări rezonabile (pe baza informațiilor prezentate) în ceea ce privește veridicitatea, integralitatea și exactitudinea conturilor agențiilor plătitoare, astfel încât să constate absența denaturărilor semnificative. Se constată disocieri atunci când nu se poate ajunge la o decizie favorabilă. Este vorba despre un mecanism distinct și separat de exercițiile de conformitate, care au ca scop excluderea din programul de finanțare comunitară a cheltuielilor care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare.

Comisia s-a asigurat că nu a existat nicio eroare semnificativă în totalul cheltuielilor din conturile închise de aceasta. Aceasta include 7 conturi menționate de Curte.

| 5.60. | Curtea a vizitat șapte organisme de certificare în vederea verificării la fața locului a activității acestora (53). Principalele carențe constatate se refereau la sfera și gradul de aprofundare a testelor detaliate, activitatea organismelor delegate, inclusiv controalele la fața locului, și verificarea exhaustivității conturilor de debitori. Este necesară rezolvarea acestor carențe, pentru a se permite obținerea unui grad mai ridicat de asigurare pe baza activității acestor organisme. În 2006, serviciile Comisiei s-au deplasat la sediile organismelor de certificare a altor patru agenții de plată (54). Concluzia globală trasă de acestea s-a limitat la a declara că „metodologia de audit a organismului de certificare pare să furnizeze o asigurare suficientă pentru decizia de închidere”. |
| --- | --- |

5.60.

Curtea a vizitat șapte organisme de certificare în vederea verificării la fața locului a activității acestora (53). Principalele carențe constatate se refereau la sfera și gradul de aprofundare a testelor detaliate, activitatea organismelor delegate, inclusiv controalele la fața locului, și verificarea exhaustivității conturilor de debitori. Este necesară rezolvarea acestor carențe, pentru a se permite obținerea unui grad mai ridicat de asigurare pe baza activității acestor organisme. În 2006, serviciile Comisiei s-au deplasat la sediile organismelor de certificare a altor patru agenții de plată (54). Concluzia globală trasă de acestea s-a limitat la a declara că „metodologia de audit a organismului de certificare pare să furnizeze o asigurare suficientă pentru decizia de închidere”.

| 5.60. | În ceea ce privește sfera de acoperire și gradul de aprofundare al activităților efectuate de organismele de certificare, legislația în vigoare prevede ca aceste organisme să examineze structura administrativă a agențiilor plătitoare numai în ceea ce privește capacitatea structurii de a asigura verificarea conformității cu normele comunitare înainte de efectuarea plăților. Această verificare este suficientă în perspectiva închiderii conturilor și nu trebuie considerată ca o labilitate. |
| --- | --- |

5.60.

În ceea ce privește sfera de acoperire și gradul de aprofundare al activităților efectuate de organismele de certificare, legislația în vigoare prevede ca aceste organisme să examineze structura administrativă a agențiilor plătitoare numai în ceea ce privește capacitatea structurii de a asigura verificarea conformității cu normele comunitare înainte de efectuarea plăților. Această verificare este suficientă în perspectiva închiderii conturilor și nu trebuie considerată ca o labilitate.

Misiunile de audit ale Comisiei efectuate în anul 2006 (prin intermediul unei evaluări a metodologiei întrebuințate și a testelor realizate) confirmă fiabilitatea intrinsecă a rapoartelor și a certificatelor organismelor de certificare, cu toate că pot fi aduse îmbunătățiri în anumite domenii. Aspectele menționate se bucură de atenția cuvenită în noile orientări ale Comisiei cu privire la modelul de raport. Organismele de certificare vor fi solicitate să dezbată aceste chestiuni în amănunt și să își prezinte constatările cu mai multă claritate.

| 5.61. | Comisia a introdus o nouă procedură de recuperare (55), care include tabele de prezentare a conturilor de debitori, însă orientările definitive privind elaborarea acestor tabele au fost furnizate abia în noiembrie 2006. Activitatea efectuată de Curte în ceea ce privește fiabilitatea conturilor de debitori pune sub semnul îndoielii exhaustivitatea acestor tabele, din următoarele motive: limitarea opiniilor formulate în certificate și a constatărilor majore exprimate în rapoarte, caracterul restrâns al activității desfășurate de anumite organisme de certificare și insuficiența informațiilor din unele rapoarte redactate de acestea. Mai mult, reconcilierea acestor tabele de către Comisie a avut drept efect modificarea unor tabele care fuseseră deja certificate ca fiind corecte. |
| --- | --- |

5.61.

Comisia a introdus o nouă procedură de recuperare (55), care include tabele de prezentare a conturilor de debitori, însă orientările definitive privind elaborarea acestor tabele au fost furnizate abia în noiembrie 2006. Activitatea efectuată de Curte în ceea ce privește fiabilitatea conturilor de debitori pune sub semnul îndoielii exhaustivitatea acestor tabele, din următoarele motive: limitarea opiniilor formulate în certificate și a constatărilor majore exprimate în rapoarte, caracterul restrâns al activității desfășurate de anumite organisme de certificare și insuficiența informațiilor din unele rapoarte redactate de acestea. Mai mult, reconcilierea acestor tabele de către Comisie a avut drept efect modificarea unor tabele care fuseseră deja certificate ca fiind corecte.

| 5.61. | Tabelele (56) menționate de Curte sunt destinate să furnizeze Comisiei informațiile necesare cu privire la aplicarea noului mecanism de aprobare pentru cazurile de nereguli prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) 1290/2005 al Consiliului. Există o legătură evidentă între tabele și registrul de debitori al agențiilor plătitoare, iar noile orientări ale Comisiei cu privire la modelul de raport al organismelor de certificare aplicabile începând din 2007 le obligă pe acestea din urmă să confrunte în paralel registrul debitorilor cu tabelele și să ofere explicații cu privire la orice discrepanțe constatate. |
| --- | --- |

5.61.

Tabelele (56) menționate de Curte sunt destinate să furnizeze Comisiei informațiile necesare cu privire la aplicarea noului mecanism de aprobare pentru cazurile de nereguli prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) 1290/2005 al Consiliului. Există o legătură evidentă între tabele și registrul de debitori al agențiilor plătitoare, iar noile orientări ale Comisiei cu privire la modelul de raport al organismelor de certificare aplicabile începând din 2007 le obligă pe acestea din urmă să confrunte în paralel registrul debitorilor cu tabelele și să ofere explicații cu privire la orice discrepanțe constatate.

Tabelele fac parte din conturile anuale ale agențiilor plătitoare și sunt, prin urmare, certificate de către organismele de certificare. Mai mult, Comisia a depus eforturi considerabile în vederea obținerii unei asigurări rezonabile cu privire la faptul că datoriile înscrise au fost corect clasificate și menționate. Bilanțurile financiare la 15 octombrie 2006 au fost evaluate, iar bilanțurile de închidere ale vechiului tabel 105 au fost confruntate în paralel cu bilanțurile de deschidere ale noilor tabele din anexa III începând cu a doua jumătate a lunii octombrie 2005. În cazurile în care confruntarea contrastivă a eșuat, iar sumele în cauză au fost semnificative, neputându-se astfel obține nicio asigurare rezonabilă, astfel cum a fost cazul AGEA în Italia, conturile au fost disociate.

O urmărire subsecventă detaliată va fi efectuată de către Comisie în cursul anului 2007 în vederea asigurării faptului că datoriile sunt raportate în mod corespunzător în tabelele din anexa III.

| 5.62. | Decizia de a imputa sumele neachitate aferente neregularităților în mod egal Comunității și statelor membre („regula 50/50”) (57) a figurat pentru prima dată în deciziile de închidere financiară privind exercițiul 2006, Comunității și statelor membre fiindu-le imputate câte aproximativ 130 de milioane de euro (58). O sumă suplimentară de 147 de milioane de euro a fost imputată integral Comunității pentru neregularități considerate de statele membre drept nerecuperabile (59). Noua procedură prevede că sumele importante se impută Comunității pe baza informațiilor furnizate de statele membre. Aceasta implică necesitatea efectuării de către Comisie a unei monitorizări atente care să îi permită să se asigure că datoriile sunt corect imputate Comunității. |
| --- | --- |

5.62.

Decizia de a imputa sumele neachitate aferente neregularităților în mod egal Comunității și statelor membre („regula 50/50”) (57) a figurat pentru prima dată în deciziile de închidere financiară privind exercițiul 2006, Comunității și statelor membre fiindu-le imputate câte aproximativ 130 de milioane de euro (58). O sumă suplimentară de 147 de milioane de euro a fost imputată integral Comunității pentru neregularități considerate de statele membre drept nerecuperabile (59). Noua procedură prevede că sumele importante se impută Comunității pe baza informațiilor furnizate de statele membre. Aceasta implică necesitatea efectuării de către Comisie a unei monitorizări atente care să îi permită să se asigure că datoriile sunt corect imputate Comunității.

| 5.62. | Rezultatele menționate de Curte sunt o consecință a noului mecanism de aprobare pentru cazurile de nereguli introduse prin articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.62.

Rezultatele menționate de Curte sunt o consecință a noului mecanism de aprobare pentru cazurile de nereguli introduse prin articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005.

În conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, în 2007 a fost aplicată noua regulă 50/50 pentru toate cazurile nerezolvate în care recuperarea completă nu fusese încă obținută până la 16 octombrie 2006. Câteva dintre aceste cazuri datează din anii 1980. Acest lucru explică suma relativ mare lichidată. Se preconizează că în decursul următorilor ani, când numai cazurile care în anul respectiv ating maturitatea de 4 sau de 8 ani sunt vizate, sumele care urmează să fie lichidate vor fi în mod semnificativ mai scăzute.

Sumele impuse ambelor părți sunt certificate de către organismele de certificare, ceea ce înseamnă că acestea au fost revizuite în mod detaliat de către aceste organisme. Mai mult, aplicarea corectă de către statele membre a acestui nou mecanism de aprobare este în curs de urmărire subsecventă de către Comisei în cadrul controalelor sale de audit cu privire la agențiile plătitoare.

Închiderea de conformitate

| 5.63. | Deciziile de conformitate au drept obiectiv excluderea din finanțarea comunitară a cheltuielilor pentru care Comisia a constatat neconformitatea cu normele comunitare. Închiderea de conformitate este, de asemenea, utilizată de directorul general pentru agricultură pentru a-și susține declarația de asigurare privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor FEOGA. Analiza sistemului a revelat următoarele carențe: |
| --- | --- |

5.63.

Deciziile de conformitate au drept obiectiv excluderea din finanțarea comunitară a cheltuielilor pentru care Comisia a constatat neconformitatea cu normele comunitare. Închiderea de conformitate este, de asemenea, utilizată de directorul general pentru agricultură pentru a-și susține declarația de asigurare privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor FEOGA. Analiza sistemului a revelat următoarele carențe:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| (a) | deciziile de conformitate nu se refereau la plăți efectuate către beneficiari finali în cursul anului în care au fost adoptate deciziile – ci se refereau, de obicei, la mai mulți ani în care se efectuaseră cheltuieli și erau adoptate cu o întârziere de mai mulți ani. Până la sfârșitul anului 2006, nu se finalizase închiderea conturilor pentru niciun an ulterior anului 1998; |
| --- | --- |

(a)

deciziile de conformitate nu se refereau la plăți efectuate către beneficiari finali în cursul anului în care au fost adoptate deciziile – ci se refereau, de obicei, la mai mulți ani în care se efectuaseră cheltuieli și erau adoptate cu o întârziere de mai mulți ani. Până la sfârșitul anului 2006, nu se finalizase închiderea conturilor pentru niciun an ulterior anului 1998;

| (a) | La sfârșitul anului 2006, numai 12 audituri efectuate în anul 2002 și în anii precedenți, permițând corecții financiare pentru perioada anterioară anului 2001, nu au fost încă finalizate. Acest lucru înseamnă că activitățile de conformitate privind cheltuielile din anul 2000 și din anii anteriori au fost în mare parte finalizate.
  Caracterul multianual al procedurilor de conformitate menționat de Curte nu afectează asigurarea care poate fi derivată din aceste proceduri pentru exercițiul financiar 2006. Dacă este adevărat că consecințele financiare sunt determinate numai la sfârșitul procedurilor, constatările preliminare ale auditurilor efectuate în 2006 sunt deja cunoscute. Mai mult, deoarece auditurile efectuate de Comisie vizează sistemele de gestiune și control ale statelor membre, acestea nu oferă informații numai cu privire la cheltuielile suspuse controlului de audit, ci și, în mod indirect, la cheltuielile viitoare vizate de sistemele în cauză. |
| --- | --- |

(a)

La sfârșitul anului 2006, numai 12 audituri efectuate în anul 2002 și în anii precedenți, permițând corecții financiare pentru perioada anterioară anului 2001, nu au fost încă finalizate. Acest lucru înseamnă că activitățile de conformitate privind cheltuielile din anul 2000 și din anii anteriori au fost în mare parte finalizate.

Caracterul multianual al procedurilor de conformitate menționat de Curte nu afectează asigurarea care poate fi derivată din aceste proceduri pentru exercițiul financiar 2006. Dacă este adevărat că consecințele financiare sunt determinate numai la sfârșitul procedurilor, constatările preliminare ale auditurilor efectuate în 2006 sunt deja cunoscute. Mai mult, deoarece auditurile efectuate de Comisie vizează sistemele de gestiune și control ale statelor membre, acestea nu oferă informații numai cu privire la cheltuielile suspuse controlului de audit, ci și, în mod indirect, la cheltuielile viitoare vizate de sistemele în cauză.

| (b) | Raportul anual de activitate al DG AGRI privind exercițiul 2006 a făcut trimitere, în capitolul privind asigurarea, la activele contingente înregistrate în conturile sale pentru exercițiul 2006. Aceste active totalizau 1 472 de milioane de euro (60) și scopul lor este de a anticipa impactul viitoarelor corecții financiare. Acest tratament contabil îmbunătățește calitatea informațiilor disponibile utilizatorului conturilor, însă nu poate furniza Curții sau Comisiei nicio asigurare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

(b)

Raportul anual de activitate al DG AGRI privind exercițiul 2006 a făcut trimitere, în capitolul privind asigurarea, la activele contingente înregistrate în conturile sale pentru exercițiul 2006. Aceste active totalizau 1 472 de milioane de euro (60) și scopul lor este de a anticipa impactul viitoarelor corecții financiare. Acest tratament contabil îmbunătățește calitatea informațiilor disponibile utilizatorului conturilor, însă nu poate furniza Curții sau Comisiei nicio asigurare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

| (b) | Astfel cum se menționează în Raportul anual de activitate pe 2006 al DG AGRI, poate fi concluzionat în urma rezultatelor controalelor de audit efectuate în 2006 că situația globală în ceea ce privește deficiențele din sistemele de control naționale este comparabilă cu situația din anii precedenți și că, prin urmare, este pe deplin justificată estimarea sumei de corecții financiare necesare pentru acoperirea riscului cheltuielilor din 2006 pe baza ratei de corecție istorică netă din perioada 1996–2001.
  Scopul înregistrării activelor contingente din conturile Comisiei este de a indica (potențiale) creanțe, pe baza rezultatelor controalelor de audit, și nu vizează oferirea oricărui tip de asigurare în ceea ce privește legalitatea sau regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora. |
| --- | --- |

(b)

Astfel cum se menționează în Raportul anual de activitate pe 2006 al DG AGRI, poate fi concluzionat în urma rezultatelor controalelor de audit efectuate în 2006 că situația globală în ceea ce privește deficiențele din sistemele de control naționale este comparabilă cu situația din anii precedenți și că, prin urmare, este pe deplin justificată estimarea sumei de corecții financiare necesare pentru acoperirea riscului cheltuielilor din 2006 pe baza ratei de corecție istorică netă din perioada 1996–2001.

Scopul înregistrării activelor contingente din conturile Comisiei este de a indica (potențiale) creanțe, pe baza rezultatelor controalelor de audit, și nu vizează oferirea oricărui tip de asigurare în ceea ce privește legalitatea sau regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora.

| (c) | costul corecțiilor financiare este suportat mai curând de statele membre, în mod normal de contribuabilul obișnuit, decât de beneficiarii ajutorului plătit în mod necuvenit; |
| --- | --- |

(c)

costul corecțiilor financiare este suportat mai curând de statele membre, în mod normal de contribuabilul obișnuit, decât de beneficiarii ajutorului plătit în mod necuvenit;

| (c) | În cazul în care plățile necuvenite sunt sau pot fi identificate ca fiind rezultatul procedurilor de conformitate, statelor membre li se solicită să le urmărească subsecvent prin intermediul acțiunilor de recuperare împotriva beneficiarilor finali. Cu toate acestea, chiar și în cazul în care acest lucru nu este posibil, de exemplu, atunci când corecția se bazează pe deficiențe în sistemul de control național și nu poate fi relaționată cu nici o plată ilegală individuală, corecțiile financiare sunt o modalitate importantă de a îmbunătăți sistemele de gestiune și control ale statelor membre și de a preveni astfel sau de a detecta și a recupera plățile neregulate către beneficiarii finali. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care plățile necuvenite sunt sau pot fi identificate ca fiind rezultatul procedurilor de conformitate, statelor membre li se solicită să le urmărească subsecvent prin intermediul acțiunilor de recuperare împotriva beneficiarilor finali. Cu toate acestea, chiar și în cazul în care acest lucru nu este posibil, de exemplu, atunci când corecția se bazează pe deficiențe în sistemul de control național și nu poate fi relaționată cu nici o plată ilegală individuală, corecțiile financiare sunt o modalitate importantă de a îmbunătăți sistemele de gestiune și control ale statelor membre și de a preveni astfel sau de a detecta și a recupera plățile neregulate către beneficiarii finali.

| (d) | nu au existat probe care să ateste că numărul de audituri efectuate de Comisie a acoperit în mod suficient riscurile identificate de către aceasta în analiza sa a riscurilor. Testele la nivel de beneficiar se stabilesc în funcție de timpul disponibil mai curând decât în funcție de instrucțiunile formulate pentru auditor. Auditurile efectuate nu includ în mod sistematic o verificare a existenței și a exactității informațiilor din declarațiile la nivel de beneficiar final; |
| --- | --- |

(d)

nu au existat probe care să ateste că numărul de audituri efectuate de Comisie a acoperit în mod suficient riscurile identificate de către aceasta în analiza sa a riscurilor. Testele la nivel de beneficiar se stabilesc în funcție de timpul disponibil mai curând decât în funcție de instrucțiunile formulate pentru auditor. Auditurile efectuate nu includ în mod sistematic o verificare a existenței și a exactității informațiilor din declarațiile la nivel de beneficiar final;

| (d) | În 2006, au fost efectuate în total 354 de controale de audit cuprinzând 184 de verificări la fața locului și 170 de controale fără astfel de verificări. Comisia consideră că aceste controale de audit acoperă într-o manieră adecvată riscurile identificate în urma analizei sale de evaluare a riscurilor.
  Comisia efectuează controale de verificare a conformității în vederea evaluării calității sistemelor naționale de gestiune și control. Dacă este cazul, aceste controale pot include teste ale unor dosare individuale la nivelul beneficiarilor finali, inclusiv verificări la fața locului. Această abordare este conformă cu standardele de audit pe plan internațional, precum și cu manualul de audit al Comisiei. |
| --- | --- |

(d)

În 2006, au fost efectuate în total 354 de controale de audit cuprinzând 184 de verificări la fața locului și 170 de controale fără astfel de verificări. Comisia consideră că aceste controale de audit acoperă într-o manieră adecvată riscurile identificate în urma analizei sale de evaluare a riscurilor.

Comisia efectuează controale de verificare a conformității în vederea evaluării calității sistemelor naționale de gestiune și control. Dacă este cazul, aceste controale pot include teste ale unor dosare individuale la nivelul beneficiarilor finali, inclusiv verificări la fața locului. Această abordare este conformă cu standardele de audit pe plan internațional, precum și cu manualul de audit al Comisiei.

| (e) | metoda utilizată în calculul cheltuielilor ce urmează să fie excluse se bazează, în majoritatea cazurilor, pe o „rată forfetară”, cu alte cuvinte un procentaj din totalul ajutorului plătit este recuperat. Dat fiind că această metodă se bazează pe gravitatea carențelor sistemului de control și nu pe valoarea neregularităților constatate, nu se poate stabili nicio corelație valabilă între sumele recuperate în temeiul deciziilor de conformitate și sumele reale ale plăților neconforme cu reglementările. |
| --- | --- |

(e)

metoda utilizată în calculul cheltuielilor ce urmează să fie excluse se bazează, în majoritatea cazurilor, pe o „rată forfetară”, cu alte cuvinte un procentaj din totalul ajutorului plătit este recuperat. Dat fiind că această metodă se bazează pe gravitatea carențelor sistemului de control și nu pe valoarea neregularităților constatate, nu se poate stabili nicio corelație valabilă între sumele recuperate în temeiul deciziilor de conformitate și sumele reale ale plăților neconforme cu reglementările.

| (e) | Obiectivul procedurii de închidere de conformitate este de a exclude din finanțarea comunitară acele cheltuieli care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare. Comisia consideră că acest obiectiv este, de asemenea, realizat în cazurile în care corecțiile financiare sunt puse în aplicare pe baza unei rate forfetare deoarece suma plăților neregulate către beneficiari nu poate fi cuantificată. Corecțiile forfetare sunt aplicate atunci când suma reală de plăți neregulate către beneficiari nu poate fi determinată prin calcul exact sau prin extrapolare. Acest principiu a fost confirmat în mod regulat de Curtea de Justiție. Prin urmare, Comisia consideră că această metodă a corecțiilor forfetare este pe deplin adecvată. |
| --- | --- |

(e)

Obiectivul procedurii de închidere de conformitate este de a exclude din finanțarea comunitară acele cheltuieli care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare. Comisia consideră că acest obiectiv este, de asemenea, realizat în cazurile în care corecțiile financiare sunt puse în aplicare pe baza unei rate forfetare deoarece suma plăților neregulate către beneficiari nu poate fi cuantificată. Corecțiile forfetare sunt aplicate atunci când suma reală de plăți neregulate către beneficiari nu poate fi determinată prin calcul exact sau prin extrapolare. Acest principiu a fost confirmat în mod regulat de Curtea de Justiție. Prin urmare, Comisia consideră că această metodă a corecțiilor forfetare este pe deplin adecvată.

| 5.64. | Curtea a efectuat un audit asupra unui număr de trei corecții financiare cuprinse în cele trei decizii de conformitate adoptate în 2006, care priveau perioada 1999–2005, aceste corecții reprezentând 25 % din valoare corecțiilor operate (61). Curtea face următoarele observații: |
| --- | --- |

5.64.

Curtea a efectuat un audit asupra unui număr de trei corecții financiare cuprinse în cele trei decizii de conformitate adoptate în 2006, care priveau perioada 1999–2005, aceste corecții reprezentând 25 % din valoare corecțiilor operate (61). Curtea face următoarele observații:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| (a) | date fiind resursele limitate disponibile, auditurile de conformitate efectuate de Comisie sunt selectate pe baza unei analize a riscurilor. Din cauza limitei de timp de doi ani, cheltuielile riscă să nu fie verificate la timp pentru a permite realizarea unei corecții (62). Curtea a constatat faptul că nu a fost posibil să se aducă corecții unor plăți neconforme cu reglementările, având o sumă maximă estimativă de 100 de milioane de euro, deoarece acestea au fost descoperite după limita menționată; |
| --- | --- |

(a)

date fiind resursele limitate disponibile, auditurile de conformitate efectuate de Comisie sunt selectate pe baza unei analize a riscurilor. Din cauza limitei de timp de doi ani, cheltuielile riscă să nu fie verificate la timp pentru a permite realizarea unei corecții (62). Curtea a constatat faptul că nu a fost posibil să se aducă corecții unor plăți neconforme cu reglementările, având o sumă maximă estimativă de 100 de milioane de euro, deoarece acestea au fost descoperite după limita menționată;

| (a) | Auditurile de conformitate care urmează a fi efectuate sunt determinate pe baza unei evaluări centrale a riscurilor. În scopul acestei proceduri de conformitate, selecția este conformă cu standardele de audit pe plan internațional. DG AGRI consacră peste 10 % din totalul său de angajați pentru această sarcină.
  Dacă se descoperă deficiențe în cadrul auditurilor de conformitate care reprezintă un risc financiar pentru FEOGA, orice corecții financiare se limitează la cheltuielile efectuate cu 24 de luni înaintea transmiterii scrisorii, în temeiul articolului 11, care notifică statele membre cu privire la constatările Comisiei. Această așa-zisă regulă a celor 24 de luni a fost adoptată de Consiliu pentru a garanta siguranța juridică pentru statele membre. Un fapt inerent aplicării acestei reguli este că anumite cheltuieli nu pot fi suspuse corecțiilor financiare chiar dacă sunt afectate de eventuale deficiențe.
  În cazurile controlate de Curte, Comisia a reacționat în timp util la informațiile primite. |
| --- | --- |

(a)

Auditurile de conformitate care urmează a fi efectuate sunt determinate pe baza unei evaluări centrale a riscurilor. În scopul acestei proceduri de conformitate, selecția este conformă cu standardele de audit pe plan internațional. DG AGRI consacră peste 10 % din totalul său de angajați pentru această sarcină.

Dacă se descoperă deficiențe în cadrul auditurilor de conformitate care reprezintă un risc financiar pentru FEOGA, orice corecții financiare se limitează la cheltuielile efectuate cu 24 de luni înaintea transmiterii scrisorii, în temeiul articolului 11, care notifică statele membre cu privire la constatările Comisiei. Această așa-zisă regulă a celor 24 de luni a fost adoptată de Consiliu pentru a garanta siguranța juridică pentru statele membre. Un fapt inerent aplicării acestei reguli este că anumite cheltuieli nu pot fi suspuse corecțiilor financiare chiar dacă sunt afectate de eventuale deficiențe.

În cazurile controlate de Curte, Comisia a reacționat în timp util la informațiile primite.

| (b) | în ceea ce privește corecțiile examinate, Comisia a avut nevoie, pentru aceste cazuri complexe, de un interval cuprins între patru și șapte ani între auditul inițial și decizia de închidere, ceea ce a întârziat finalizarea procedurilor de închidere a exercițiilor financiare în cauză. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește corecțiile examinate, Comisia a avut nevoie, pentru aceste cazuri complexe, de un interval cuprins între patru și șapte ani între auditul inițial și decizia de închidere, ceea ce a întârziat finalizarea procedurilor de închidere a exercițiilor financiare în cauză.

| (b) | Timpul necesar pentru completarea procedurilor de conformitate depinde de anumiți factori. Astfel de factori includ, de exemplu, complexitatea cazului, necesitând eforturi suplimentare sau chiar misiuni suplimentare, respectarea termenelor-limită de către statele membre și urmărirea subsecventă a recomandărilor oferite de organele de reconciliere. Mai mult, deplina respectare a dreptului la apărare al statelor membre este un principiu fundamental al procedurii de închidere de conformitate.
  Declarația Curții [„(...) care a întârziat «finalizarea» procedurilor de închidere a exercițiilor financiare în cauză”] nu ia în considerare diferența între închiderea conturilor din cadrul unui anume exercițiu financiar și procedura de închidere de conformitate. Nu există nicio procedură de închidere de conformitate per exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(b)

Timpul necesar pentru completarea procedurilor de conformitate depinde de anumiți factori. Astfel de factori includ, de exemplu, complexitatea cazului, necesitând eforturi suplimentare sau chiar misiuni suplimentare, respectarea termenelor-limită de către statele membre și urmărirea subsecventă a recomandărilor oferite de organele de reconciliere. Mai mult, deplina respectare a dreptului la apărare al statelor membre este un principiu fundamental al procedurii de închidere de conformitate.

Declarația Curții [„(...) care a întârziat «finalizarea» procedurilor de închidere a exercițiilor financiare în cauză”] nu ia în considerare diferența între închiderea conturilor din cadrul unui anume exercițiu financiar și procedura de închidere de conformitate. Nu există nicio procedură de închidere de conformitate per exercițiu financiar.

Concluzii și recomandări

| 5.65. | Cheltuielile agricole și pentru dezvoltare rurală efectuate în cadrul Fondului de garantare sunt afectate de erori al căror nivel, deși aflat în scădere, rămâne semnificativ. Dacă este aplicat în mod adecvat, IACS este un sistem de control eficient pentru limitarea riscului de eroare sau de cheltuieli neconforme cu reglementările. Cu toate acestea, acest lucru nu este valabil și în cazul Greciei. |
| --- | --- |

5.65.

Cheltuielile agricole și pentru dezvoltare rurală efectuate în cadrul Fondului de garantare sunt afectate de erori al căror nivel, deși aflat în scădere, rămâne semnificativ. Dacă este aplicat în mod adecvat, IACS este un sistem de control eficient pentru limitarea riscului de eroare sau de cheltuieli neconforme cu reglementările. Cu toate acestea, acest lucru nu este valabil și în cazul Greciei.

| 5.65. | Comisia observă că nivelul total de eroare pentru toate cheltuielile din FEOGA – Garantare stabilit de Curte a scăzut în mod pronunțat și că este apropiat nivelul de semnificație. În cazul părții aflată în afara dezvoltării rurale a cheltuielilor FEOGA – Garantare, care reprezintă peste 85 % din totalul cheltuielilor, se află sub acest nivel de semnificație. Erorile din sectorul dezvoltării rurale se concentrează asupra aspectelor de agromediu. |
| --- | --- |

5.65.

Comisia observă că nivelul total de eroare pentru toate cheltuielile din FEOGA – Garantare stabilit de Curte a scăzut în mod pronunțat și că este apropiat nivelul de semnificație. În cazul părții aflată în afara dezvoltării rurale a cheltuielilor FEOGA – Garantare, care reprezintă peste 85 % din totalul cheltuielilor, se află sub acest nivel de semnificație. Erorile din sectorul dezvoltării rurale se concentrează asupra aspectelor de agromediu.

SIGC este un sistem de control eficient destinat să limiteze cheltuielile nejustificate.

Pentru soluționarea situației din Grecia, se efectuează controale de audit, aflate în curs de desfășurare, precum și proceduri de verificare a conturilor în scopul protejării intereselor financiare ale Uniunii și prin intermediul monitorizării și al supravegherii punerii în aplicare a planului de acțiune pentru Grecia.

| 5.66. | Concepția și punerea în aplicare a SPU limitează riscul de plăți neconforme cu reglementările către agricultori. Cu toate acestea, unele state membre nu au aplicat în mod corect anumite elemente cheie ale SPU: Austria, Irlanda și Regatul Unit au extins consolidarea drepturilor dincolo de dispozițiile regulamentului (a se vedea punctele 5.22–5.24). |
| --- | --- |

5.66.

Concepția și punerea în aplicare a SPU limitează riscul de plăți neconforme cu reglementările către agricultori. Cu toate acestea, unele state membre nu au aplicat în mod corect anumite elemente cheie ale SPU: Austria, Irlanda și Regatul Unit au extins consolidarea drepturilor dincolo de dispozițiile regulamentului (a se vedea punctele 5.22–5.24).

| 5.66. | Comisia este conștientă de existența acestor practici și împărtășește opinia Curții. Orice risc potențial pentru fond va fi abordat prin prisma procedurilor de conformitate. |
| --- | --- |

5.66.

Comisia este conștientă de existența acestor practici și împărtășește opinia Curții. Orice risc potențial pentru fond va fi abordat prin prisma procedurilor de conformitate.

| 5.67. | Regatul Unit nu a respectat legislația comunitară atunci când a atribuit drepturi la plată și a plătit proprietarilor ajutoare în cadrul SPU și pentru dezvoltare rurală pentru terenuri arendate agricultorilor arendași și exploatate de aceștia (a se vedea punctele 5.20 și 5.21). |
| --- | --- |

5.67.

Regatul Unit nu a respectat legislația comunitară atunci când a atribuit drepturi la plată și a plătit proprietarilor ajutoare în cadrul SPU și pentru dezvoltare rurală pentru terenuri arendate agricultorilor arendași și exploatate de aceștia (a se vedea punctele 5.20 și 5.21).

| 5.67. | Statele membre trebuie să identifice persoanele considerate ca fiind agricultori activi (eligibili pentru atribuirea drepturilor). În cazul în care proprietarul își asumă riscul economic al activității agricole, nu este exclus ca acesta să fie considerat ca „desfășurând o activitate agricolă”. |
| --- | --- |

5.67.

Statele membre trebuie să identifice persoanele considerate ca fiind agricultori activi (eligibili pentru atribuirea drepturilor). În cazul în care proprietarul își asumă riscul economic al activității agricole, nu este exclus ca acesta să fie considerat ca „desfășurând o activitate agricolă”.

| 5.68. | Cu toate că plafoanele naționale au fost respectate în ansamblu, pentru un sfert din plățile verificate la nivel de beneficiar final s-au constatat plăți necuvenite (în exces), cu toate că impactul financiar de ansamblu este limitat (a se vedea punctul 5.38). |
| --- | --- |

5.68.

Cu toate că plafoanele naționale au fost respectate în ansamblu, pentru un sfert din plățile verificate la nivel de beneficiar final s-au constatat plăți necuvenite (în exces), cu toate că impactul financiar de ansamblu este limitat (a se vedea punctul 5.38).

5.69.

| 5.69. | Printre noii beneficiari de ajutor, Curtea a remarcat societăți feroviare, cluburi de echitație/ferme de creștere a cailor, cluburi de golf/agrement și consilii municipale, în Regatul Unit, Germania, Suedia și Danemarca (a se vedea punctele 5.25–5.27). Atribuirea de drepturi proprietarilor care nu au desfășurat niciodată o activitate agricolă și care doar își mențin terenurile în bune condiții agricole și de mediu (BCAM) a condus la un efect semnificativ de redistribuire a ajutorului UE, în defavoarea agricultorilor și în beneficiul proprietarilor, în special în cadrul modelului hibrid dinamic (a se vedea punctul 5.28). Autoritățile din Regatul Unit au stabilit criterii inadecvate pentru atribuirea de drepturi din rezerva națională pentru investiții realizate (a se vedea punctele 5.33 și 5.34). |
| --- | --- |

Printre noii beneficiari de ajutor, Curtea a remarcat societăți feroviare, cluburi de echitație/ferme de creștere a cailor, cluburi de golf/agrement și consilii municipale, în Regatul Unit, Germania, Suedia și Danemarca (a se vedea punctele 5.25–5.27). Atribuirea de drepturi proprietarilor care nu au desfășurat niciodată o activitate agricolă și care doar își mențin terenurile în bune condiții agricole și de mediu (BCAM) a condus la un efect semnificativ de redistribuire a ajutorului UE, în defavoarea agricultorilor și în beneficiul proprietarilor, în special în cadrul modelului hibrid dinamic (a se vedea punctul 5.28). Autoritățile din Regatul Unit au stabilit criterii inadecvate pentru atribuirea de drepturi din rezerva națională pentru investiții realizate (a se vedea punctele 5.33 și 5.34).

| 5.69. | Modelele regionale oferă într-adevăr un sprijin persoanelor care nu puteau să beneficieze de el în trecut. Aceasta a fost alegerea clară și deliberată a statelor membre vizate în vederea redistribuirii asistenței în noua situație a decuplării. Noii beneficiari sunt aceia care au desfășurat în mod activ o activitate agricolă în perioada de referință relevantă (și anume în primul an de aplicare). Faptul că aceștia s-ar fi aflat sau nu în posesia unor terenuri este irelevant pentru determinarea atribuției drepturilor la prime. |
| --- | --- |

5.69.

Modelele regionale oferă într-adevăr un sprijin persoanelor care nu puteau să beneficieze de el în trecut. Aceasta a fost alegerea clară și deliberată a statelor membre vizate în vederea redistribuirii asistenței în noua situație a decuplării. Noii beneficiari sunt aceia care au desfășurat în mod activ o activitate agricolă în perioada de referință relevantă (și anume în primul an de aplicare). Faptul că aceștia s-ar fi aflat sau nu în posesia unor terenuri este irelevant pentru determinarea atribuției drepturilor la prime.

| 5.70. | Reglementările privind SPU le-au oferit statelor membre libertatea de a alege modalitățile de atribuire a drepturilor la plată din rezerva națională și de a elimina sau nu câștigurile excepționale (a se vedea punctele 5.29–5.34). Aceleași aspecte au fost abordate foarte diferit de la un stat membru la altul și chiar în interiorul aceluiași stat membru, în consecință nu se poate vorbi de un tratament egal al beneficiarilor în cadrul acestui regim. |
| --- | --- |

5.70.

Reglementările privind SPU le-au oferit statelor membre libertatea de a alege modalitățile de atribuire a drepturilor la plată din rezerva națională și de a elimina sau nu câștigurile excepționale (a se vedea punctele 5.29–5.34). Aceleași aspecte au fost abordate foarte diferit de la un stat membru la altul și chiar în interiorul aceluiași stat membru, în consecință nu se poate vorbi de un tratament egal al beneficiarilor în cadrul acestui regim.

| 5.70. | Statele membre au într-adevăr dreptul de a inversa sub anumite condiții drepturile la rezerva națională. În cazul în care a fost selectată această opțiune, trebuie aplicate anumite condiții. |
| --- | --- |

5.70.

Statele membre au într-adevăr dreptul de a inversa sub anumite condiții drepturile la rezerva națională. În cazul în care a fost selectată această opțiune, trebuie aplicate anumite condiții.

În mod similar, răspunderea pentru punerea în aplicare a SPU le revine statelor membre.

| 5.71. | Comisia ar trebui să țină seama de aceste consecințe atunci când va face „bilanțul solidității” (63) PAC, prevăzut pentru mai 2008. |
| --- | --- |

5.71.

Comisia ar trebui să țină seama de aceste consecințe atunci când va face „bilanțul solidității” (63) PAC, prevăzut pentru mai 2008.

| 5.71. | În contextul „bilanțului de sănătate”, va fi examinat modul de funcționare al programelor de asistență introduse odată cu reforma PAC din 2003. |
| --- | --- |

5.71.

În contextul „bilanțului de sănătate”, va fi examinat modul de funcționare al programelor de asistență introduse odată cu reforma PAC din 2003.

| 5.72. | În cadrul dezvoltării rurale, măsurile de agromediu tind să aibă o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu îndeplinesc condițiile (adesea complexe) de eligibilitate. Comisia ar trebui să analizeze cu atenție pertinența condițiilor de eligibilitate pentru astfel de măsuri. |
| --- | --- |

5.72.

În cadrul dezvoltării rurale, măsurile de agromediu tind să aibă o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu îndeplinesc condițiile (adesea complexe) de eligibilitate. Comisia ar trebui să analizeze cu atenție pertinența condițiilor de eligibilitate pentru astfel de măsuri.

| 5.72. | Comisia consideră că rata crescută de incidență a erorilor în măsurile pentru agromediu descoperite de Curte nu este reprezentativă pentru totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală. |
| --- | --- |

5.72.

Comisia consideră că rata crescută de incidență a erorilor în măsurile pentru agromediu descoperite de Curte nu este reprezentativă pentru totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală.

În ceea ce privește măsurile pentru agromediu, Comisia consideră controlul acestora ca fiind relativ complex, însă obiectivul acestor măsuri de a integra preocupările legate de mediul înconjurător în domeniul agriculturii și valoarea lor adăugată sunt larg recunoscute.

În ceea ce privește perioada de programare 2007–2013, noua legislație (64) prevede ca statele membre să se asigure în prealabil că toate măsurile pentru dezvoltarea rurală și angajamentele conexe și condițiile de eligibilitate pe care intenționează să le pună în aplicare pot face obiectul unor verificări și controale.

| 5.73. | Natura controalelor ulterioare efectuării plăților (65) și deficiențele care persistă în aplicarea lor limitează asigurarea care se poate obține în ceea ce privește legalitatea și regularitatea plăților efectuate în exercițiile anterioare. |
| --- | --- |

5.73.

Natura controalelor ulterioare efectuării plăților (65) și deficiențele care persistă în aplicarea lor limitează asigurarea care se poate obține în ceea ce privește legalitatea și regularitatea plăților efectuate în exercițiile anterioare.

| 5.73. | Comisia consideră că sistemul de controale ulterioare plăților funcționează în mod adecvat. Auditurile proprii confirmă faptul că poate fi dobândită o asigurare de pe urma acestor controale. |
| --- | --- |

5.73.

Comisia consideră că sistemul de controale ulterioare plăților funcționează în mod adecvat. Auditurile proprii confirmă faptul că poate fi dobândită o asigurare de pe urma acestor controale.

Cu toate că nu există neapărat o legătură între cheltuielile efectuate în 2006 și cele supuse unui control ulterior efectuării plăților, aceste verificări contribuie la asigurarea globală în ceea ce privește legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acestora în 2006, din moment ce sistemul ca atare funcționează în mod adecvat. De fapt, ele constituie un nivel suplimentar de controale care se adaugă controalelor anterioare plăților, prin urmare ele trebuie să fie considerate în contextul sistemului global de gestiune și control al cheltuielilor agricole (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 5.77).

| 5.74. | Este necesar să se aducă îmbunătățiri în ceea ce privește deficiențele detectate de Curte și de unitatea Comisiei responsabilă de închiderea conturilor pentru a putea considera că sistemul de controale fizice și de substituție ale mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export funcționează în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

5.74.

Este necesar să se aducă îmbunătățiri în ceea ce privește deficiențele detectate de Curte și de unitatea Comisiei responsabilă de închiderea conturilor pentru a putea considera că sistemul de controale fizice și de substituție ale mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export funcționează în mod satisfăcător.

| 5.74. | Controalele fizice și de substituție, în virtutea Regulamentului (CEE) nr. 386/90, fac parte din ansamblul lanțului de controale, care include, de asemenea, verificări ex ante ale structurilor administrative cu privire la cererile de rambursare ale plăților, controale ex post în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 și auditurile proprii ale Comisiei. Comisia consideră că acest sistem funcționează în mod satisfăcător. Proporțional cu cheltuielile, neregularitățile raportate de statele membre atât în cazul controalelor fizice, cât și al altor controale privind restituirile la export au scăzut în ultimii ani și se află în prezent la un nivel scăzut. Cu toate acestea, ca răspuns la principalele preocupări ale Curții identificate în Raportul special nr. 4/2007, sunt luate în vedere schimbări de ordin legislativ. |
| --- | --- |

5.74.

Controalele fizice și de substituție, în virtutea Regulamentului (CEE) nr. 386/90, fac parte din ansamblul lanțului de controale, care include, de asemenea, verificări ex ante ale structurilor administrative cu privire la cererile de rambursare ale plăților, controale ex post în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 și auditurile proprii ale Comisiei. Comisia consideră că acest sistem funcționează în mod satisfăcător. Proporțional cu cheltuielile, neregularitățile raportate de statele membre atât în cazul controalelor fizice, cât și al altor controale privind restituirile la export au scăzut în ultimii ani și se află în prezent la un nivel scăzut. Cu toate acestea, ca răspuns la principalele preocupări ale Curții identificate în Raportul special nr. 4/2007, sunt luate în vedere schimbări de ordin legislativ.

| 5.75. | Deciziile de închidere financiară ale Comisiei privesc fiabilitatea conturilor. Certificatele eliberate de organismele de certificare nu includ în sfera lor de acoperire legalitatea și regularitatea. Cererile de ajutor UE nu sunt, de obicei, verificate de acestea la fața locului. Pentru a consolida asigurarea care poate fi obținută în urma acestui element de închidere a conturilor, serviciile Comisiei ar trebui să efectueze vizite de audit frecvente la sediile unui număr suficient de organisme de certificare și să se asigure că analiza documentară a certificatelor și a rapoartelor realizată de aceste organisme de certificare se desfășoară în condiții care să garanteze o sferă și un grad de aprofundare adecvate. |
| --- | --- |

5.75.

Deciziile de închidere financiară ale Comisiei privesc fiabilitatea conturilor. Certificatele eliberate de organismele de certificare nu includ în sfera lor de acoperire legalitatea și regularitatea. Cererile de ajutor UE nu sunt, de obicei, verificate de acestea la fața locului. Pentru a consolida asigurarea care poate fi obținută în urma acestui element de închidere a conturilor, serviciile Comisiei ar trebui să efectueze vizite de audit frecvente la sediile unui număr suficient de organisme de certificare și să se asigure că analiza documentară a certificatelor și a rapoartelor realizată de aceste organisme de certificare se desfășoară în condiții care să garanteze o sferă și un grad de aprofundare adecvate.

| 5.75. | Comisia efectuează vizite la sediul organismelor de certificare (și al agențiilor plătitoare) pe baza unei evaluări a riscurilor, care ia de asemenea în considerare importanța problemelor cu care se confruntă aceste două tipuri de organisme. Această practică va fi continuată în cadrul exercițiului financiar 2007. |
| --- | --- |

5.75.

Comisia efectuează vizite la sediul organismelor de certificare (și al agențiilor plătitoare) pe baza unei evaluări a riscurilor, care ia de asemenea în considerare importanța problemelor cu care se confruntă aceste două tipuri de organisme. Această practică va fi continuată în cadrul exercițiului financiar 2007.

Sfera de acoperire și gradul de aprofundare al reexaminării certificatelor organismelor de certificare sunt considerate ca fiind satisfăcătoare. Comisia efectuează activitățile de audit necesare în vederea obținerii unei asigurări rezonabile (pe baza informațiilor prezentate) în ceea ce privește veridicitatea, integralitatea și exactitudinea conturilor agențiilor plătitoare. Se constată disocieri atunci când nu se poate ajunge la o decizie favorabilă.

| 5.76. | Deși sistemele de închidere a conturilor (precum și controalele ulterioare efectuării plăților) au drept obiectiv excluderea cheltuielilor care nu sunt conforme cu normele comunitare, în prezent acestea nu îndeplinesc acest obiectiv la nivelul plăților către beneficiarii finali (66). Comisia nu cunoaște încă și nu este încă în măsură să estimeze, într-un mod care să fie considerat corespunzător de către Curte, nivelul plăților finanțate de PAC care sunt neconforme cu reglementările (67). |
| --- | --- |

5.76.

Deși sistemele de închidere a conturilor (precum și controalele ulterioare efectuării plăților) au drept obiectiv excluderea cheltuielilor care nu sunt conforme cu normele comunitare, în prezent acestea nu îndeplinesc acest obiectiv la nivelul plăților către beneficiarii finali (66). Comisia nu cunoaște încă și nu este încă în măsură să estimeze, într-un mod care să fie considerat corespunzător de către Curte, nivelul plăților finanțate de PAC care sunt neconforme cu reglementările (67).

| 5.76. | Procedura de conformitate este destinată să excludă din finanțarea comunitară acele cheltuieli care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare, protejând astfel bugetul comunitar împotriva cheltuielilor care nu trebuie suportate de acesta. În schimb, acesta nu este un mecanism prin care sunt recuperate plățile neregulate către beneficiari, aceasta fiind o operațiune care, conform principiului gestionării partajate, se află exclusiv sub răspunderea statelor membre. |
| --- | --- |

5.76.

Procedura de conformitate este destinată să excludă din finanțarea comunitară acele cheltuieli care nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare, protejând astfel bugetul comunitar împotriva cheltuielilor care nu trebuie suportate de acesta. În schimb, acesta nu este un mecanism prin care sunt recuperate plățile neregulate către beneficiari, aceasta fiind o operațiune care, conform principiului gestionării partajate, se află exclusiv sub răspunderea statelor membre.

Rezultatele controalelor la nivelul beneficiarilor finali, astfel cum au fost comunicate Comisiei de către statele membre și publicate în rapoartele anuale de activitate ale DG AGRI pentru o bună parte din cheltuielile PAC, oferă o indicație rezonabilă cu privire la volumul de plăți neregulate. Pentru a îmbunătăți în continuare asigurarea care poate fi obținută de pe urma acestor informații, începând din 2007, Comisia a pus în aplicare recomandarea Curții potrivit căreia organismele de certificare trebuie să desfășoare mai multe activități de verificare și validare a statisticilor de inspecție și a controalelor ulterioare plăților.

| 5.77. | Comisia ar trebui să se asigure că sistemele de supraveghere și control furnizează o bază pentru asigurarea privind legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarului final și să urmărească garantarea recuperării plăților neconforme cu reglementările. Curtea a propus diferite opțiuni pentru a atinge acest obiectiv. Efectele opțiunii alese de Comisie, anume ca organismele de certificare să depună mai multe eforturi pentru a verifica și valida statisticile IACS și controalele realizate după efectuarea plăților, nu pot fi evaluate decât ulterior. Cu toate acestea, atunci când Comisia face apel la activitățile unor terți ca bază pentru asigurare, aceasta trebuie să depună toate eforturile necesare pentru a se asigura că acestea sunt fiabile. |
| --- | --- |

5.77.

Comisia ar trebui să se asigure că sistemele de supraveghere și control furnizează o bază pentru asigurarea privind legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarului final și să urmărească garantarea recuperării plăților neconforme cu reglementările. Curtea a propus diferite opțiuni pentru a atinge acest obiectiv. Efectele opțiunii alese de Comisie, anume ca organismele de certificare să depună mai multe eforturi pentru a verifica și valida statisticile IACS și controalele realizate după efectuarea plăților, nu pot fi evaluate decât ulterior. Cu toate acestea, atunci când Comisia face apel la activitățile unor terți ca bază pentru asigurare, aceasta trebuie să depună toate eforturile necesare pentru a se asigura că acestea sunt fiabile.

| 5.77. | Un sistem global de gestiune și control al cheltuielilor agricole permite prevenirea sau detectarea plăților neregulate către beneficiarii finali, precum și recuperarea sumelor. Acest sistem se sprijină pe patru niveluri complementare: |
| --- | --- |

5.77.

Un sistem global de gestiune și control al cheltuielilor agricole permite prevenirea sau detectarea plăților neregulate către beneficiarii finali, precum și recuperarea sumelor. Acest sistem se sprijină pe patru niveluri complementare:

| 1. | o structură administrativă obligatorie la nivelul statelor membre, axată pe instituirea agențiilor plătitoare și a unei autorități la nivel înalt care este responsabilă de emiterea și retragerea acreditării agenției în cauză. Decizia de eliberare a acreditării se bazează pe un studiu aprofundat realizat de către un organism de audit extern; |
| --- | --- |

1.

o structură administrativă obligatorie la nivelul statelor membre, axată pe instituirea agențiilor plătitoare și a unei autorități la nivel înalt care este responsabilă de emiterea și retragerea acreditării agenției în cauză. Decizia de eliberare a acreditării se bazează pe un studiu aprofundat realizat de către un organism de audit extern;

| 2. | sisteme detaliate de control și sancțiuni disuasive care urmează să fie aplicate de către organismele plătitoare, având caracteristici comune și reguli specifice adaptate particularităților fiecărui regim de asistență în parte; |
| --- | --- |

2.

sisteme detaliate de control și sancțiuni disuasive care urmează să fie aplicate de către organismele plătitoare, având caracteristici comune și reguli specifice adaptate particularităților fiecărui regim de asistență în parte;

| 3. | controale ex post efectuate cu ajutorul unor organisme de certificare independente și servicii speciale care efectuează verificări în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89; |
| --- | --- |

3.

controale ex post efectuate cu ajutorul unor organisme de certificare independente și servicii speciale care efectuează verificări în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 4045/89;

| 4. | o procedură de verificare a conturilor efectuată de Comisie (atât închiderea anuală a conturilor, cât și procedurile multianuale de conformitate).
  Împreună, cele patru niveluri constituie prin urmare baza care să îi permită Comisiei obținerea unei asigurări rezonabile cu privire la eficacitatea gestionării eficiente a ratei de risc privind legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acesteia în sectorul agricol. |
| --- | --- |

4.

o procedură de verificare a conturilor efectuată de Comisie (atât închiderea anuală a conturilor, cât și procedurile multianuale de conformitate).

Împreună, cele patru niveluri constituie prin urmare baza care să îi permită Comisiei obținerea unei asigurări rezonabile cu privire la eficacitatea gestionării eficiente a ratei de risc privind legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acesteia în sectorul agricol.

| 5.78. | Deciziile privind conformitatea adoptate de Comisie nu sunt finalizate pentru niciun an ulterior anului 1998. Dat fiind că aceste decizii privind cheltuielile efectuate în 2006 se vor lua în viitor, cheltuielile sunt considerate ca fiind provizorii și se va putea furniza o asigurare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunității numai odată ce se va elabora și pune în aplicare o procedură de închidere a conturilor completă. |
| --- | --- |

5.78.

Deciziile privind conformitatea adoptate de Comisie nu sunt finalizate pentru niciun an ulterior anului 1998. Dat fiind că aceste decizii privind cheltuielile efectuate în 2006 se vor lua în viitor, cheltuielile sunt considerate ca fiind provizorii și se va putea furniza o asigurare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Comunității numai odată ce se va elabora și pune în aplicare o procedură de închidere a conturilor completă.

| 5.78. | Până la sfârșitul anului 2006, numai 12 audituri efectuate în anul 2002 și în anii precedenți, permițând corecții financiare pentru perioada anterioară anului 2001, nu au fost încă finalizate. Acest lucru înseamnă că activitățile de conformitate asupra cheltuielilor din anul 2000 și din anii anteriori au fost în mare parte finalizate. |
| --- | --- |

5.78.

Până la sfârșitul anului 2006, numai 12 audituri efectuate în anul 2002 și în anii precedenți, permițând corecții financiare pentru perioada anterioară anului 2001, nu au fost încă finalizate. Acest lucru înseamnă că activitățile de conformitate asupra cheltuielilor din anul 2000 și din anii anteriori au fost în mare parte finalizate.

Comisia nu consideră că cheltuielile aferente anului 2006 sunt provizorii și că asigurarea cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor care stau la baza acestora pot fi furnizate numai odată ce a fost instituită și pusă în aplicare o procedură de verificare completă. O astfel de apreciere a procedurii de conformitate nu ia în considerare faptul că această procedură este doar o singură parte, deși importantă, din sistemul global de gestiune și control al cheltuielilor agricole.

Acest sistem, care este descris în amănunt în răspunsul Comisiei la punctul 5.77, constituie baza care să îi permită Comisiei obținerea unei asigurări rezonabile cu privire la eficacitatea gestionării eficiente a ratei de risc privind legalitatea și regularitatea tranzacțiilor care stau la baza acesteia în sectorul agricol.

În ceea ce privește în mod specific exercițiul financiar 2006, constatările preliminare ale controalelor de audit efectuate în 2006 sunt deja cunoscute. În general, se poate concluziona că, în urma rezultatelor obținute, situația globală în ceea ce privește deficiențele din sistemele de control naționale este comparabilă cu situația din anii precedenți.

SITUAȚIA PRIVIND OBSERVAȚIILE ANTERIOARE

Recuperarea plăților neconforme cu reglementările

| 5.79. | În Raportul său special nr. 3/2004 privind recuperarea plăților neconforme cu reglementările, Curtea a identificat mai multe carențe grave în sistemul de înregistrare, recuperare și anulare a plăților neconforme cu reglementările. |
| --- | --- |

5.79.

În Raportul său special nr. 3/2004 privind recuperarea plăților neconforme cu reglementările, Curtea a identificat mai multe carențe grave în sistemul de înregistrare, recuperare și anulare a plăților neconforme cu reglementările.

5.80.

| 5.80. | Consiliul și Comisia au reacționat pozitiv la multe din acestea, prin: |
| --- | --- |

Consiliul și Comisia au reacționat pozitiv la multe din acestea, prin:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| (a) | constituirea unui grup operativ comun în materie de recuperare (Task Force Recovery – TFR) pentru a soluționa/închide acele cazuri restante de neregularități care sunt în valoare de peste 0,5 milioane fiecare (68). Activitățile acestuia au avut drept rezultat o decizie a Comisiei (69) prin care se impută 317 milioane de euro (70) statelor membre și 176 de milioane de euro bugetului Comunității; |
| --- | --- |

(a)

constituirea unui grup operativ comun în materie de recuperare (Task Force Recovery – TFR) pentru a soluționa/închide acele cazuri restante de neregularități care sunt în valoare de peste 0,5 milioane fiecare (68). Activitățile acestuia au avut drept rezultat o decizie a Comisiei (69) prin care se impută 317 milioane de euro (70) statelor membre și 176 de milioane de euro bugetului Comunității;

(b)

| (b) | introducerea de noi cerințe în materie de raportare și tratare a neregularităților (71) și adoptarea de măsuri pentru clarificarea responsabilităților DG AGRI și OLAF în ceea ce privește urmărirea financiară a neregularităților (deși nu a fost încă semnat un proiect de memorandum de înțelegere între părți); |
| --- | --- |

introducerea de noi cerințe în materie de raportare și tratare a neregularităților (71) și adoptarea de măsuri pentru clarificarea responsabilităților DG AGRI și OLAF în ceea ce privește urmărirea financiară a neregularităților (deși nu a fost încă semnat un proiect de memorandum de înțelegere între părți);

| (b) | Noul regulament cu privire la neregularități (72) a fost pus în aplicare cu succes de către toate cele 27 de state membre începând cu 1 ianuarie 2007, iar la data de 23 mai 2007 un grup de lucru al Cocolaf (73) s-a reunit pentru a prezenta statelor membre câteva orientări practice detaliate.
  Instrumentul având ca scop clarificarea responsabilităților ansamblului de servicii vizate a făcut obiectul unei consultări interservicii în perioada iunie/iulie 2007 și este estimat a fi aplicabil la puțin timp după aceasta. |
| --- | --- |

(b)

Noul regulament cu privire la neregularități (72) a fost pus în aplicare cu succes de către toate cele 27 de state membre începând cu 1 ianuarie 2007, iar la data de 23 mai 2007 un grup de lucru al Cocolaf (73) s-a reunit pentru a prezenta statelor membre câteva orientări practice detaliate.

Instrumentul având ca scop clarificarea responsabilităților ansamblului de servicii vizate a făcut obiectul unei consultări interservicii în perioada iunie/iulie 2007 și este estimat a fi aplicabil la puțin timp după aceasta.

| (c) | aplicarea regulii „50/50” (74), în vigoare de la 16 octombrie 2006, pentru un număr de aproximativ 2 600 de cazuri, comunicate înainte de 1999 și care se situează fiecare sub „pragul de 500 000 de euro”, ridicându-se în ansamblu la valoarea totală de 168,7 milioane de euro (75). |
| --- | --- |

(c)

aplicarea regulii „50/50” (74), în vigoare de la 16 octombrie 2006, pentru un număr de aproximativ 2 600 de cazuri, comunicate înainte de 1999 și care se situează fiecare sub „pragul de 500 000 de euro”, ridicându-se în ansamblu la valoarea totală de 168,7 milioane de euro (75).

5.81.

| 5.81. | Cu toate acestea, există încă unele aspecte importante care trebuie să fie soluționate: |
| --- | --- |

Cu toate acestea, există încă unele aspecte importante care trebuie să fie soluționate:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| (a) | Comisia nu este încă în măsură să finalizeze cazul „Iordania/Irak” privind dovezile false de sosire a exporturilor de carne și de păsări de curte, în cauză aflându-se o valoare de 35 de milioane de euro de presupuse plăți neconforme cu reglementările, deoarece s-au inițiat acțiuni în justiție, inclusiv o acțiune pentru pronunțarea unei hotărâri preliminare înaintată Curții Europene de Justiție, acestea fiind, în iunie 2007, încă pendinte în fața instanțelor; |
| --- | --- |

(a)

Comisia nu este încă în măsură să finalizeze cazul „Iordania/Irak” privind dovezile false de sosire a exporturilor de carne și de păsări de curte, în cauză aflându-se o valoare de 35 de milioane de euro de presupuse plăți neconforme cu reglementările, deoarece s-au inițiat acțiuni în justiție, inclusiv o acțiune pentru pronunțarea unei hotărâri preliminare înaintată Curții Europene de Justiție, acestea fiind, în iunie 2007, încă pendinte în fața instanțelor;

(b)

| (b) | aplicarea noii proceduri de închidere prin regula „50/50” pentru 2 600 de cazuri referitoare la sume reduse, care au fost deferite grupului operativ, implică efectuarea unei urmăriri de către Comisie pentru a se asigura că sumele imputate Comunității în conformitate cu această procedură sunt corecte; |
| --- | --- |

aplicarea noii proceduri de închidere prin regula „50/50” pentru 2 600 de cazuri referitoare la sume reduse, care au fost deferite grupului operativ, implică efectuarea unei urmăriri de către Comisie pentru a se asigura că sumele imputate Comunității în conformitate cu această procedură sunt corecte;

| (b) | În ceea ce privește perceperea sumelor, Comisia observă că aceasta este supusă certificării de către organismele de certificare și că suma de 147 milioane de euro face obiectul unei reexaminări detaliate din partea acestor organisme.
  Mai mult, Comisia este în curs de a asigura urmărirea subsecventă a cazurilor pentru care i-au fost imputate anumite sume în contextul auditurilor agențiilor plătitoare. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește perceperea sumelor, Comisia observă că aceasta este supusă certificării de către organismele de certificare și că suma de 147 milioane de euro face obiectul unei reexaminări detaliate din partea acestor organisme.

Mai mult, Comisia este în curs de a asigura urmărirea subsecventă a cazurilor pentru care i-au fost imputate anumite sume în contextul auditurilor agențiilor plătitoare.

| (c) | dezbaterea celui de-al doilea raport al Comisiei privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1469/95 al Consiliului (așa-numita „listă neagră”) nu a ajuns la nicio concluzie funcțională, întrucât Parlamentul European nu a exprimat niciun aviz cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

(c)

dezbaterea celui de-al doilea raport al Comisiei privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1469/95 al Consiliului (așa-numita „listă neagră”) nu a ajuns la nicio concluzie funcțională, întrucât Parlamentul European nu a exprimat niciun aviz cu privire la acest subiect.

| (c) | Comitetul special pentru agricultură (76) a participat la o ultimă dezbatere și a adoptat concluziile acesteia la 6 iunie 2006 (77).
  Raportul Comisiei (78) a fost transmis Parlamentului European (Cocobu (79)) la 24 octombrie 2005; cu toate acestea nu a fost încă dezbătut de către Parlamentul European. |
| --- | --- |

(c)

Comitetul special pentru agricultură (76) a participat la o ultimă dezbatere și a adoptat concluziile acesteia la 6 iunie 2006 (77).

Raportul Comisiei (78) a fost transmis Parlamentului European (Cocobu (79)) la 24 octombrie 2005; cu toate acestea nu a fost încă dezbătut de către Parlamentul European.

Uleiul de măsline

| 5.82. | În Raportul său anual anterior (80), Curtea și-a exprimat preocuparea în ceea ce privește fiabilitatea sistemului informațional geografic utilizat pentru cultivarea măslinelor. Pentru anul de piață 2004/2005, Curtea a efectuat un audit specific al sistemului de ajutoare pentru producția de ulei de măsline în principalele state membre producătoare (Italia, Spania și Grecia). |
| --- | --- |

5.82.

În Raportul său anual anterior (80), Curtea și-a exprimat preocuparea în ceea ce privește fiabilitatea sistemului informațional geografic utilizat pentru cultivarea măslinelor. Pentru anul de piață 2004/2005, Curtea a efectuat un audit specific al sistemului de ajutoare pentru producția de ulei de măsline în principalele state membre producătoare (Italia, Spania și Grecia).

5.83.

| 5.83. | În cadrul acestui audit, au fost verificate 50 de dosare de plată, dintre care 33 la fața locului. Opt agricultori (24 %) au declarat cu cel puțin 5 % mai mulți măslini decât s-au constatat la numărare. Două dintre aceste declarații au condus la plăți necuvenite semnificative. |
| --- | --- |

În cadrul acestui audit, au fost verificate 50 de dosare de plată, dintre care 33 la fața locului. Opt agricultori (24 %) au declarat cu cel puțin 5 % mai mulți măslini decât s-au constatat la numărare. Două dintre aceste declarații au condus la plăți necuvenite semnificative.

| 5.84. | Auditul a confirmat faptul că persistă carențele identificate anterior și că în toate cele trei state membre SIG nu este nici complet, nici fiabil. Având în vedere că datele SIG sunt utilizate la calculul drepturilor în cadrul sistemului SPU (81), Curtea va acorda o atenție deosebită acestui aspect atunci când va audita cheltuielile efectuate în 2007. |
| --- | --- |

5.84.

Auditul a confirmat faptul că persistă carențele identificate anterior și că în toate cele trei state membre SIG nu este nici complet, nici fiabil. Având în vedere că datele SIG sunt utilizate la calculul drepturilor în cadrul sistemului SPU (81), Curtea va acorda o atenție deosebită acestui aspect atunci când va audita cheltuielile efectuate în 2007.

| 5.83–5.84. | Ajutorul a fost plătit pe baza cantității de ulei de măsline produse. Numărul de copaci a constituit un element al sistemului de control din cadrul programului, dintre multe alte elemente (control al morilor, control al randamentului de producție etc.). |
| --- | --- |

5.83–5.84.

Ajutorul a fost plătit pe baza cantității de ulei de măsline produse. Numărul de copaci a constituit un element al sistemului de control din cadrul programului, dintre multe alte elemente (control al morilor, control al randamentului de producție etc.).

Regulamentul prevede o sancțiune cu privire la totalul ajutorului atunci când discrepanța dintre copacii declarați și copacii numărați este mai mare de 5 %. Pentru cazurile în care respectivele sancțiuni nu s-au aplicat sau au fost deficient aplicate de către statele membre sau în cazurile în care SIG-ul de măsline nu a fost actualizat, procedura de verificare a conturilor este în curs de desfășurare sau a condus deja la corecții financiare.

Comisia a aplicat deja corecții financiare în valoare de circa 180 de milioane de euro începând cu exercițiul financiar 2000, pe viitor fiind prevăzute alte corecții mai semnificative.

Începând cu 1 ianuarie 2006, producția de ulei de măsline a fost în întregime decuplată și integrată în sistemul de plăți unice (numai Spania a păstrat un element minor de ajutor cuplat).

În prezent, parcela de măslini trebuie considerată ca fiind o parcelă agricolă „clasică”, controlată în cadrul SIGC. Acest fapt ar trebui să reducă în mod semnificativ orice rată de risc.

RAPOARTE SPECIALE

| 5.85. | În ultimele douăsprezece luni, Curtea a publicat un raport special privind agricultura: Controalele fizice și de substituție a mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export (Raportul special nr. 4/2007). Acesta poate fi consultat pe site-ul internet al Curții (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

În ultimele douăsprezece luni, Curtea a publicat un raport special privind agricultura: Controalele fizice și de substituție a mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export (Raportul special nr. 4/2007). Acesta poate fi consultat pe site-ul internet al Curții (www.eca.europa.eu).

(1)  Plăți nete.

---

(2)  SPU și SPUS.

(3)  Regulamentele (CEE) nr. 3508/92 (JO L 355, 5.12.1992, p. 1) și (CE) nr. 1782/2003 (JO L 270, 21.10.2003, p. 1) ale Consiliului, referitoare la primele pe cap de animal și ajutorul pe suprafață.

(4)  Regulamentul (CEE) nr. 386/90 al Consiliului (JO L 42, 16.2.1990, p. 6).

(5)  Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 al Consiliului (JO L 388, 30.12.1989, p. 18), care se referă la plățile care depășesc un plafon specificat pentru restituirile la export, subvențiile pentru prelucrare și transformare, bumbac, ulei de măsline, tutun și anumite măsuri de dezvoltare rurală.

(6)  Nu sunt incluse corecțiile de conformitate declarate, care se ridică la –64,8 milioane de euro (Spania), – 152,1 milioane de euro (Italia) și –0,3 (Țările de Jos), deoarece nu pot fi imputate agențiilor de plată individuale.

(7)  Aceste certificate au fost modificate printr-o opinie cu rezerve, limitarea sferei auditului sau o observație.

(8)  Conturi separate din deciziile financiare, pentru care s-au solicitat activități sau informații suplimentare de la organismele de certificare.

(9)  Numai conturile separate privind cheltuielile în domeniul măsurilor de dezvoltare rurală.

Sursa: Raport de sinteză al Comisiei privind închiderea financiară a conturilor FEOGA, secțiunea Garantare, pentru 2006.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

(11)  Austria, Danemarca, Belgia, Germania, Irlanda, Italia, Luxemburg, Portugalia, Suedia și Regatul Unit.

(12)  Comisia a reajustat aceste date în 2005.

(13)  Comisia a reajustat aceste date în 2006.

(14)  Comisia a reajustat aceste date în 2007.

NB 1: Teledetecția implică utilizarea fotografierii prin satelit sau aeriene pentru verificarea cererilor IACS.

NB 2: Verificările realizate în anul N sunt relevante pentru plățile efectuate în anul N + 1.

Surse: statistici IACS prezentate DG AGRI de către statele membre.

Raport anual de activitate pentru 2006 al DG AGRI.

(15)  Motive invocate în decizii ministeriale pentru restituiri: „proasta stare a solului”, „altitudinea parcelelor”, „modul de cultivare și metoda de deshidratare”, „starea fitosanitară a plantațiilor de viță-de-vie”, „vârsta plantațiilor de viță-de-vie, care favorizează contaminarea cu virusuri și epuizarea solului”, „replantarea s-a efectuat cu plante neadecvate pentru solul și condițiile climaterice specifice regiunii”, „sultanine cultivate pe plante contaminate cu virusuri, ca urmare a utilizării de plante necertificate pe durata replantării”.

(16)  În SPU sunt incluse următoarele sisteme de ajutoare: culturi arabile, carne de vită și mânzat, carne de oaie și de capră, lapte și produse lactate, leguminoase pentru boabe, furaje uscate, orez, semințe, amidon de cartofi, bumbac, ulei de măsline, tutun, hamei și sfeclă de zahăr.

(17)  Fiecare drept aferent unui hectar de teren declarat de agricultor și menținut în bune condiții agricole și de mediu generează o plată SPU.

(18)  Cifrele pentru Danemarca, Luxemburg, Germania și Suedia sunt cifrele prezentate de statele membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 296/96 al Comisiei. În prezent, sectorul analizează cifrele din Regatul Unit pentru a le tria pe agenții de plată. Provizoriu, cifrele pentru Anglia, Scoția, Țara Galilor și Irlanda de Nord sunt extrase din statisticile de control SIGC prevăzute la articolul 76 din Regulamentul (CE) nr. 796/2004.

(19)  Cifre extrase din statisticile transmise în conformitate cu articolul 76 din Regulamentul (CE) nr. 796/2004.

(20)  O anumită creștere a numărului de cereri în cadrul SPU în raport cu numărul de beneficiari ai plăților de ajutor direct în conformitate cu sistemele de ajutoare anterioare se explică prin faptul că anumite categorii de beneficiari SPU (de exemplu producători de fructe, legume și cartofi pentru consum, crescători de cai) desfășuraseră o activitate agricolă înainte de introducerea SPU, însă nu au primit niciun ajutor direct din partea UE.

(21)  O anumită creștere a suprafeței acoperite de cererile în cadrul SPU în raport cu suprafața declarată în cadrul sistemelor de ajutoare directe anterioare se explică prin faptul că suprafețele utilizate pentru producția agricolă în afara sistemelor de ajutoare anterioare sunt declarate acum în cadrul SPU și prin faptul că agricultorul este obligat, în cadrul SPU, să declare întregul teren aflat la dispoziția sa.

(22)  A se vedea articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

(23)  Calcularea și atribuirea drepturilor au fost auditate în: Austria, Belgia (Flandra), Germania (Bavaria), Italia (AGEA), Danemarca, Irlanda, Luxemburg, Portugalia, Suedia, Regatul Unit (Anglia, Scoția și Irlanda de Nord).

(24)  A se vedea anexa V la Regulamentul (CE) nr. 118/2005 al Comisiei (JO L 24, 27.1.2005, p. 15).

(25)  Curtea nu a auditat ecocondiționalitatea – respectarea de către agricultor a diferitelor standarde privind mediul, sănătatea publică, sănătatea plantelor și a animalelor etc.

(26)  Acest aspect a fost auditat în Austria, Belgia (Wallonia), Germania (Brandenburg), Danemarca, Irlanda, Italia și Regatul Unit (Țara Galilor).

(27)  Valoarea drepturilor atribuite proprietarilor va crește în mod substanțial în timp (a se vedea punctul 5.28).

(28)  În special cazurile în care contractele de arendă nu au fost reînnoite.

(29)  Curtea a estimat impactul financiar utilizând valoarea medie a drepturilor în statele membre în cauză.

(30)  Articolul 59 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 prevede că, în conformitate cu modelul regional, numărul de drepturi pe agricultor trebuie să fie egal cu numărul de hectare declarate de acesta pentru primul an de aplicare a sistemului de plăți unice.

(31)  A se vedea articolul 33 alineatul (1) și articolul 2 literele (a) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

(32)  Pentru terenurile din zonele puternic dezavantajate, cifrele sunt 25,59 de euro și, respectiv, aproximativ 230 de euro; pentru terenurile mlăștinoase, acestea sunt 3,36 euro și, respectiv, aproximativ 30 de euro.

(33)  Articolul 42 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului și articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 al Comisiei (JO L 141, 30.4.2004, p. 1).

(34)  Clauza privind câștigurile excepționale se aplică numai transferurilor de proprietate efectuate anterior datei de 15 mai 2004. Transferurile efectuate după data respectivă și transferurile efectuate cu titlu gratuit nu intră în domeniul de aplicare al clauzei în speță.

(35)  Spania și Franța au aplicat această clauză în 2006.

(36)  Articolul 42 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

(37)  A se vedea definiția agricultorului de la punctul 5.26.

(38)  A se vedea articolul 2 litera (k) din Regulamentul (CE) nr. 795/2004, care prevede că un agricultor începător este o persoană care nu a desfășurat niciodată activități agricole în nume și pe cont propriu sau care nu a avut control asupra unei persoane juridice care a desfășurat activități agricole în ultimii cinci ani care au precedat lansarea noii activități agricole.

(39)  192 de drepturi, în valoare de 115 000 de euro, au fost transferate, în conformitate cu prevederile articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004, fiicei agricultorului A, precum și altor doi agricultori, corespunzând terenului vândut acestora în 2003. Transferul acestor drepturi s-a efectuat fără a aplica clauza referitoare la câștigurile excepționale.

(40)  Arendatorul terenului era un crescător de oi care deținea în proprietate peste 11 700 ha de pășuni sărace, pentru care i-au fost atribuite drepturi cu o valoare relativ scăzută, de 20 de euro fiecare. Acesta a dat în arendă, în total, peste 3 000 ha, unor agricultori aflați în situații similare cu cea a agricultorului B.

(41)  Un drept standard trebuie activat cel puțin o dată la trei ani, iar drepturile din rezerva națională trebuie activate în fiecare an în primii cinci ani.

(42)  Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Polonia, Slovacia.

(43)  Celelalte cinci state membre au fost auditate anul precedent. A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 5.12–5.20.

(44)  Dacă totalul ajutorului plătibil depășește pachetul financiar național SPUS, ajutorul trebuie redus în mod proporțional.

(45)  Alte 3 810 milioane de euro au fost cheltuite pentru dezvoltare rurală în cadrul FEOGA, secțiunea Orientare (a se vedea capitolul 6).

(46)  În: Italia, Danemarca, Țările de Jos, Germania, Austria, Franța, Irlanda și Regatul Unit.

(47)  A se vedea punctul 5.38 litera (b) din Raportul anual privind exercițiul financiar 2005.

(48)  Regulamentul (CEE) nr. 386/90.

(49)  Regulamentul (CE) nr. 2390/1999 al Comisiei (JO L 295, 16.11.1999, p. 1).

(50)  Comisia a adoptat o decizie separată privind cheltuielile de dezvoltare rurală din noile state membre pentru a reflecta mai bine gestiunea financiară din acest domeniu.

(51)  Rapoartele și certificatele trebuie să fie transmise Comisiei până la 10 februarie și decizia trebuie să fie adoptată până la 30 aprilie.

(52)  În populația DAS au fost incluse 30 de agenții de plată. Pentru alte 15 agenții de plată, ale căror certificate suferiseră modificări, au fost examinate motivele modificărilor.

(53)  DAF-Irlanda, AGEA și AGREA-Italia, BIRB-Belgia, FAGA-Spania, ONIC-Franța, OPEKEPE-Grecia.

(54)  ARBEA-Italia, IFADAP-Portugalia, Ministère de l’Agriculture-Luxemburg, MVH-Ungaria.

(55)  Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului (JO L 209, 11.8.2005, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 885/2006 al Comisiei (JO L 171, 23.6.2006, p. 90).

(56)  A se vedea anexa III la Regulamentul (CE) nr. 885/2006 al Comisiei.

(57)  Articolul 32 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005.

(58)  Comunității i se pot imputa sume suplimentare după închiderea conturilor rămase.

(59)  Articolul 32 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005.

(60)  În tabelul 9 din bilanț.

(61)  Decizia 2006/334/CE a Comisiei (JO L 124, 11.5.2006, p. 21), Decizia 2006/554/CE a Comisiei (JO L 218, 9.8.2006, p. 12) și Decizia 2006/932/CE a Comisiei (JO L 355, 15.12.2006, p. 96).

(62)  Corecțiile pot fi aduse pentru cel mult doi ani anteriori comunicării constatărilor auditului, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1258/1999 al Consiliului (JO L 160, 26.6.1999, p. 103).

(63)  Declarația nr. 3 privind reanalizarea cadrului financiar, anexată la Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006.

(64)  Articolul 48 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei.

(65)  Controalele ulterioare plăților privind operațiunile din 2006 vor fi efectuate în perioada iulie 2007-iulie 2008. Aceste controale se pot extinde dincolo de operațiunile din exercițiul 2006. Rezultatele vor fi comunicate Comisiei cel mai târziu până la 1 ianuarie 2009. Aceasta le va analiza apoi, existând posibilitatea să excludă unele cheltuieli. Din acest motiv, Curtea nu poate obține o asigurare în ceea ce privește operațiunile FEOGA pentru exercițiul 2006.

(66)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 5.56.

(67)  Pentru a estima nivelul neregularităților, ar trebui să se definească în mod clar o metodă de eșantionare corespunzătoare (Avizul nr. 2/2004 al Curții privind modelul de audit unic, punctul 48) și ar trebui verificate legalitatea și regularitatea cheltuielilor la nivelul beneficiarului final (Avizul nr. 1/2005 al Curții privind finanțarea PAC, punctul 24).

(68)  Notificate Comisiei înainte de 1999.

(69)  Decizia 2006/678/CE a Comisiei (JO L 278, 10.10.2006, p. 24).

(70)  165 de cazuri, dintre care 157 se referă la Italia.

(71)  În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei (JO L 355, 15.12.2006, p. 56).

(72)  Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei.

(73)  Cocolaf: Comitetul consultativ pentru coordonarea în domeniul combaterii fraudei.

(74)  Consecințele financiare ale nerecuperării vor fi suportate în proporție de 50 % de către statele membre și de 50 % de bugetul Comunității, dacă recuperarea nu a avut loc în termen de patru ani de la data primei constatări administrative sau judiciare sau de opt ani, în cazul în care recuperarea nu a făcut obiectul niciunei hotărâri pronunțate de instanțele naționale. În decizia de închidere a conturilor adoptată în aprilie 2007 nu s-a luat încă o hotărâre în majoritatea cazurilor la care s-a făcut trimitere, deoarece conturile AGEA din Italia sunt separate.

(75)  Situația la 14 noiembrie 2005.

(76)  Comitetul special pentru agricultură (CSA) cuprinde reprezentanți permanenți ai statelor membre; acesta este responsabil de pregătirea deciziilor Consiliului cu privire la aspecte referitoare la politica agricolă comună.

(77)  Referință a ultimului document 7763/06.

(78)  Al doilea raport al Comisiei cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1469/95 al Consiliului.

(79)  Cocobu: Comisia de control bugetar.

(80)  A se vedea punctele 5.25–5.27.

(81)  Numărul de hectare ce trebuie luat în considerare la stabilirea numărului de drepturi la plată se bazează pe un algoritm care deduce suprafața cultivată cu măslini pornind de la poziția măslinilor, folosind prelucrarea automată pe baza SIG.

ANEXA 5.1

Evoluția principalelor observații – agricultură

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Observații | Răspunsurile Comisiei | Observații | Recomandări |
| IACS | Sisteme de ajutoare pe suprafață | | | |
| Ca și în anii precedenți, s-a dovedit că în anumite state membre operațiunile selectate pe baza unei analize a riscurilor au prezentat un indice de eroare mai mic decât cel al operațiunilor selectate aleatoriu (5.8). | Auditurile Comisiei au evidențiat că unele state membre au înregistrat controale realizate prin teledetecție drept controale aleatorii, cu toate că agricultorii fuseseră selectați în funcție de riscurile existente în zonă. | | |
| Sisteme de subvenții pe cap de animal | | | |
| În general, statisticile naționale privind subvențiile pe cap de animal sunt în continuare mai puțin fiabile decât statisticile echivalente privind cererile de ajutor pe suprafață (5.24). | nici un răspuns. | | |
| Constatările efectuate în contextul DAS privind IACS în Grecia indică că nu au fost aduse îmbunătățiri semnificative de anul trecut (5.10). | În 2005, Comisia și-a continuat programul de audit îmbunătățit. Deficiențele sunt urmărite în conformitate cu procedurile de închidere a conturilor. Autoritățile elene au pus la punct un plan de acțiune care vizează deficiențele, pentru a asigura îmbunătățirea și utilizarea eficientă a principalelor elemente IACS. Autoritățile elene au inclus în planul lor de acțiune pentru 2006 punerea în aplicare a unei noi proceduri de depunere a cererilor, care modifică rolul sindicatelor de agricultori. | Pentru al cincilea an consecutiv, declarația directorului general cuprinde o rezervă privind insuficienta punere în aplicare a IACS în Grecia. Pentru 2006, Comisia și Curtea au confirmat că în continuare nu se pun în aplicare controale cheie (5.11). | |
| SPU | N/A | N/A | Regatul Unit a atribuit drepturi unor proprietari care, pentru cea mai mare parte a anului, și-au arendat terenul (5.20).
  Contrar normelor, unele state membre au extins aplicarea dispoziției privind consolidarea drepturilor la toate cazurile în care, în 2005, un agricultor avea mai puține hectare decât drepturi la plată (5.23).
  SPU a antrenat mai multe efecte secundare: ajutorul a fost plătit proprietarilor, precum și unor beneficiari noi (5.28); în multe state membre, „agricultorilor” li s-a permis să își păstreze câștigurile excepționale (5.29); criterii inadecvate de investiții au condus la atribuirea îndoielnică a unor drepturi suplimentare (5.34). | |
| Uleiul de măsline | Curtea a constatat că, în toate statele membre, neactualizarea datelor SIG (baza de date alfanumerică, numărul real de măslini, plantații noi și potențialul de producție) demonstrează în mod clar faptul că SIG nu poate fi considerat încă pe deplin operațional (5.25–5.26). | Deficiențele SIG privind măslinele sunt, de asemenea, cunoscute de Comisie, care împărtășește preocupările Curții privind punerea în aplicare a reformei. | Deplasările la fața locului în principalele state membre producătoare au evidențiat probleme generale care afectează fiabilitatea și precizia SIG, precum și, în consecință, calcularea corectă a drepturilor în cadrul SPU (5.84). | |
| Verificarea ex-post | Comisia nu este încă în măsură să furnizeze informații complete și comparabile privind operațiunile controlate (4045/89) și valoarea neregularităților detectate și recuperate. Acesta a întreprins modificări reglementare în vederea îmbunătățirii comunicării rezultatelor, însă efectele acestora nu sunt încă cunoscute (5.38). | Comisia consideră că primește deja informații suficiente privind operațiunile verificate și neregularitățile detectate.
  Raportarea a fost ulterior îmbunătățită prin introducerea Regulamentului (CE) nr. 40/2006, care permite estimarea nivelului potențial de neregularități pentru toate categoriile de cheltuieli. | Unitatea responsabilă cu conformitatea pentru dezvoltarea rurală nu a efectuat niciun audit privind aspectele legate de Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 (5.50). | |
| Ca o continuare a activității sale din 2003 (examinarea monitorizării de către Comisie a controalelor efectuate în temeiul Regulamentului 4045/89), Curtea a efectuat din nou deplasări la fața locului în șapte state membre pentru a evalua progresele realizate. Cu toate că monitorizarea efectuată de Curte a revelat îmbunătățiri în ceea ce privește calitatea globală a controalelor examinate, existau în continuare carențe în recuperarea neregularităților detectate în urma controalelor, controalele prevăzute, ulterioare efectuării plăților, nu se finalizaseră în termenele stabilite și două state membre continuau să nu efectueze numărul minim de controale (5.39). | Recuperarea plăților neconforme cu reglementările nu reprezintă responsabilitatea celor care efectuează controalele ulterioare plăților, ci a agențiilor de plată. | Comisia nu știe nici în momentul actual câte din neregularitățile potențiale raportate inițial, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89, au fost soluționate prin recuperare sau, după caz, care a fost cauza nerecuperării (5.52). | |
| Comisia a inițiat un exercițiu prin care să evalueze în ce măsură nu fuseseră efectuate controalele planificate în anumite state membre (evidențiate în rapoartele anterioare ale Curții). Rezultatele inițiale au confirmat că patru state membre nu au efectuat numărul minim cerut de controale ulterioare efectuării plăților, însă până în prezent nu s-a luat nicio măsură de remediere (5.38). | Comisia a evaluat, de fapt, volumul restanțelor în efectuarea controalelor prevăzute. Au fost inițiate măsuri de remediere prin misiuni în două state membre în care exista un număr semnificativ de restanțe. Celor două state membre în cauză li s-a solicitat să elaboreze planuri de acțiune pentru a soluționa restanțele.
  Aceste planuri de acțiune, care trebuie să prezinte un calcul clar al numărului de verificări neefectuate în raport cu resursele disponibile, precum și termene limită clare, trebuie comunicate Comisiei, iar punerea acestora în aplicare va fi urmărită îndeaproape. | Încă mai există restanțe în Germania, Italia și Spania (5.53). | |
| Restituiri la export | Controale privind restituirile la export: | | | |
| Carențele constatate de Comisie în cadrul auditurilor în statele membre în 2004 nu au făcut încă obiectul unei decizii definitive privind posibilitatea impunerii unei corecții financiare (5.34). | Două anchete au fost închise fără a se aplica o corecție financiară (Polonia, Lituania). În ceea ce privește restul anchetelor în cadrul cărora au fost identificate deficiențe, sunt în curs procedurile de închidere a conturilor. | Auditul efectuat de Curte al controalelor fizice și de substituție s-a concretizat prin întocmirea Raportului special nr. 4/2007.
  O analiză efectuată de Curte arată că informațiile privind controalele fizice și de substituție nu sunt fiabile (5.55). | |
| Dezvoltare rurală | Curtea constată în continuare o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu și-au îndeplinit angajamentele sau deoarece autoritățile nu au verificat condițiile cheie de eligibilitate (5.29). | Comisia va examina în detaliu problemele identificate de Curte odată ce sunt primite răspunsurile din partea statelor membre. | În ceea ce privește măsurile de agromediu, Curtea constată în continuare o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu își îndeplinesc angajamentele sau deoarece autoritățile nu verifică condițiile cheie de eligibilitate (5.44). | |

2005

2006

Observații

Răspunsurile Comisiei

Observații

Recomandări

IACS

Sisteme de ajutoare pe suprafață

Ca și în anii precedenți, s-a dovedit că în anumite state membre operațiunile selectate pe baza unei analize a riscurilor au prezentat un indice de eroare mai mic decât cel al operațiunilor selectate aleatoriu (5.8).

Auditurile Comisiei au evidențiat că unele state membre au înregistrat controale realizate prin teledetecție drept controale aleatorii, cu toate că agricultorii fuseseră selectați în funcție de riscurile existente în zonă.

Sisteme de subvenții pe cap de animal

În general, statisticile naționale privind subvențiile pe cap de animal sunt în continuare mai puțin fiabile decât statisticile echivalente privind cererile de ajutor pe suprafață (5.24).

nici un răspuns.

Constatările efectuate în contextul DAS privind IACS în Grecia indică că nu au fost aduse îmbunătățiri semnificative de anul trecut (5.10).

În 2005, Comisia și-a continuat programul de audit îmbunătățit. Deficiențele sunt urmărite în conformitate cu procedurile de închidere a conturilor. Autoritățile elene au pus la punct un plan de acțiune care vizează deficiențele, pentru a asigura îmbunătățirea și utilizarea eficientă a principalelor elemente IACS. Autoritățile elene au inclus în planul lor de acțiune pentru 2006 punerea în aplicare a unei noi proceduri de depunere a cererilor, care modifică rolul sindicatelor de agricultori.

Pentru al cincilea an consecutiv, declarația directorului general cuprinde o rezervă privind insuficienta punere în aplicare a IACS în Grecia. Pentru 2006, Comisia și Curtea au confirmat că în continuare nu se pun în aplicare controale cheie (5.11).

SPU

N/A

N/A

Regatul Unit a atribuit drepturi unor proprietari care, pentru cea mai mare parte a anului, și-au arendat terenul (5.20).

Contrar normelor, unele state membre au extins aplicarea dispoziției privind consolidarea drepturilor la toate cazurile în care, în 2005, un agricultor avea mai puține hectare decât drepturi la plată (5.23).

SPU a antrenat mai multe efecte secundare: ajutorul a fost plătit proprietarilor, precum și unor beneficiari noi (5.28); în multe state membre, „agricultorilor” li s-a permis să își păstreze câștigurile excepționale (5.29); criterii inadecvate de investiții au condus la atribuirea îndoielnică a unor drepturi suplimentare (5.34).

Uleiul de măsline

Curtea a constatat că, în toate statele membre, neactualizarea datelor SIG (baza de date alfanumerică, numărul real de măslini, plantații noi și potențialul de producție) demonstrează în mod clar faptul că SIG nu poate fi considerat încă pe deplin operațional (5.25–5.26).

Deficiențele SIG privind măslinele sunt, de asemenea, cunoscute de Comisie, care împărtășește preocupările Curții privind punerea în aplicare a reformei.

Deplasările la fața locului în principalele state membre producătoare au evidențiat probleme generale care afectează fiabilitatea și precizia SIG, precum și, în consecință, calcularea corectă a drepturilor în cadrul SPU (5.84).

Verificarea ex-post

Comisia nu este încă în măsură să furnizeze informații complete și comparabile privind operațiunile controlate (4045/89) și valoarea neregularităților detectate și recuperate. Acesta a întreprins modificări reglementare în vederea îmbunătățirii comunicării rezultatelor, însă efectele acestora nu sunt încă cunoscute (5.38).

Comisia consideră că primește deja informații suficiente privind operațiunile verificate și neregularitățile detectate.

Raportarea a fost ulterior îmbunătățită prin introducerea Regulamentului (CE) nr. 40/2006, care permite estimarea nivelului potențial de neregularități pentru toate categoriile de cheltuieli.

Unitatea responsabilă cu conformitatea pentru dezvoltarea rurală nu a efectuat niciun audit privind aspectele legate de Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 (5.50).

Ca o continuare a activității sale din 2003 (examinarea monitorizării de către Comisie a controalelor efectuate în temeiul Regulamentului 4045/89), Curtea a efectuat din nou deplasări la fața locului în șapte state membre pentru a evalua progresele realizate. Cu toate că monitorizarea efectuată de Curte a revelat îmbunătățiri în ceea ce privește calitatea globală a controalelor examinate, existau în continuare carențe în recuperarea neregularităților detectate în urma controalelor, controalele prevăzute, ulterioare efectuării plăților, nu se finalizaseră în termenele stabilite și două state membre continuau să nu efectueze numărul minim de controale (5.39).

Recuperarea plăților neconforme cu reglementările nu reprezintă responsabilitatea celor care efectuează controalele ulterioare plăților, ci a agențiilor de plată.

Comisia nu știe nici în momentul actual câte din neregularitățile potențiale raportate inițial, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89, au fost soluționate prin recuperare sau, după caz, care a fost cauza nerecuperării (5.52).

Comisia a inițiat un exercițiu prin care să evalueze în ce măsură nu fuseseră efectuate controalele planificate în anumite state membre (evidențiate în rapoartele anterioare ale Curții). Rezultatele inițiale au confirmat că patru state membre nu au efectuat numărul minim cerut de controale ulterioare efectuării plăților, însă până în prezent nu s-a luat nicio măsură de remediere (5.38).

Comisia a evaluat, de fapt, volumul restanțelor în efectuarea controalelor prevăzute. Au fost inițiate măsuri de remediere prin misiuni în două state membre în care exista un număr semnificativ de restanțe. Celor două state membre în cauză li s-a solicitat să elaboreze planuri de acțiune pentru a soluționa restanțele.

Aceste planuri de acțiune, care trebuie să prezinte un calcul clar al numărului de verificări neefectuate în raport cu resursele disponibile, precum și termene limită clare, trebuie comunicate Comisiei, iar punerea acestora în aplicare va fi urmărită îndeaproape.

Încă mai există restanțe în Germania, Italia și Spania (5.53).

Restituiri la export

Controale privind restituirile la export:

Carențele constatate de Comisie în cadrul auditurilor în statele membre în 2004 nu au făcut încă obiectul unei decizii definitive privind posibilitatea impunerii unei corecții financiare (5.34).

Două anchete au fost închise fără a se aplica o corecție financiară (Polonia, Lituania). În ceea ce privește restul anchetelor în cadrul cărora au fost identificate deficiențe, sunt în curs procedurile de închidere a conturilor.

Auditul efectuat de Curte al controalelor fizice și de substituție s-a concretizat prin întocmirea Raportului special nr. 4/2007.

O analiză efectuată de Curte arată că informațiile privind controalele fizice și de substituție nu sunt fiabile (5.55).

Dezvoltare rurală

Curtea constată în continuare o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu și-au îndeplinit angajamentele sau deoarece autoritățile nu au verificat condițiile cheie de eligibilitate (5.29).

Comisia va examina în detaliu problemele identificate de Curte odată ce sunt primite răspunsurile din partea statelor membre.

În ceea ce privește măsurile de agromediu, Curtea constată în continuare o incidență ridicată a erorilor, deoarece agricultorii nu își îndeplinesc angajamentele sau deoarece autoritățile nu verifică condițiile cheie de eligibilitate (5.44).

ANEXA 5.2

Evaluarea sistemelor de supraveghere și control – sistemul de plăți unice (SPU) – gestionat în cadrul IACS (1)

| Control intern cheie |
| --- |
| Stat membru | Proceduri și controale administrative destinate să asigure corectitudinea plăților | Analiza riscurilor și proceduri de selecție în scopul inspecțiilor | Metodologia de inspecție, controlul calității și raportarea rezultatelor individuale | Întocmirea și fiabilitatea statisticilor privind inspecțiile și rezultatele |
| Austria | 3/4/5 | | | |
| Belgia (Wallonia) | 3/4/14 | | | |
| Germania (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Italia | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irlanda | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Țara Galilor | 1/3/5/11 | | | |

Control intern cheie

Stat membru

Proceduri și controale administrative destinate să asigure corectitudinea plăților

Analiza riscurilor și proceduri de selecție în scopul inspecțiilor

Metodologia de inspecție, controlul calității și raportarea rezultatelor individuale

Întocmirea și fiabilitatea statisticilor privind inspecțiile și rezultatele

Austria

3/4/5

Belgia (Wallonia)

3/4/14

Germania (Brandenburg)

1/2/3

Italia

3/12

9/13

6

Irlanda

1/3/5

8

9/10

7

Țara Galilor

1/3/5/11

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parțial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |

Satisfăcător

Parțial satisfăcător

Nesatisfăcător

| 1 | Procedurile de înregistrare a cererilor de plată nu constituie o dovadă suficientă privind data efectivă de primire și/sau nu sunt controlate în mod adecvat. |
| --- | --- |
| 2 | Baza de date utilizată pentru controalele administrative încrucișate și pentru calcularea plăților este alimentată cu date privind parcelele de referință numai la începutul exercițiului în care are loc declararea. Modificările aduse parcelelor de referință în cursul exercițiului în care are loc declararea acestora nu sunt înscrise în baza de date înainte de efectuarea plăților. |
| 3 | Calcularea incorectă a plăților, întrucât suprafața stabilită este insuficientă în comparație cu toate drepturile la plată declarate. |
| 4 | Lipsa sau insuficiența controalelor administrative încrucișate destinate să verifice dacă suprafețele declarate ca fiind scoase din circuitul agricol îndeplinesc condițiile legale. |
| 5 | Consolidarea a fost acordată în mod sistematic în alte cazuri decât cele prevăzute de legislația UE și a condus la plăți neconforme cu reglementările (în Austria 5 570 de drepturi, în Țara Galilor 4 552 de drepturi și în Irlanda peste 150 000 de drepturi au făcut obiectul unei consolidări neconforme cu reglementările). |
| 6 | Diferențe minore între statisticile comunicate Comisiei și datele subiacente transmise auditorilor și întârzieri considerabile în transmiterea statisticilor către Comisie. |
| 7 | Diferențe semnificative între statisticile comunicate Comisiei și datele subiacente transmise auditorilor și întârzieri considerabile în transmiterea statisticilor către Comisie. |
| 8 | Selectarea inspecțiilor (campania 2005/2006) s-a bazat pe date din cereri neactuale (an campanie 2004/2005). |
| 9 | Carențe detectate în controlul calității și/sau sistemul de formare profesională. |
| 10 | Deducerile realizate pentru suprafețele ineligibile sunt reduse în mod sistematic cu o marjă de toleranță la măsurare de 5 %. |
| 11 | Aceeași parcelă poate fi declarată de agricultori diferiți în cadrul mai multor regimuri de ajutoare UE diferite. |
| 12 | Sistemul de identificare a parcelelor de teren nu permite, în anumite cazuri, identificarea amplasamentului parcelei agricole în cadrul parcelei de referință. Instrucțiunile naționale autorizează depășirea suprafeței eligibile a parcelei de referință cu o marjă de toleranță de până la 5 % sau 0,5 ha. |
| 13 | În cazul în care o parcelă agricolă este formată din două sau mai multe parcele cadastrale, se efectuează măsurători și se aplică marje de toleranță separat pentru fiecare parcelă cadastrală și nu pentru întreaga parcelă agricolă. Acest lucru conduce la aplicarea unor marje de toleranță incorecte. |
| 14 | Sistemul de identificare a parcelelor de teren nu este actualizat cu informațiile deținute de autoritățile cadastrale și nici cu informațiile privind parcelele împădurite. |

1

Procedurile de înregistrare a cererilor de plată nu constituie o dovadă suficientă privind data efectivă de primire și/sau nu sunt controlate în mod adecvat.

2

Baza de date utilizată pentru controalele administrative încrucișate și pentru calcularea plăților este alimentată cu date privind parcelele de referință numai la începutul exercițiului în care are loc declararea. Modificările aduse parcelelor de referință în cursul exercițiului în care are loc declararea acestora nu sunt înscrise în baza de date înainte de efectuarea plăților.

3

Calcularea incorectă a plăților, întrucât suprafața stabilită este insuficientă în comparație cu toate drepturile la plată declarate.

4

Lipsa sau insuficiența controalelor administrative încrucișate destinate să verifice dacă suprafețele declarate ca fiind scoase din circuitul agricol îndeplinesc condițiile legale.

5

Consolidarea a fost acordată în mod sistematic în alte cazuri decât cele prevăzute de legislația UE și a condus la plăți neconforme cu reglementările (în Austria 5 570 de drepturi, în Țara Galilor 4 552 de drepturi și în Irlanda peste 150 000 de drepturi au făcut obiectul unei consolidări neconforme cu reglementările).

6

Diferențe minore între statisticile comunicate Comisiei și datele subiacente transmise auditorilor și întârzieri considerabile în transmiterea statisticilor către Comisie.

7

Diferențe semnificative între statisticile comunicate Comisiei și datele subiacente transmise auditorilor și întârzieri considerabile în transmiterea statisticilor către Comisie.

8

Selectarea inspecțiilor (campania 2005/2006) s-a bazat pe date din cereri neactuale (an campanie 2004/2005).

9

Carențe detectate în controlul calității și/sau sistemul de formare profesională.

10

Deducerile realizate pentru suprafețele ineligibile sunt reduse în mod sistematic cu o marjă de toleranță la măsurare de 5 %.

11

Aceeași parcelă poate fi declarată de agricultori diferiți în cadrul mai multor regimuri de ajutoare UE diferite.

12

Sistemul de identificare a parcelelor de teren nu permite, în anumite cazuri, identificarea amplasamentului parcelei agricole în cadrul parcelei de referință. Instrucțiunile naționale autorizează depășirea suprafeței eligibile a parcelei de referință cu o marjă de toleranță de până la 5 % sau 0,5 ha.

13

În cazul în care o parcelă agricolă este formată din două sau mai multe parcele cadastrale, se efectuează măsurători și se aplică marje de toleranță separat pentru fiecare parcelă cadastrală și nu pentru întreaga parcelă agricolă. Acest lucru conduce la aplicarea unor marje de toleranță incorecte.

14

Sistemul de identificare a parcelelor de teren nu este actualizat cu informațiile deținute de autoritățile cadastrale și nici cu informațiile privind parcelele împădurite.

---

(1)  Nu sunt incluse aspecte privind eco-condiționalitatea.

CAPITOLUL 6

Politici structurale

CUPRINS

| 6.1 | Introducere |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Evaluare specifică în contextul declarației de asigurare |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | Caracteristici specifice ale politicilor structurale |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | Scopuri și obiective ale politicilor structurale |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | Instrumente pentru finanțarea politicilor structurale |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | Volumul și formele de finanțare comunitară a politicilor structurale |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | Erori privind cofinanțarea proiectelor din domeniul politicilor structurale |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | Controale ale proiectelor din domeniul politicilor structurale |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | Auditul efectuat de Curte |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | Principalele constatări privind regularitatea finanțării comunitare a politicilor structurale |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | Principalele constatări privind sistemele de control din statele membre |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | Principalele constatări privind activitatea de audit a Comisiei |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Concluzii |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Recomandări |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | Raport special publicat după ultimul raport anual |
| --- | --- |

6.46

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 6.1. | Uniunea Europeană pune în aplicare o serie de politici structurale. Acestea sunt destinate reducerii inegalităților de dezvoltare dintre regiuni. În perioada de programare 2000–2006, acestea au reprezentat aproximativ o treime din bugetul total al Comunității, clasându-se astfel pe locul al doilea în ordinea volumului de cheltuieli bugetare. În noua perioadă de programare, care se desfășoară între 2007 și 2013, politicile structurale vor continua să constituie una dintre politicile majore ale Uniunii Europene. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

6.1.

Uniunea Europeană pune în aplicare o serie de politici structurale. Acestea sunt destinate reducerii inegalităților de dezvoltare dintre regiuni. În perioada de programare 2000–2006, acestea au reprezentat aproximativ o treime din bugetul total al Comunității, clasându-se astfel pe locul al doilea în ordinea volumului de cheltuieli bugetare. În noua perioadă de programare, care se desfășoară între 2007 și 2013, politicile structurale vor continua să constituie una dintre politicile majore ale Uniunii Europene.

EVALUARE SPECIFICĂ ÎN CONTEXTUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Caracteristici specifice ale politicilor structurale

Scopuri și obiective ale politicilor structurale

| 6.2. | În perioada de programare 2000–2006, politicile structurale s-au axat pe: |
| --- | --- |

6.2.

În perioada de programare 2000–2006, politicile structurale s-au axat pe:

| — | reforma structurală a regiunilor cu o dezvoltare întârziată (obiectivul 1); |
| --- | --- |

—

reforma structurală a regiunilor cu o dezvoltare întârziată (obiectivul 1);

| — | reconversia economică și socială a zonelor care se confruntă cu dificultăți structurale (obiectivul 2); |
| --- | --- |

—

reconversia economică și socială a zonelor care se confruntă cu dificultăți structurale (obiectivul 2);

| — | modernizarea sistemelor de învățământ și ocupare a forței de muncă (obiectivul 3); |
| --- | --- |

—

modernizarea sistemelor de învățământ și ocupare a forței de muncă (obiectivul 3);

| — | cooperarea interregională pe întreg teritoriul Uniunii Europene (inițiativa comunitară Interreg III); |
| --- | --- |

—

cooperarea interregională pe întreg teritoriul Uniunii Europene (inițiativa comunitară Interreg III);

| — | reabilitarea orașelor și a vecinătăților urbane aflate în situație de criză (inițiativa comunitară URBAN II); |
| --- | --- |

—

reabilitarea orașelor și a vecinătăților urbane aflate în situație de criză (inițiativa comunitară URBAN II);

| — | combaterea discriminării pe piața forței de muncă (inițiativa comunitară EQUAL); |
| --- | --- |

—

combaterea discriminării pe piața forței de muncă (inițiativa comunitară EQUAL);

| — | dezvoltarea zonelor rurale (inițiativa comunitară Leader+); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea zonelor rurale (inițiativa comunitară Leader+);

| — | îmbunătățirea infrastructurii de mediu și transport în statele membre cel mai puțin prospere; și |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea infrastructurii de mediu și transport în statele membre cel mai puțin prospere; și

| — | programe regionale experimentale (acțiuni inovatoare). |
| --- | --- |

—

programe regionale experimentale (acțiuni inovatoare).

Instrumente pentru finanțarea politicilor structurale

| 6.3. | Finanțarea politicilor structurale de către Comunitate reprezintă o formă de cofinanțare. Ea este completată prin finanțare națională. Comunitatea Europeană asigură finanțare pentru politicile structurale prin intermediul creditelor din bugetul său, cunoscute sub denumirea de fonduri structurale și Fondul de coeziune. Există patru fonduri structurale: |
| --- | --- |

6.3.

Finanțarea politicilor structurale de către Comunitate reprezintă o formă de cofinanțare. Ea este completată prin finanțare națională. Comunitatea Europeană asigură finanțare pentru politicile structurale prin intermediul creditelor din bugetul său, cunoscute sub denumirea de fonduri structurale și Fondul de coeziune. Există patru fonduri structurale:

| — | Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR); |
| --- | --- |

—

Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR);

| — | Fondul Social European (FSE); |
| --- | --- |

—

Fondul Social European (FSE);

| — | Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă – secțiunea Orientare (FEOGA-Orientare); și |
| --- | --- |

—

Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă – secțiunea Orientare (FEOGA-Orientare); și

| — | Instrumentul financiar pentru orientarea pescuitului (IFOP). |
| --- | --- |

—

Instrumentul financiar pentru orientarea pescuitului (IFOP).

6.4.

| 6.4. | FEDR sprijină obiectivele 1 și 2 prin cofinanțarea investițiilor în infrastructură, crearea sau menținerea de locuri de muncă, inițiative de dezvoltare locală și activitățile întreprinderilor mici și mijlocii. De asemenea, asigură finanțare pentru inițiativele comunitare Interreg III și URBAN II. |
| --- | --- |

FEDR sprijină obiectivele 1 și 2 prin cofinanțarea investițiilor în infrastructură, crearea sau menținerea de locuri de muncă, inițiative de dezvoltare locală și activitățile întreprinderilor mici și mijlocii. De asemenea, asigură finanțare pentru inițiativele comunitare Interreg III și URBAN II.

6.5.

| 6.5. | FSE sprijină obiectivele 1, 2 și 3, acordând asistență financiară pentru combaterea șomajului, dezvoltarea resurselor umane și promovarea integrării pe piața forței de muncă. De asemenea, asigură finanțarea inițiativei comunitare EQUAL. |
| --- | --- |

FSE sprijină obiectivele 1, 2 și 3, acordând asistență financiară pentru combaterea șomajului, dezvoltarea resurselor umane și promovarea integrării pe piața forței de muncă. De asemenea, asigură finanțarea inițiativei comunitare EQUAL.

6.6.

| 6.6. | FEOGA-Orientare sprijină obiectivul 1 prin cofinanțarea dezvoltării rurale și modernizarea structurilor agricole. De asemenea, asigură finanțarea inițiativei comunitare Leader+. |
| --- | --- |

FEOGA-Orientare sprijină obiectivul 1 prin cofinanțarea dezvoltării rurale și modernizarea structurilor agricole. De asemenea, asigură finanțarea inițiativei comunitare Leader+.

6.7.

| 6.7. | IFOP sprijină obiectivul 1 prin cofinanțarea măsurilor destinate consolidării competitivității sectorului pescuitului în vederea susținerii dezvoltării în zonele dependente de acesta. |
| --- | --- |

IFOP sprijină obiectivul 1 prin cofinanțarea măsurilor destinate consolidării competitivității sectorului pescuitului în vederea susținerii dezvoltării în zonele dependente de acesta.

6.8.

| 6.8. | Fondul de coeziune sprijină ameliorarea infrastructurii de mediu și transport în statele membre al căror produs intern brut pe cap de locuitor este inferior procentului de 90 % din media Uniunii Europene. |
| --- | --- |

Fondul de coeziune sprijină ameliorarea infrastructurii de mediu și transport în statele membre al căror produs intern brut pe cap de locuitor este inferior procentului de 90 % din media Uniunii Europene.

Volumul și formele de finanțare comunitară a politicilor structurale

| 6.9. | În 2006, finanțarea de către Comunitate a politicilor structurale s-a ridicat la 32,4 miliarde de euro. Un procent de aproximativ 85 % din această sumă a fost cheltuit pentru obiectivele 1, 2 și 3. A se vedea
  figura 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9.

În 2006, finanțarea de către Comunitate a politicilor structurale s-a ridicat la 32,4 miliarde de euro. Un procent de aproximativ 85 % din această sumă a fost cheltuit pentru obiectivele 1, 2 și 3. A se vedea
  figura 6.1
  .

Image

| 6.10. | Unitatea de finanțare a politicilor structurale o reprezintă proiectul. În conformitate cu fondurile structurale, un proiect este finanțat într-un cadru denumit program operațional. Pentru perioada de finanțare 2000–2006 au existat 545 de programe operaționale. Acestea au variat ca valoare între 500 000 de euro și peste 8 miliarde de euro. Cheltuielile aferente proiectelor din cadrul acestor programe au variat între câteva sute de euro ca ajutor acordat unui beneficiar individual și sute de milioane de euro pentru un proiect de infrastructură de mare amploare. Fondul de coeziune nu include programe operaționale, ci doar proiecte. Pentru perioada 2000–2006 au existat 1 094 de proiecte în cadrul Fondului de coeziune. Acestea au variat între 50 000 de euro și peste 1 miliard de euro. |
| --- | --- |

6.10.

Unitatea de finanțare a politicilor structurale o reprezintă proiectul. În conformitate cu fondurile structurale, un proiect este finanțat într-un cadru denumit program operațional. Pentru perioada de finanțare 2000–2006 au existat 545 de programe operaționale. Acestea au variat ca valoare între 500 000 de euro și peste 8 miliarde de euro. Cheltuielile aferente proiectelor din cadrul acestor programe au variat între câteva sute de euro ca ajutor acordat unui beneficiar individual și sute de milioane de euro pentru un proiect de infrastructură de mare amploare. Fondul de coeziune nu include programe operaționale, ci doar proiecte. Pentru perioada 2000–2006 au existat 1 094 de proiecte în cadrul Fondului de coeziune. Acestea au variat între 50 000 de euro și peste 1 miliard de euro.

6.11.

| 6.11. | Cofinanțarea unui proiect printr-un fond structural sau prin Fondul de coeziune îmbracă, în general, forma rambursării costurilor proiectului. Rambursarea costurilor proiectului se bazează pe o declarație de cheltuieli elaborată de promotorul proiectului (1). Un promotor de proiect depune în general mai multe declarații de cheltuieli intermediare și o declarație finală la finalizarea proiectului. |
| --- | --- |

Cofinanțarea unui proiect printr-un fond structural sau prin Fondul de coeziune îmbracă, în general, forma rambursării costurilor proiectului. Rambursarea costurilor proiectului se bazează pe o declarație de cheltuieli elaborată de promotorul proiectului (1). Un promotor de proiect depune în general mai multe declarații de cheltuieli intermediare și o declarație finală la finalizarea proiectului.

| 6.11. | Cofinanțarea din fondurile structurale de către Comisie se realizează la nivelul programelor și se execută prin rambursarea declarațiilor de cheltuieli cumulate, depuse de obicei de trei ori pe an. |
| --- | --- |

6.11.

Cofinanțarea din fondurile structurale de către Comisie se realizează la nivelul programelor și se execută prin rambursarea declarațiilor de cheltuieli cumulate, depuse de obicei de trei ori pe an.

Erori privind cofinanțarea proiectelor din domeniul politicilor structurale

| 6.12. | Există un risc ridicat ca aceste costuri ale proiectelor din domeniul politicilor structurale să fie declarate incorect și, în consecință, rambursate incorect. În contextul acestui raport, o rambursare incorectă constituie o rambursare excedentară. Aceasta se poate datora: |
| --- | --- |

6.12.

Există un risc ridicat ca aceste costuri ale proiectelor din domeniul politicilor structurale să fie declarate incorect și, în consecință, rambursate incorect. În contextul acestui raport, o rambursare incorectă constituie o rambursare excedentară. Aceasta se poate datora:

| — | unei erori privind eligibilitatea; |
| --- | --- |

—

unei erori privind eligibilitatea;

| — | unei erori privind realitatea operațiunilor; |
| --- | --- |

—

unei erori privind realitatea operațiunilor;

| — | unei erori de exactitate; sau |
| --- | --- |

—

unei erori de exactitate; sau

| — | unei erori multiple. |
| --- | --- |

—

unei erori multiple.

| 6.12. | Există un risc intrinsec ridicat, de exemplu, din cauza decentralizării gestiunii la nivelul autorităților regionale și locale din statele membre și a numărului mare de beneficiari. În cazul în care verificarea gestiunii la primul nivel și funcția de certificare funcționează eficace, riscul poate fi combătut în mod corespunzător. |
| --- | --- |

6.12.

Există un risc intrinsec ridicat, de exemplu, din cauza decentralizării gestiunii la nivelul autorităților regionale și locale din statele membre și a numărului mare de beneficiari. În cazul în care verificarea gestiunii la primul nivel și funcția de certificare funcționează eficace, riscul poate fi combătut în mod corespunzător.

| 6.13. | Astfel cum sugerează și denumirea, o eroare privind eligibilitatea înseamnă că rambursarea nu respectă o normă de eligibilitate. Reglementările definesc în detaliu cheltuielile care sunt eligibile pentru rambursarea dintr-un fond. O eroare privind realitatea operațiunilor se produce atunci când o rambursare include un cost nedocumentat de o factură sau alt document cu valoare probatorie echivalentă. O eroare de exactitate se produce atunci când un cost este rambursat la o valoare necuvenită. O eroare multiplă reprezintă o combinație de erori, de exemplu, o combinație între o eroare privind eligibilitatea și una de exactitate. |
| --- | --- |

6.13.

Astfel cum sugerează și denumirea, o eroare privind eligibilitatea înseamnă că rambursarea nu respectă o normă de eligibilitate. Reglementările definesc în detaliu cheltuielile care sunt eligibile pentru rambursarea dintr-un fond. O eroare privind realitatea operațiunilor se produce atunci când o rambursare include un cost nedocumentat de o factură sau alt document cu valoare probatorie echivalentă. O eroare de exactitate se produce atunci când un cost este rambursat la o valoare necuvenită. O eroare multiplă reprezintă o combinație de erori, de exemplu, o combinație între o eroare privind eligibilitatea și una de exactitate.

6.14.

| 6.14. | Un proiect poate fi afectat, de asemenea, de erori de conformitate. Acestea constau, în principal, în erori în atribuirea contractelor și nerespectarea cerințelor privind publicitatea. Pentru majoritatea erorilor de conformitate, reglementările nu definesc niciun impact privind rambursarea costurilor proiectului. |
| --- | --- |

Un proiect poate fi afectat, de asemenea, de erori de conformitate. Acestea constau, în principal, în erori în atribuirea contractelor și nerespectarea cerințelor privind publicitatea. Pentru majoritatea erorilor de conformitate, reglementările nu definesc niciun impact privind rambursarea costurilor proiectului.

6.15.

| 6.15. | Cu toate acestea, Curtea consideră că anumite erori de conformitate trebuie considerate ca dând naștere unor cheltuieli ineligibile pentru rambursare. De exemplu, în cazul în care un proiect ar fi trebuit să fie atribuit unui contractant prin intermediul unei proceduri de cerere de ofertă, dar acest lucru nu a avut loc, Curtea consideră un asemenea proiect ca fiind ineligibil și rambursarea cheltuielilor aferente ca reprezentând o eroare privind eligibilitatea. Aceeași interpretare se aplică în cazul în care o procedură de cerere de ofertă s-a derulat într-o manieră care nu este valabilă. În cazul în care doar o parte a procedurii de cerere de ofertă nu a fost valabilă, atunci Curtea va încerca să aplice regula proporționalității atunci când apreciază eroarea privind eligibilitatea. |
| --- | --- |

Cu toate acestea, Curtea consideră că anumite erori de conformitate trebuie considerate ca dând naștere unor cheltuieli ineligibile pentru rambursare. De exemplu, în cazul în care un proiect ar fi trebuit să fie atribuit unui contractant prin intermediul unei proceduri de cerere de ofertă, dar acest lucru nu a avut loc, Curtea consideră un asemenea proiect ca fiind ineligibil și rambursarea cheltuielilor aferente ca reprezentând o eroare privind eligibilitatea. Aceeași interpretare se aplică în cazul în care o procedură de cerere de ofertă s-a derulat într-o manieră care nu este valabilă. În cazul în care doar o parte a procedurii de cerere de ofertă nu a fost valabilă, atunci Curtea va încerca să aplice regula proporționalității atunci când apreciază eroarea privind eligibilitatea.

| 6.15. | Comisia consideră, de asemenea, că neorganizarea unei licitații, atunci când aceasta este obligatorie în temeiul normelor comunitare privind achizițiile publice, determină considerarea proiectului ca neeligibil pentru finanțare, total sau parțial. În astfel de cazuri sau în alte cazuri de încălcare a normelor privind achizițiile publice, Comisia impune corecții financiare în baza unor orientări ce stabilesc diferite niveluri ținând seama de gravitatea încălcării. |
| --- | --- |

6.15.

Comisia consideră, de asemenea, că neorganizarea unei licitații, atunci când aceasta este obligatorie în temeiul normelor comunitare privind achizițiile publice, determină considerarea proiectului ca neeligibil pentru finanțare, total sau parțial. În astfel de cazuri sau în alte cazuri de încălcare a normelor privind achizițiile publice, Comisia impune corecții financiare în baza unor orientări ce stabilesc diferite niveluri ținând seama de gravitatea încălcării.

Controale ale proiectelor din domeniul politicilor structurale

| 6.16. | Controlul proiectelor din domeniul politicilor structurale se efectuează la două nivele. Primul constă în sistemul de control din statul membru. Acesta este destinat să prevină rambursările incorecte ale costurilor proiectelor și alte neregularități. Al doilea nivel constă în supravegherea realizată de Comisie. Aceasta are rolul de a limita riscul de eșec al controlului realizat în statele membre. |
| --- | --- |

6.16.

Controlul proiectelor din domeniul politicilor structurale se efectuează la două nivele. Primul constă în sistemul de control din statul membru. Acesta este destinat să prevină rambursările incorecte ale costurilor proiectelor și alte neregularități. Al doilea nivel constă în supravegherea realizată de Comisie. Aceasta are rolul de a limita riscul de eșec al controlului realizat în statele membre.

| 6.16. | Sistemele de control ale statelor membre funcționează pe o bază multianuală. Ele ar trebui să asigure certificarea cheltuielilor generale către Comisie, dar și să asigure continue audituri ex post și o declarație de lichidare la final. |
| --- | --- |

6.16.

Sistemele de control ale statelor membre funcționează pe o bază multianuală. Ele ar trebui să asigure certificarea cheltuielilor generale către Comisie, dar și să asigure continue audituri ex post și o declarație de lichidare la final.

Supravegherea de către Comisie se bazează pe operațiuni de gestiune și audit care se desfășoară de asemenea pe o bază multianuală.

| 6.17. | Sistemul de control din statul membru exercită patru funcții cheie de control. Acestea trebuie clar definite și atribuite unor organisme independente (principiul separării sarcinilor). A se vedea
  figura 6.2
  . Sistemul de control al statului membru ar trebui să asigure existența unor înregistrări care să permită reconcilierea declarațiilor de cheltuieli furnizate Comisiei cu evidențele contabile și documentele justificative aferente proiectelor individuale (cerința privind pista de audit). |
| --- | --- |

6.17.

Sistemul de control din statul membru exercită patru funcții cheie de control. Acestea trebuie clar definite și atribuite unor organisme independente (principiul separării sarcinilor). A se vedea
  figura 6.2
  . Sistemul de control al statului membru ar trebui să asigure existența unor înregistrări care să permită reconcilierea declarațiilor de cheltuieli furnizate Comisiei cu evidențele contabile și documentele justificative aferente proiectelor individuale (cerința privind pista de audit).

| 6.17. | Pe lângă controalele ex post ale eșantioanelor, prezentate în figura 6.2, organismele de audit trebuie să efectueze și audituri ale sistemelor. |
| --- | --- |

6.17.

Pe lângă controalele ex post ale eșantioanelor, prezentate în figura 6.2, organismele de audit trebuie să efectueze și audituri ale sistemelor.

Image

| 6.18. | Funcțiile de control și organismele de control aferente prezentate în figura de mai sus sunt implementate în diverse moduri în statele membre. În general, organismele de control sunt integrate în administrațiile publice. În anumite state membre, funcțiile de control sunt exercitate la nivel național (controale centralizate). În alte state membre, funcțiile de control sunt delegate prin organisme intermediare unei entități la nivel regional sau local sau unei entități specifice unui sector (controale descentralizate) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Funcțiile de control și organismele de control aferente prezentate în figura de mai sus sunt implementate în diverse moduri în statele membre. În general, organismele de control sunt integrate în administrațiile publice. În anumite state membre, funcțiile de control sunt exercitate la nivel național (controale centralizate). În alte state membre, funcțiile de control sunt delegate prin organisme intermediare unei entități la nivel regional sau local sau unei entități specifice unui sector (controale descentralizate) (2).

6.19.

| 6.19. | Curtea evaluează un control cheie utilizând următoarea scală de evaluare: |
| --- | --- |

Curtea evaluează un control cheie utilizând următoarea scală de evaluare:

| — | satisfăcător; |
| --- | --- |

—

satisfăcător;

| — | parțial satisfăcător; sau |
| --- | --- |

—

parțial satisfăcător; sau

| — | nesatisfăcător. |
| --- | --- |

—

nesatisfăcător.

6.20.

| 6.20. | Un sistem de evaluare a controalelor cheie furnizează indicații cu privire la gradul de probabilitate ca sistemul de control corespunzător să detecteze și să prevină erorile. Dat fiind că probabilitatea detectării și a prevenirii unei erori constituie o măsură a eficacității controlului, Curtea recurge la evaluarea controalelor cheie pentru a califica un sistem de control ca fiind: |
| --- | --- |

Un sistem de evaluare a controalelor cheie furnizează indicații cu privire la gradul de probabilitate ca sistemul de control corespunzător să detecteze și să prevină erorile. Dat fiind că probabilitatea detectării și a prevenirii unei erori constituie o măsură a eficacității controlului, Curtea recurge la evaluarea controalelor cheie pentru a califica un sistem de control ca fiind:

| — | eficace; |
| --- | --- |

—

eficace;

| — | moderat eficace; sau |
| --- | --- |

—

moderat eficace; sau

| — | ineficace. |
| --- | --- |

—

ineficace.

6.21.

| 6.21. | Astfel cum s-a menționat anterior, al doilea nivel de control asupra proiectelor din domeniul politicilor structurale este reprezentat de supravegherea Comisiei. Aceasta include în principal audituri și corecții financiare. |
| --- | --- |

Astfel cum s-a menționat anterior, al doilea nivel de control asupra proiectelor din domeniul politicilor structurale este reprezentat de supravegherea Comisiei. Aceasta include în principal audituri și corecții financiare.

| 6.21. | Pe lângă activitatea proprie de audit, care poate conduce la corecții financiare, activitatea de supraveghere a Comisiei cuprinde coordonarea cu organismele naționale de audit, emiterea de orientări, organizarea de reuniuni anuale cu autoritățile de gestionare și organismele de audit privind rapoartele anuale de control și punere în aplicare, monitorizarea continuă a programelor (participarea în comitetele de monitorizare, la reuniuni ad hoc etc.) și alte acțiuni impuse de normele de control intern. |
| --- | --- |

6.21.

Pe lângă activitatea proprie de audit, care poate conduce la corecții financiare, activitatea de supraveghere a Comisiei cuprinde coordonarea cu organismele naționale de audit, emiterea de orientări, organizarea de reuniuni anuale cu autoritățile de gestionare și organismele de audit privind rapoartele anuale de control și punere în aplicare, monitorizarea continuă a programelor (participarea în comitetele de monitorizare, la reuniuni ad hoc etc.) și alte acțiuni impuse de normele de control intern.

| 6.22. | Un audit al Comisiei poate reprezenta un instrument eficace de supraveghere: |
| --- | --- |

6.22.

Un audit al Comisiei poate reprezenta un instrument eficace de supraveghere:

| — | în cazul în care se bazează pe o evaluare a riscului de deficiențe în sistemul de control dintr-un stat membru; |
| --- | --- |

—

în cazul în care se bazează pe o evaluare a riscului de deficiențe în sistemul de control dintr-un stat membru;

| — | în cazul în care asigură un rezultat util din punct de vedere operațional, și anume în cazul în care fie asigură o bază solidă pentru o măsură corectivă, fie furnizează o asigurare suficientă privind inutilitatea unei asemenea măsuri, și |
| --- | --- |

—

în cazul în care asigură un rezultat util din punct de vedere operațional, și anume în cazul în care fie asigură o bază solidă pentru o măsură corectivă, fie furnizează o asigurare suficientă privind inutilitatea unei asemenea măsuri, și

| — | în cazul în care se întreprind măsuri corective pe baza rezultatului auditului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care se întreprind măsuri corective pe baza rezultatului auditului.

6.23.

| 6.23. | În consecință, Curtea evaluează auditurile efectuate de Comisie utilizând următoarea scală cumulativă: |
| --- | --- |

În consecință, Curtea evaluează auditurile efectuate de Comisie utilizând următoarea scală cumulativă:

| — | au existat deficiențe majore în evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

—

au existat deficiențe majore în evaluarea riscurilor;

| — | evaluarea riscurilor a fost adecvată, dar rezultatul auditului a prezentat o aplicabilitate operațională redusă; |
| --- | --- |

—

evaluarea riscurilor a fost adecvată, dar rezultatul auditului a prezentat o aplicabilitate operațională redusă;

| — | evaluarea riscurilor a fost adecvată și rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional, dar nu s-a luat nicio măsură corectivă după audit; |
| --- | --- |

—

evaluarea riscurilor a fost adecvată și rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional, dar nu s-a luat nicio măsură corectivă după audit;

| — | evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit. |
| --- | --- |

—

evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit.

6.24.

| 6.24. | În ceea ce privește regularitatea cheltuielilor efectuate privind politicile structurale, responsabilitatea începe la nivelul statului membru, dar punctul terminal în lanțul responsabilității este Comisia. Cu alte cuvinte, Comisia este, în ultimă instanță, responsabilă pentru regularitatea cheltuielilor Comunității privind politicile structurale. În consecință, este esențial ca activitatea de audit a Comisiei – reprezentând activitatea sa principală de supraveghere – să fie eficace. |
| --- | --- |

În ceea ce privește regularitatea cheltuielilor efectuate privind politicile structurale, responsabilitatea începe la nivelul statului membru, dar punctul terminal în lanțul responsabilității este Comisia. Cu alte cuvinte, Comisia este, în ultimă instanță, responsabilă pentru regularitatea cheltuielilor Comunității privind politicile structurale. În consecință, este esențial ca activitatea de audit a Comisiei – reprezentând activitatea sa principală de supraveghere – să fie eficace.

| 6.24. | În cadrul gestiunii repartizate, în timp ce Comisia răspunde în fața autorității bugetare în temeiul articolului 274 din Tratatul CE și al Regulamentului financiar, statele membre sunt obligate să coopereze cu Comisia în toate fazele lanțului de control, pentru a asigura legalitatea și regularitatea cheltuielilor. |
| --- | --- |

6.24.

În cadrul gestiunii repartizate, în timp ce Comisia răspunde în fața autorității bugetare în temeiul articolului 274 din Tratatul CE și al Regulamentului financiar, statele membre sunt obligate să coopereze cu Comisia în toate fazele lanțului de control, pentru a asigura legalitatea și regularitatea cheltuielilor.

Auditul efectuat de Curte

| 6.25. | Curtea a auditat 177 de rambursări intermediare efectuate în anul 2006. Acestea au fost acordate unui număr de 167 de proiecte aferente fondurilor structurale (77 de proiecte FEDR, 60 de proiecte FSE, 30 de proiecte FEOGA) și 10 proiecte aferente Fondului de coeziune. Cele 167 de proiecte aferente fondurilor structurale au fost derulate prin intermediul unui număr de 17 programe operaționale. Pentru fiecare program operațional, statul membru în cauză a pus în aplicare cel puțin un sistem de control, astfel cum se prezintă în
  figura 6.2
  . Curtea a examinat aceste sisteme de control și sistemul de control pus în aplicare de statul membru pentru propriile proiecte aferente Fondului de coeziune. De asemenea, Curtea a examinat, parțial, activitatea de supraveghere a Comisiei, prin intermediul analizării unui număr de 15 audituri desfășurate de Comisie. |
| --- | --- |

6.25.

Curtea a auditat 177 de rambursări intermediare efectuate în anul 2006. Acestea au fost acordate unui număr de 167 de proiecte aferente fondurilor structurale (77 de proiecte FEDR, 60 de proiecte FSE, 30 de proiecte FEOGA) și 10 proiecte aferente Fondului de coeziune. Cele 167 de proiecte aferente fondurilor structurale au fost derulate prin intermediul unui număr de 17 programe operaționale. Pentru fiecare program operațional, statul membru în cauză a pus în aplicare cel puțin un sistem de control, astfel cum se prezintă în
  figura 6.2
  . Curtea a examinat aceste sisteme de control și sistemul de control pus în aplicare de statul membru pentru propriile proiecte aferente Fondului de coeziune. De asemenea, Curtea a examinat, parțial, activitatea de supraveghere a Comisiei, prin intermediul analizării unui număr de 15 audituri desfășurate de Comisie.

| 6.25. | Comisia efectuează rambursările către statele membre în baza cheltuielilor cu proiectele, cumulate în declarațiile de cheltuieli certificate, care sunt transmise Comisiei. Statul membru plătește promotorilor proiectului contribuția datorată pentru cheltuielile declarate, astfel cum se precizează în cheltuielile certificate Comisiei. |
| --- | --- |

6.25.

Comisia efectuează rambursările către statele membre în baza cheltuielilor cu proiectele, cumulate în declarațiile de cheltuieli certificate, care sunt transmise Comisiei. Statul membru plătește promotorilor proiectului contribuția datorată pentru cheltuielile declarate, astfel cum se precizează în cheltuielile certificate Comisiei.

Principalele constatări privind regularitatea finanțării comunitare a politicilor structurale

| 6.26. | Principalele constatări privind regularitatea finanțării comunitare a proiectelor din domeniul politicilor structurale în exercițiul bugetar 2006 sunt prezentate în cele trei tabele de mai jos (
  tabelele 6.1, 6.2 și 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.26.

Principalele constatări privind regularitatea finanțării comunitare a proiectelor din domeniul politicilor structurale în exercițiul bugetar 2006 sunt prezentate în cele trei tabele de mai jos (
  tabelele 6.1, 6.2 și 6.3
  ).

| 6.26. | Atunci când erorile au un impact financiar, caracterul multianual al sistemului de control ajută la compensarea riscurilor intrinsece, deoarece corecțiile pot fi făcute după un anumit timp de la plata fondurilor. Atunci când Comisia identifică deficiențe, ia măsuri prin: nominalizarea statelor membre în rapoartele de activitate anuale, suspendarea plăților și recuperarea fondurilor, dacă este cazul. |
| --- | --- |

6.26.

Atunci când erorile au un impact financiar, caracterul multianual al sistemului de control ajută la compensarea riscurilor intrinsece, deoarece corecțiile pot fi făcute după un anumit timp de la plata fondurilor. Atunci când Comisia identifică deficiențe, ia măsuri prin: nominalizarea statelor membre în rapoartele de activitate anuale, suspendarea plăților și recuperarea fondurilor, dacă este cazul.

Mai mult, în temeiul propriilor calcule privind cheltuielile eligibile (rezultate din activitățile proprii de audit și din analiza documentelor justificative suplimentare transmise) evaluarea Comisiei privind impactul financiar al constatărilor poate fi diferită.

Tabelul 6.1 – Tabel încrucișat privind conformitatea în raport cu corectitudinea rambursării (3)

| Proiecte în care erorile de conformitate au fost | Proiecte care au fost | Total |
| --- | --- | --- |
| incorect rambursate | corect rambursate |
| prezente | 36 de cazuri | 45 de cazuri | 81 de cazuri |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| inexistente | 41 de cazuri | 55 de cazuri | 96 de cazuri |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Total | 77 de cazuri | 100 de cazuri | 177 de cazuri |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Proiecte în care erorile de conformitate au fost

Proiecte care au fost

Total

incorect rambursate

corect rambursate

prezente

36 de cazuri

45 de cazuri

81 de cazuri

20 %

25 %

46 %

inexistente

41 de cazuri

55 de cazuri

96 de cazuri

23 %

31 %

54 %

Total

77 de cazuri

100 de cazuri

177 de cazuri

44 %

56 %

100 %

Tabelul 6.2 – Tabel încrucișat privind corectitudinea rambursării de către fond (4)

| Corectitudinea rambursării | Fond | Total |
| --- | --- | --- |
| FEDR | FSE | FEOGA | Fondul de Coeziune |
| Eroare privind eligibilitatea | 15 cazuri | 9 cazuri | 3 cazuri | 2 cazuri | 29 de cazuri |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Eroare privind realitatea operațiunilor | 5 cazuri | 7 cazuri | 0 cazuri | 1 caz | 13 cazuri |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Eroare de exactitate | 2 cazuri | 7 cazuri | 1 caz | 0 cazuri | 10 cazuri |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Eroare multiplă | 13 cazuri | 12 cazuri | 0 caz | 0 cazuri | 25 cazuri |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Rambursare corectă | 42 de cazuri | 25 de cazuri | 26 de cazuri | 7 cazuri | 100 de cazuri |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Total | 77 de cazuri | 60 de cazuri | 30 de cazuri | 10 cazuri | 177 de cazuri |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Corectitudinea rambursării

Fond

Total

FEDR

FSE

FEOGA

Fondul de Coeziune

Eroare privind eligibilitatea

15 cazuri

9 cazuri

3 cazuri

2 cazuri

29 de cazuri

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Eroare privind realitatea operațiunilor

5 cazuri

7 cazuri

0 cazuri

1 caz

13 cazuri

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Eroare de exactitate

2 cazuri

7 cazuri

1 caz

0 cazuri

10 cazuri

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Eroare multiplă

13 cazuri

12 cazuri

0 caz

0 cazuri

25 cazuri

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Rambursare corectă

42 de cazuri

25 de cazuri

26 de cazuri

7 cazuri

100 de cazuri

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Total

77 de cazuri

60 de cazuri

30 de cazuri

10 cazuri

177 de cazuri

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | Tabelul 6.1
  indică faptul că numai un procent de 31 % din proiectele incluse în eșantionul de audit al Curții s-a dovedit că nu prezintă erori, și anume că rambursările au fost corecte și nu au fost afectate de erori privind conformitatea. |
| --- | --- |

6.27.

Tabelul 6.1
  indică faptul că numai un procent de 31 % din proiectele incluse în eșantionul de audit al Curții s-a dovedit că nu prezintă erori, și anume că rambursările au fost corecte și nu au fost afectate de erori privind conformitatea.

| 6.27. | Tabelul 6.1 demonstrează că pentru 56 % din proiecte rambursarea a fost corectă, ținând seama de cazurile de erori în respectarea normelor care nu au avut impact financiar. |
| --- | --- |

6.27.

Tabelul 6.1 demonstrează că pentru 56 % din proiecte rambursarea a fost corectă, ținând seama de cazurile de erori în respectarea normelor care nu au avut impact financiar.

| 6.28. | Tabelul 6.2
  evidențiază că rambursările incorecte ale costurilor se produc destul de frecvent în toate fondurile. Cu toate acestea, se pare că există o corelație între fondul în cauză și riscul rambursării incorecte. Repartiția erorilor în eșantionul de audit al Curții sugerează că rambursările din FEDR și FSE au fost mai expuse erorilor decât rambursările din celelalte două fonduri. |
| --- | --- |

6.28.

Tabelul 6.2
  evidențiază că rambursările incorecte ale costurilor se produc destul de frecvent în toate fondurile. Cu toate acestea, se pare că există o corelație între fondul în cauză și riscul rambursării incorecte. Repartiția erorilor în eșantionul de audit al Curții sugerează că rambursările din FEDR și FSE au fost mai expuse erorilor decât rambursările din celelalte două fonduri.

| 6.28. | Comisia va efectua acțiuni subsecvente acestor constatări și va lua măsuri corespunzătoare. Comisia remarcă faptul că, într-un număr redus de cazuri, Curtea a fundamentat clasificarea drept erori a unor situații constatate, pe o interpretare strictă a prevederilor legale complexe aplicabile. |
| --- | --- |

6.28.

Comisia va efectua acțiuni subsecvente acestor constatări și va lua măsuri corespunzătoare. Comisia remarcă faptul că, într-un număr redus de cazuri, Curtea a fundamentat clasificarea drept erori a unor situații constatate, pe o interpretare strictă a prevederilor legale complexe aplicabile.

| 6.29. | Cauza care a stat la baza rambursărilor excedentare a fost diferită la cele patru fonduri. A se vedea
  tabelul 6.2
  . În eșantionul de audit al Curții, cele mai frecvente cauze ale rambursărilor incorecte din FEDR au constat în erori multiple și privind eligibilitatea. Erorile multiple au constat în general într-o combinație de erori privind eligibilitatea și erori de exactitate. Astfel, eroarea privind eligibilitatea a reprezentat eroarea unică cea mai frecventă ce a stat la baza rambursărilor incorecte din FEDR. Erorile privind eligibilitatea survenite în FEDR se referă în principal la: |
| --- | --- |

6.29.

Cauza care a stat la baza rambursărilor excedentare a fost diferită la cele patru fonduri. A se vedea
  tabelul 6.2
  . În eșantionul de audit al Curții, cele mai frecvente cauze ale rambursărilor incorecte din FEDR au constat în erori multiple și privind eligibilitatea. Erorile multiple au constat în general într-o combinație de erori privind eligibilitatea și erori de exactitate. Astfel, eroarea privind eligibilitatea a reprezentat eroarea unică cea mai frecventă ce a stat la baza rambursărilor incorecte din FEDR. Erorile privind eligibilitatea survenite în FEDR se referă în principal la:

| — | aplicarea unor rate ale subvenției incorecte (repartizarea între cofinanțarea de către Comunitate și finanțarea națională complementară); |
| --- | --- |

—

aplicarea unor rate ale subvenției incorecte (repartizarea între cofinanțarea de către Comunitate și finanțarea națională complementară);

| — | includerea unor costuri nerambursabile (cum ar fi TVA-ul deductibil); și |
| --- | --- |

—

includerea unor costuri nerambursabile (cum ar fi TVA-ul deductibil); și

| — | lipsa cererilor de ofertă. |
| --- | --- |

—

lipsa cererilor de ofertă.

| 6.29. | În propria lor activitate, auditorii Comisiei au relevat că eligibilitatea reprezintă o sursă majoră de risc și, din acest motiv, și-au concentrat activitatea de audit asupra eficacității controalelor zilnice de către autoritățile de gestionare. |
| --- | --- |

6.29.

În propria lor activitate, auditorii Comisiei au relevat că eligibilitatea reprezintă o sursă majoră de risc și, din acest motiv, și-au concentrat activitatea de audit asupra eficacității controalelor zilnice de către autoritățile de gestionare.

| 6.30. | Comparativ cu alte fonduri structurale și cu Fondul de coeziune, FSE prezintă un procent mai ridicat de erori privind realitatea operațiunilor. Acestea au reflectat, în general, o lipsă a elementelor justificative în sprijinul calcului cheltuielilor generale sau al repartizării cheltuielilor de personal care, de cele mai multe ori, reprezintă costurile principale dintr-o declarație de cheltuieli FSE. În anumite cazuri, promotorii proiectelor au încercat să utilizeze o sumă forfetară pentru cheltuielile de personal sau cheltuielile generale, simplificare permisă în anumite condiții. Cu toate acestea, în cazurile examinate în care s-a utilizat o rată forfetară, s-a constatat că, în general, aceasta nu a fost aplicată corect de către promotorul proiectului. Au existat, de asemenea, și o serie de cazuri FSE în care erorile de declarare a cheltuielilor generale sau a cheltuielilor de personal reprezentau, prin natura acestora, erori de exactitate. Cu alte cuvinte, erau rezultatul unei calculări incorecte a valorii cheltuielilor de personal sau a cheltuielilor generale. |
| --- | --- |

6.30.

Comparativ cu alte fonduri structurale și cu Fondul de coeziune, FSE prezintă un procent mai ridicat de erori privind realitatea operațiunilor. Acestea au reflectat, în general, o lipsă a elementelor justificative în sprijinul calcului cheltuielilor generale sau al repartizării cheltuielilor de personal care, de cele mai multe ori, reprezintă costurile principale dintr-o declarație de cheltuieli FSE. În anumite cazuri, promotorii proiectelor au încercat să utilizeze o sumă forfetară pentru cheltuielile de personal sau cheltuielile generale, simplificare permisă în anumite condiții. Cu toate acestea, în cazurile examinate în care s-a utilizat o rată forfetară, s-a constatat că, în general, aceasta nu a fost aplicată corect de către promotorul proiectului. Au existat, de asemenea, și o serie de cazuri FSE în care erorile de declarare a cheltuielilor generale sau a cheltuielilor de personal reprezentau, prin natura acestora, erori de exactitate. Cu alte cuvinte, erau rezultatul unei calculări incorecte a valorii cheltuielilor de personal sau a cheltuielilor generale.

| 6.30. | Comisia consideră că, prin îmbunătățirea modului în care statele membre pun în aplicare controalele prevăzute la articolul 4, s-ar putea reduce numărul acestor erori. În consecință, au fost adresate statelor membre recomandări de ameliorare a controalelor prevăzute la articolul 4 și au fost emise orientări generale privind verificările de gestiune. |
| --- | --- |

6.30.

Comisia consideră că, prin îmbunătățirea modului în care statele membre pun în aplicare controalele prevăzute la articolul 4, s-ar putea reduce numărul acestor erori. În consecință, au fost adresate statelor membre recomandări de ameliorare a controalelor prevăzute la articolul 4 și au fost emise orientări generale privind verificările de gestiune.

| 6.31. | În
  tabelul 6.3
  este prezentată o estimare a impactului erorilor asupra finanțării comunitare a proiectelor din domeniul politicilor structurale pentru exercițiul bugetar 2006. În plus, acesta cuprinde, de asemenea, parametri de bază pentru estimarea impactului erorilor. |
| --- | --- |

6.31.

În
  tabelul 6.3
  este prezentată o estimare a impactului erorilor asupra finanțării comunitare a proiectelor din domeniul politicilor structurale pentru exercițiul bugetar 2006. În plus, acesta cuprinde, de asemenea, parametri de bază pentru estimarea impactului erorilor.

Tabelul 6.3 – Sinteza rezultatelor testelor privind regularitatea rambursărilor

| Dimensiunea eșantionului | 180
  (177 de rambursări considerate a constitui 180 de unități de eșantionare) |
| --- | --- |
| Proporția rambursărilor în eșantionul afectat de eroare | 44 % |
| Impactul estimat al erorilor | Peste 12 % din suma totală rambursată nu ar fi trebuit rambursată |

Dimensiunea eșantionului

180

(177 de rambursări considerate a constitui 180 de unități de eșantionare)

Proporția rambursărilor în eșantionul afectat de eroare

44 %

Impactul estimat al erorilor

Peste 12 % din suma totală rambursată nu ar fi trebuit rambursată

Principalele constatări privind sistemele de control din statele membre

| 6.32. | Principalele constatări privind sistemele de control din statele membre sunt prezentate în
  anexa 6.1
  , în care 19 sisteme de control din eșantionul de audit al Curții sunt clasificate ca fiind eficace, moderat eficace sau ineficace. |
| --- | --- |

6.32.

Principalele constatări privind sistemele de control din statele membre sunt prezentate în
  anexa 6.1
  , în care 19 sisteme de control din eșantionul de audit al Curții sunt clasificate ca fiind eficace, moderat eficace sau ineficace.

| 6.32. | Curtea nu a identificat deficiențe serioase ale sistemelor pentru trei proiecte din cadrul Fondului de coeziune, pe care le-a auditat în Polonia, Republica Cehă și Letonia. |
| --- | --- |

6.32.

Curtea nu a identificat deficiențe serioase ale sistemelor pentru trei proiecte din cadrul Fondului de coeziune, pe care le-a auditat în Polonia, Republica Cehă și Letonia.

În ceea ce privește sistemele din Spania pentru FEDR și Fondul de coeziune, inclusiv cele menționate de Curte, rezultatul amplelor activități de audit efectuate de Comisie la sfârșitul anului 2006 pentru a monitoriza punerea în aplicare a planului de acțiune convenit a fost că obținerea unor îmbunătățiri semnificative la nivelul autorității naționale de gestionare și a unora dintre organismele intermediare (ministere și regiuni) care ar conduce la o clasificare generală a Spaniei drept „de o eficacitate moderată”.

Comisia consideră că este prea severă clasificarea de către Curte drept nesatisfăcătoare a sistemelor din Polonia și Spania privind FEOGA.

În cazul Poloniei, de exemplu, evaluarea de către Curte a organismului de audit s-a bazat pe constatarea că verificările ex post nu fuseseră încă demarate. Acest organism începuse deja auditul de sistem, iar începerea întârziată a controalelor ex post a fost justificată de certificarea târzie a cheltuielilor.

Atât în Spania, cât și în Polonia, clasificarea autorităților de gestionare se bazează în principal pe aspecte formale, cum ar fi o slabă documentare privind controalele.

| 6.33. | Astfel cum s-a explicat anterior, clasificarea sistemelor de control pe baza eficacității acestora se bazează pe evaluarea de către Curte a funcționării organismelor de control. Aceste evaluări au identificat o serie de deficiențe. Principalele deficiențe în funcționarea autorității de gestionare au constat în insuficiența verificărilor la fața locului a realității cheltuielilor și neidentificarea faptului că declarațiile de cheltuieli nu erau sprijinite cu elemente justificative adecvate. Principala deficiență în funcționarea autorității de plată a constat în neidentificarea faptului că autoritatea de gestionare nu a efectuat verificări zilnice adecvate. Principala deficiență în funcționarea organismului de audit a constat în neefectuarea unui număr suficient de verificări de o calitate adecvată privind cheltuielile programelor. |
| --- | --- |

6.33.

Astfel cum s-a explicat anterior, clasificarea sistemelor de control pe baza eficacității acestora se bazează pe evaluarea de către Curte a funcționării organismelor de control. Aceste evaluări au identificat o serie de deficiențe. Principalele deficiențe în funcționarea autorității de gestionare au constat în insuficiența verificărilor la fața locului a realității cheltuielilor și neidentificarea faptului că declarațiile de cheltuieli nu erau sprijinite cu elemente justificative adecvate. Principala deficiență în funcționarea autorității de plată a constat în neidentificarea faptului că autoritatea de gestionare nu a efectuat verificări zilnice adecvate. Principala deficiență în funcționarea organismului de audit a constat în neefectuarea unui număr suficient de verificări de o calitate adecvată privind cheltuielile programelor.

| 6.33. | În cadrul auditurilor proprii, Comisia a constatat deficiențe similare în unele sisteme naționale, adoptând măsurile ce s-au impus. |
| --- | --- |

6.33.

În cadrul auditurilor proprii, Comisia a constatat deficiențe similare în unele sisteme naționale, adoptând măsurile ce s-au impus.

| 6.34. | Pentru a ilustra natura deficiențelor care au dat naștere la calificarea globală a unui sistem de control ca fiind ineficace, poate fi examinat unul dintre cazurile auditate. În exemplul respectiv, autoritatea de gestionare părea să funcționeze în mod adecvat; aceasta examina toate declarațiile de cheltuieli la fața locului. Cu toate acestea, organismul de audit a identificat anumite erori grave în proiecte care fuseseră verificate de un organism intermediar, în numele autorității de gestionare. Organismul de audit a informat autoritatea de gestionare și autoritatea de plată cu privire la aceste erori, care prezentau o asemenea gravitate încât s-a recomandat încetarea tuturor plăților ulterioare. Inițial plățile au fost oprite. Cu toate acestea, după trecerea a 5 săptămâni, autoritatea de gestionare a reluat plățile, iar autoritatea de plată a continuat, timp de aproape doi ani, să certifice Comisiei cereri de plată care prezentau un număr considerabil de neregularități. Prin urmare, funcționarea autorității de gestionare și a autorității de plată s-a dovedit a fi nesatisfăcătoare și sistemul de control nu a reușit deci să prevină erorile de rambursare. |
| --- | --- |

6.34.

Pentru a ilustra natura deficiențelor care au dat naștere la calificarea globală a unui sistem de control ca fiind ineficace, poate fi examinat unul dintre cazurile auditate. În exemplul respectiv, autoritatea de gestionare părea să funcționeze în mod adecvat; aceasta examina toate declarațiile de cheltuieli la fața locului. Cu toate acestea, organismul de audit a identificat anumite erori grave în proiecte care fuseseră verificate de un organism intermediar, în numele autorității de gestionare. Organismul de audit a informat autoritatea de gestionare și autoritatea de plată cu privire la aceste erori, care prezentau o asemenea gravitate încât s-a recomandat încetarea tuturor plăților ulterioare. Inițial plățile au fost oprite. Cu toate acestea, după trecerea a 5 săptămâni, autoritatea de gestionare a reluat plățile, iar autoritatea de plată a continuat, timp de aproape doi ani, să certifice Comisiei cereri de plată care prezentau un număr considerabil de neregularități. Prin urmare, funcționarea autorității de gestionare și a autorității de plată s-a dovedit a fi nesatisfăcătoare și sistemul de control nu a reușit deci să prevină erorile de rambursare.

| 6.34. | Comisia este de acord că funcționarea acestor autorități a fost nesatisfăcătoare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în regiunea afectată, autoritatea de gestionare începuse să efectueze controale mai temeinice și să corecteze cheltuielile neregulamentare constatate, înaintea publicării auditului Curții. De asemenea, aceasta a reimpus suspendarea plăților, chiar dacă după un interval de 22 de luni. |
| --- | --- |

6.34.

Comisia este de acord că funcționarea acestor autorități a fost nesatisfăcătoare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în regiunea afectată, autoritatea de gestionare începuse să efectueze controale mai temeinice și să corecteze cheltuielile neregulamentare constatate, înaintea publicării auditului Curții. De asemenea, aceasta a reimpus suspendarea plăților, chiar dacă după un interval de 22 de luni.

| 6.35. | Clasificarea celor 19 sisteme de control este sintetizată în
  tabelul 6.4
  . Valorile din
  tabelul 6.4
  indică câte dintre sistemele de control din eșantion intră în fiecare dintre cele trei categorii. Deși eșantionul de audit la care se referă este destul de redus, valorile din
  tabelul 6.4
  furnizează o imagine de ansamblu asupra eficacității sistemelor de control din statele membre. Acestea îi permit Curții să susțină, cu suficientă încredere, că sistemele de control din statele membre sunt în general ineficace sau doar moderat eficace. Această afirmație este practic similară cu constatările Curții din anii anteriori. |
| --- | --- |

6.35.

Clasificarea celor 19 sisteme de control este sintetizată în
  tabelul 6.4
  . Valorile din
  tabelul 6.4
  indică câte dintre sistemele de control din eșantion intră în fiecare dintre cele trei categorii. Deși eșantionul de audit la care se referă este destul de redus, valorile din
  tabelul 6.4
  furnizează o imagine de ansamblu asupra eficacității sistemelor de control din statele membre. Acestea îi permit Curții să susțină, cu suficientă încredere, că sistemele de control din statele membre sunt în general ineficace sau doar moderat eficace. Această afirmație este practic similară cu constatările Curții din anii anteriori.

| 6.35. | Direcțiile generale responsabile pentru politicile structurale au prezentat rezultatele evaluărilor lor privind funcționarea eficace a sistemelor naționale în rapoartele lor anuale de activitate (http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Evaluările fundamentate în principal pe rezultatele amplei activități de audit a Comisiei în toate statele membre indică următoarea clasificare generală a sistemelor (procente din volumul fondurilor comunitare): între 20 și 35 % – satisfăcătoare, aproximativ 60 % necesită îmbunătățiri pentru corectarea deficiențelor materiale în cadrul controalelor-cheie, iar aproximativ 10 % sunt grav deficiente. Astfel, majoritatea sistemelor necesită încă îmbunătățiri, deși într-un număr semnificativ de cazuri există dovezi de funcționare satisfăcătoare. Rapoartele anuale de activitate prezintă de asemenea măsurile corective în curs de aplicare pentru a aduce îmbunătățirile necesare, care includ audituri ale acțiunilor subsecvente („follow-up”), monitorizarea planurilor de acțiune și utilizarea dreptului de a suspenda plățile și de a impune corecții financiare. |
| --- | --- |

6.35.

Direcțiile generale responsabile pentru politicile structurale au prezentat rezultatele evaluărilor lor privind funcționarea eficace a sistemelor naționale în rapoartele lor anuale de activitate (http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Evaluările fundamentate în principal pe rezultatele amplei activități de audit a Comisiei în toate statele membre indică următoarea clasificare generală a sistemelor (procente din volumul fondurilor comunitare): între 20 și 35 % – satisfăcătoare, aproximativ 60 % necesită îmbunătățiri pentru corectarea deficiențelor materiale în cadrul controalelor-cheie, iar aproximativ 10 % sunt grav deficiente. Astfel, majoritatea sistemelor necesită încă îmbunătățiri, deși într-un număr semnificativ de cazuri există dovezi de funcționare satisfăcătoare. Rapoartele anuale de activitate prezintă de asemenea măsurile corective în curs de aplicare pentru a aduce îmbunătățirile necesare, care includ audituri ale acțiunilor subsecvente („follow-up”), monitorizarea planurilor de acțiune și utilizarea dreptului de a suspenda plățile și de a impune corecții financiare.

Tabelul 6.4 – Eficacitatea sistemelor de control din eșantionul de audit al Curții

| Sistem de control | Fond | Total |
| --- | --- | --- |
| FEDR | FSE | FEOGA | Fondul de Coeziune |
| Ineficace | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Moderat eficace | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Eficace | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Total | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Sistem de control

Fond

Total

FEDR

FSE

FEOGA

Fondul de Coeziune

Ineficace

5

5

2

1

13

Moderat eficace

2

3

1

0

6

Eficace

0

0

0

0

0

Total

7

8

3

1

19

Principalele constatări privind activitatea de audit a Comisiei

| 6.36. | Principalele constatări privind activitatea de audit a Comisiei provin din analiza unui număr de 15 audituri desfășurate de Direcția Generală Politică Regională (DG REGIO) și Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă (DG EMPL). Cele 15 audituri au fost punctate pe baza scalei cumulative definite la punctul 6.23. Rezultatele sunt sintetizate în
  tabelul 6.5
  . Astfel cum se poate observa în tabelul respectiv, mai mult de jumătate din auditurile Comisiei examinate de Curte par să fi deținut toate calitățile unui instrument de supraveghere eficace: evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit. |
| --- | --- |

6.36.

Principalele constatări privind activitatea de audit a Comisiei provin din analiza unui număr de 15 audituri desfășurate de Direcția Generală Politică Regională (DG REGIO) și Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă (DG EMPL). Cele 15 audituri au fost punctate pe baza scalei cumulative definite la punctul 6.23. Rezultatele sunt sintetizate în
  tabelul 6.5
  . Astfel cum se poate observa în tabelul respectiv, mai mult de jumătate din auditurile Comisiei examinate de Curte par să fi deținut toate calitățile unui instrument de supraveghere eficace: evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit.

| 6.36. | În cazul unora dintre audituri, Comisia recunoaște că au existat deficiențe în documentare, ceea ce a îngreunat controalele, dar nu că aceasta ar putea indica lipsa unui rezultat al auditului care să fie util din punct de vedere operațional, astfel cum s-a afirmat la nota 7 a tabelului 6.5. |
| --- | --- |

6.36.

În cazul unora dintre audituri, Comisia recunoaște că au existat deficiențe în documentare, ceea ce a îngreunat controalele, dar nu că aceasta ar putea indica lipsa unui rezultat al auditului care să fie util din punct de vedere operațional, astfel cum s-a afirmat la nota 7 a tabelului 6.5.

Tabelul 6.5 – Evaluarea unui eșantion de audituri ale Comisiei

| Calificarea acordată auditului | Numărul de audituri |
| --- | --- |
| DG REGIO | DG EMPL |
| Au existat deficiențe majore în evaluarea riscurilor. | 0 | 0 |
| Evaluarea riscurilor a fost adecvată, dar rezultatul auditului a prezentat o aplicabilitate operațională redusă. | 1 | 0 |
| Evaluarea riscurilor a fost adecvată și rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional, dar nu s-a luat nicio măsură corectivă după audit. | 0 | 0 |
| Evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit (5). | 7 | 1 |
| Au existat deficiențe majore în documentația de audit, care au condus la imposibilitatea evaluării rezultatului auditului (6). | 2 | 4 |
| Total | 10 | 5 |

Calificarea acordată auditului

Numărul de audituri

DG REGIO

DG EMPL

Au existat deficiențe majore în evaluarea riscurilor.

0

0

Evaluarea riscurilor a fost adecvată, dar rezultatul auditului a prezentat o aplicabilitate operațională redusă.

1

0

Evaluarea riscurilor a fost adecvată și rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional, dar nu s-a luat nicio măsură corectivă după audit.

0

0

Evaluarea riscurilor a fost adecvată, rezultatul auditului a fost util din punct de vedere operațional și s-a luat o măsură corectivă corespunzătoare după audit (5).

7

1

Au existat deficiențe majore în documentația de audit, care au condus la imposibilitatea evaluării rezultatului auditului (6).

2

4

Total

10

5

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Concluzii

| 6.37. | Există un risc sporit ca aceste costuri declarate pentru proiectele din domeniul politicilor structurale să fie declarate eronat sau să fie ineligibile pentru rambursare. În vederea limitării acestui risc, este necesar să se implementeze sisteme de control eficace în statele membre, precum și să se asigure o supraveghere eficace de către Comisie. |
| --- | --- |

6.37.

Există un risc sporit ca aceste costuri declarate pentru proiectele din domeniul politicilor structurale să fie declarate eronat sau să fie ineligibile pentru rambursare. În vederea limitării acestui risc, este necesar să se implementeze sisteme de control eficace în statele membre, precum și să se asigure o supraveghere eficace de către Comisie.

| 6.37. | Gestiunea repartizată eficace reclamă, de asemenea, cooperarea între statele membre și Comisie în toate fazele lanțului de control. Planul de acțiune al Comisiei privind cadrul integrat de control intern este menit să optimizeze această cooperare și eficacitatea cadrului de control general. Cu toate acestea, dat fiind faptul că intensitatea controalelor la fața locului ar trebui să reflecteze costurile și beneficiile acestor controale, vor continua să fie constatate unele erori cu ocazia plăților intermediare, chiar și într-un cadru eficace de control. |
| --- | --- |

6.37.

Gestiunea repartizată eficace reclamă, de asemenea, cooperarea între statele membre și Comisie în toate fazele lanțului de control. Planul de acțiune al Comisiei privind cadrul integrat de control intern este menit să optimizeze această cooperare și eficacitatea cadrului de control general. Cu toate acestea, dat fiind faptul că intensitatea controalelor la fața locului ar trebui să reflecteze costurile și beneficiile acestor controale, vor continua să fie constatate unele erori cu ocazia plăților intermediare, chiar și într-un cadru eficace de control.

| 6.38. | Cu toate acestea: |
| --- | --- |

6.38.

Cu toate acestea:

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | sistemele de control din statele membre sunt, în general, ineficace sau moderat eficace; și |
| --- | --- |

—

sistemele de control din statele membre sunt, în general, ineficace sau moderat eficace; și

| — | Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.35, care menționează evaluarea sa conform căreia aproximativ 10 % din sistemele de control au deficiențe grave, precum si măsurile corective pe care le ia în aceste cazuri. |
| --- | --- |

—

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.35, care menționează evaluarea sa conform căreia aproximativ 10 % din sistemele de control au deficiențe grave, precum si măsurile corective pe care le ia în aceste cazuri.

| — | supravegherea asigurată de Comisie în vederea limitării riscului ca sistemele de control din statele membre să nu poată preveni rambursarea cheltuielilor declarate în exces sau ineligibile este numai moderat eficace. |
| --- | --- |

—

supravegherea asigurată de Comisie în vederea limitării riscului ca sistemele de control din statele membre să nu poată preveni rambursarea cheltuielilor declarate în exces sau ineligibile este numai moderat eficace.

| — | Comisia consideră că a pus în practică sisteme eficace în vederea îndeplinirii rolului său de supraveghere. Activitatea de audit a Comisiei reprezintă doar un singur aspect al activității de supraveghere, care este însă mai amplă. Pentru a ajunge la evaluările sistemelor menționate în răspunsul la punctul 6.35, Comisia a auditat sisteme reprezentând 53 % și 82 % din alocațiile prevăzute pentru FEDR și, respectiv, FSE în cadrul programelor pentru EU-15. Pentru programele EU-10, procentajele aferente sunt 65 % și, respectiv, 92 %. În ceea ce privește FEOGA-Orientare și IFOP, au fost auditate 85 % și, respectiv, 91 % din sisteme (procentaje din contribuția totală prevăzută). Este normal ca rezultatele acțiunilor Comisiei într-un anumit an să nu fie vizibile în același an în ceea ce privește cheltuielile declarate și rambursate. |
| --- | --- |

—

Comisia consideră că a pus în practică sisteme eficace în vederea îndeplinirii rolului său de supraveghere. Activitatea de audit a Comisiei reprezintă doar un singur aspect al activității de supraveghere, care este însă mai amplă. Pentru a ajunge la evaluările sistemelor menționate în răspunsul la punctul 6.35, Comisia a auditat sisteme reprezentând 53 % și 82 % din alocațiile prevăzute pentru FEDR și, respectiv, FSE în cadrul programelor pentru EU-15. Pentru programele EU-10, procentajele aferente sunt 65 % și, respectiv, 92 %. În ceea ce privește FEOGA-Orientare și IFOP, au fost auditate 85 % și, respectiv, 91 % din sisteme (procentaje din contribuția totală prevăzută). Este normal ca rezultatele acțiunilor Comisiei într-un anumit an să nu fie vizibile în același an în ceea ce privește cheltuielile declarate și rambursate.

| 6.39. | În consecință, rambursarea cheltuielilor aferente proiectelor din domeniul politicilor structurale este afectată de erori semnificative. Curtea este suficient de încredințată că în exercițiul bugetar 2006 un procent de cel puțin 12 % din suma totală rambursată proiectelor din domeniul politicilor structurale nu ar fi trebuit rambursat. În plus, un procent semnificativ din proiectele din domeniul politicilor structurale a fost afectat de erori de conformitate, pe care Curtea nu le-a considerat ca dând naștere ineligibilității cheltuielilor pentru rambursare. |
| --- | --- |

6.39.

În consecință, rambursarea cheltuielilor aferente proiectelor din domeniul politicilor structurale este afectată de erori semnificative. Curtea este suficient de încredințată că în exercițiul bugetar 2006 un procent de cel puțin 12 % din suma totală rambursată proiectelor din domeniul politicilor structurale nu ar fi trebuit rambursat. În plus, un procent semnificativ din proiectele din domeniul politicilor structurale a fost afectat de erori de conformitate, pe care Curtea nu le-a considerat ca dând naștere ineligibilității cheltuielilor pentru rambursare.

| 6.39. | Cheltuielile din fondurile structurale declarate de un beneficiar sunt supuse unei serii de procese de control, dintre care unele au loc înainte, iar altele după certificarea cheltuielilor către Comisie. Constatările prezentate de Curtea de Conturi arată situația într-un anumit moment al executării acestor procese de control. Comisia susține că o mare parte din aceste erori vor fi probabil corectate prin acțiunea sistemului multianual de corecție, în special prin activitatea permanenta de audit a organismelor naționale și comunitare de audit. Comisia acceptă că este necesară furnizarea de către statele membre a unei mai bune evidențe a corecțiilor financiare rezultate din activitatea proprie de audit sau din cea a Comisiei. |
| --- | --- |

6.39.

Cheltuielile din fondurile structurale declarate de un beneficiar sunt supuse unei serii de procese de control, dintre care unele au loc înainte, iar altele după certificarea cheltuielilor către Comisie. Constatările prezentate de Curtea de Conturi arată situația într-un anumit moment al executării acestor procese de control. Comisia susține că o mare parte din aceste erori vor fi probabil corectate prin acțiunea sistemului multianual de corecție, în special prin activitatea permanenta de audit a organismelor naționale și comunitare de audit. Comisia acceptă că este necesară furnizarea de către statele membre a unei mai bune evidențe a corecțiilor financiare rezultate din activitatea proprie de audit sau din cea a Comisiei.

Recomandări

| 6.40. | Următoarele recomandări sunt destinate consolidării procesului de prevenire a erorilor în etapele incipiente ale unui proiect prin cooperarea cu promotorii proiectelor și asigurarea funcționării eficace a controalelor la un prim nivel. |
| --- | --- |

6.40.

Următoarele recomandări sunt destinate consolidării procesului de prevenire a erorilor în etapele incipiente ale unui proiect prin cooperarea cu promotorii proiectelor și asigurarea funcționării eficace a controalelor la un prim nivel.

6.41.

| 6.41. | Statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea prevenirii producerii de erori prin cooperarea cu promotorii proiectelor încă de la demararea fiecărui proiect. Autoritatea de gestionare ar trebui să pună la dispoziția promotorilor proiectelor cursuri de formare și orientări atunci când pun în aplicare sisteme de proiect destinate să respecte cerințele din reglementările comunitare și când întocmesc primele declarații de cheltuieli. Ar trebui acordată o atenție deosebită necesității de a se asigura că promotorul proiectului cunoaște care cheltuieli sunt eligibile pentru rambursare, precum și necesității păstrării de evidențe care să demonstreze modul în care sunt calculate și alocate elementele de cost. O examinare riguroasă a listelor de verificare utilizate, în scopul de a se asigura de exactitatea și caracterul complet al acestor evidențe, este de importanță vitală în acest sens. |
| --- | --- |

Statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea prevenirii producerii de erori prin cooperarea cu promotorii proiectelor încă de la demararea fiecărui proiect. Autoritatea de gestionare ar trebui să pună la dispoziția promotorilor proiectelor cursuri de formare și orientări atunci când pun în aplicare sisteme de proiect destinate să respecte cerințele din reglementările comunitare și când întocmesc primele declarații de cheltuieli. Ar trebui acordată o atenție deosebită necesității de a se asigura că promotorul proiectului cunoaște care cheltuieli sunt eligibile pentru rambursare, precum și necesității păstrării de evidențe care să demonstreze modul în care sunt calculate și alocate elementele de cost. O examinare riguroasă a listelor de verificare utilizate, în scopul de a se asigura de exactitatea și caracterul complet al acestor evidențe, este de importanță vitală în acest sens.

| 6.41. | Comisia a recomandat deja statelor membre să amplifice activitățile lor de informare a beneficiarilor și va lua măsuri suplimentare corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.41.

Comisia a recomandat deja statelor membre să amplifice activitățile lor de informare a beneficiarilor și va lua măsuri suplimentare corespunzătoare.

În temeiul Regulamentului Comisiei de stabilire a normelor de punere în aplicare pentru perioada 2007–2013 (Regulamentul (CE) nr. 1828/2006), autoritatea de gestionare trebuie să asigure că beneficiarii sunt informați privind condițiile finanțării și informațiile ce trebuie păstrate și comunicate și să se asigure de capacitatea beneficiarului de a îndeplini aceste condiții.

| 6.42. | Autoritățile statelor membre ar trebui să asigure personalului propriu cursuri de formare și orientări privind sarcinile necesare pentru verificarea și evaluarea proiectelor. În special, personalul autorității de gestionare ar trebui să dispună de competențele necesare pentru a putea analiza procedurile de atribuire a contractelor și sistemele de determinare a costurilor, astfel încât să fie în măsură să evalueze dacă un contract aferent unui proiect a fost atribuit corect și dacă declarațiile de cheltuieli sunt întocmite în conformitate cu reglementările. |
| --- | --- |

6.42.

Autoritățile statelor membre ar trebui să asigure personalului propriu cursuri de formare și orientări privind sarcinile necesare pentru verificarea și evaluarea proiectelor. În special, personalul autorității de gestionare ar trebui să dispună de competențele necesare pentru a putea analiza procedurile de atribuire a contractelor și sistemele de determinare a costurilor, astfel încât să fie în măsură să evalueze dacă un contract aferent unui proiect a fost atribuit corect și dacă declarațiile de cheltuieli sunt întocmite în conformitate cu reglementările.

| 6.42. | Comisia a emis orientări cu privire la bunele practici privind controalele de gestiune zilnice și verificările ce trebuie efectuate de autoritatea de plată înainte de certificarea cheltuielilor. În plus, Comisia contribuie la activitățile de formare și pregătire pentru autoritățile de gestionare privind obligațiile prevăzute în regulamente. Aceste acțiuni și altele de acest tip vor continua. |
| --- | --- |

6.42.

Comisia a emis orientări cu privire la bunele practici privind controalele de gestiune zilnice și verificările ce trebuie efectuate de autoritatea de plată înainte de certificarea cheltuielilor. În plus, Comisia contribuie la activitățile de formare și pregătire pentru autoritățile de gestionare privind obligațiile prevăzute în regulamente. Aceste acțiuni și altele de acest tip vor continua.

| 6.43. | Comisia ar trebui să își concentreze auditul și eforturile de supraveghere asupra operațiunilor autorităților de gestionare din statele membre, acestea fiind identificate ca unul dintre cei mai importanți factori în aplicarea eficientă a fondurilor structurale. În special, Comisia ar trebui să dispună de o evaluare periodică actualizată privind eficacitatea tuturor autorităților de gestionare – derulată fie în nume propriu, fie obținută din alte surse – pentru a–i permite să își concentreze eforturile de audit pe autoritățile de gestionare cel mai puțin eficace sau cu cel mai ridicat risc. |
| --- | --- |

6.43.

Comisia ar trebui să își concentreze auditul și eforturile de supraveghere asupra operațiunilor autorităților de gestionare din statele membre, acestea fiind identificate ca unul dintre cei mai importanți factori în aplicarea eficientă a fondurilor structurale. În special, Comisia ar trebui să dispună de o evaluare periodică actualizată privind eficacitatea tuturor autorităților de gestionare – derulată fie în nume propriu, fie obținută din alte surse – pentru a–i permite să își concentreze eforturile de audit pe autoritățile de gestionare cel mai puțin eficace sau cu cel mai ridicat risc.

| 6.43. | Comisia dedică deja autorităților de gestionare o mare parte din activitatea sa de supraveghere. În 2006 a elaborat note indicative privind verificările de gestiune la primul nivel și funcția de certificare, menționate anterior. Mai mult, Comisia solicită autorităților de gestionare din unele state membre să își evalueze performanțele în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor legale prin chestionare de autoevaluare. |
| --- | --- |

6.43.

Comisia dedică deja autorităților de gestionare o mare parte din activitatea sa de supraveghere. În 2006 a elaborat note indicative privind verificările de gestiune la primul nivel și funcția de certificare, menționate anterior. Mai mult, Comisia solicită autorităților de gestionare din unele state membre să își evalueze performanțele în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor legale prin chestionare de autoevaluare.

| 6.44. | Comisia ar trebui să își consolideze mecanismele de feedback ale sistemului de control pentru fondurile structurale. De exemplu, în cazul în care organismul de audit identifică existența unei erori într-o declarație de cheltuieli, această informație nu ar trebui numai raportată, ci ar trebui luate măsuri de către autoritatea de gestionare în vederea remedierii problemei și a examinării modului de a preveni repetarea ei în viitor. Aceasta implică o cooperare a tuturor organismelor de control pentru a lua măsuri în cazul identificării unor probleme sau aspecte. Comisia ar putea consolida importanța mecanismelor de feedback prin informarea organismelor de control cu privire la necesitatea de a lua măsuri ori de câte ori este identificată o deficiență sau o eroare, fie în urma propriului audit, fie raportată de un alt organism de control. În plus, atunci când Comisia efectuează un audit, ar trebui să verifice raportarea deficiențelor și a erorilor și să identifice dacă măsurile luate au fost suficiente pentru remedierea consecințelor imediate și viitoare ale aspectelor în cauză. |
| --- | --- |

6.44.

Comisia ar trebui să își consolideze mecanismele de feedback ale sistemului de control pentru fondurile structurale. De exemplu, în cazul în care organismul de audit identifică existența unei erori într-o declarație de cheltuieli, această informație nu ar trebui numai raportată, ci ar trebui luate măsuri de către autoritatea de gestionare în vederea remedierii problemei și a examinării modului de a preveni repetarea ei în viitor. Aceasta implică o cooperare a tuturor organismelor de control pentru a lua măsuri în cazul identificării unor probleme sau aspecte. Comisia ar putea consolida importanța mecanismelor de feedback prin informarea organismelor de control cu privire la necesitatea de a lua măsuri ori de câte ori este identificată o deficiență sau o eroare, fie în urma propriului audit, fie raportată de un alt organism de control. În plus, atunci când Comisia efectuează un audit, ar trebui să verifice raportarea deficiențelor și a erorilor și să identifice dacă măsurile luate au fost suficiente pentru remedierea consecințelor imediate și viitoare ale aspectelor în cauză.

| 6.44. | Sistemul de control include mecanisme de „feedback”, prin intermediul obligațiilor de schimb de informații privind rezultatele controalelor efectuate de autoritatea de gestionare, cea de plăți și organismul de audit, precum și prin rapoartele anuale de control ale Comisiei. Acțiunile subsecvente rezultatelor auditului („follow-up”) reprezintă un punct permanent pe ordinea de zi a discuțiilor între statele membre și Comisie la reuniunile anuale bilaterale de coordonare a activităților de audit. Acestea sunt, de asemenea, o componentă obișnuită a sistemelor de audit. Comisia va continua să efectueze verificări ale rapoartelor de audit ale sistemelor naționale și să verifice că au fost luate măsurile subsecvente („follow-up”) ce se impun. |
| --- | --- |

6.44.

Sistemul de control include mecanisme de „feedback”, prin intermediul obligațiilor de schimb de informații privind rezultatele controalelor efectuate de autoritatea de gestionare, cea de plăți și organismul de audit, precum și prin rapoartele anuale de control ale Comisiei. Acțiunile subsecvente rezultatelor auditului („follow-up”) reprezintă un punct permanent pe ordinea de zi a discuțiilor între statele membre și Comisie la reuniunile anuale bilaterale de coordonare a activităților de audit. Acestea sunt, de asemenea, o componentă obișnuită a sistemelor de audit. Comisia va continua să efectueze verificări ale rapoartelor de audit ale sistemelor naționale și să verifice că au fost luate măsurile subsecvente („follow-up”) ce se impun.

| 6.45. | Comisia ar trebui să încurajeze în mod activ și să faciliteze utilizarea simplificărilor prevăzute de noile reglementări privind fondurile structurale, de exemplu, utilizarea sumelor forfetare pentru costurile indirecte în cadrul Fondului Social European (7). Aceste simplificări vor reduce probabilitatea producerii de erori și sarcina administrativă a promotorilor de proiect. |
| --- | --- |

6.45.

Comisia ar trebui să încurajeze în mod activ și să faciliteze utilizarea simplificărilor prevăzute de noile reglementări privind fondurile structurale, de exemplu, utilizarea sumelor forfetare pentru costurile indirecte în cadrul Fondului Social European (7). Aceste simplificări vor reduce probabilitatea producerii de erori și sarcina administrativă a promotorilor de proiect.

| 6.45. | Comisia urmează deja această recomandare. Un element important al simplificării este furnizarea de orientări în vederea simplificării aplicării în practică a regulamentelor. De exemplu, pentru perioada 2007–2013, Comisia elaborează orientări privind operațiunile de inginerie financiară și analiza cost-beneficiu în cadrul proiectelor care generează venituri. |
| --- | --- |

6.45.

Comisia urmează deja această recomandare. Un element important al simplificării este furnizarea de orientări în vederea simplificării aplicării în practică a regulamentelor. De exemplu, pentru perioada 2007–2013, Comisia elaborează orientări privind operațiunile de inginerie financiară și analiza cost-beneficiu în cadrul proiectelor care generează venituri.

RAPORT SPECIAL PUBLICAT DUPĂ ULTIMUL RAPORT ANUAL

| 6.46. | După ultimul său raport anual, Curtea a publicat un raport special privind politicile structurale: |
| --- | --- |

6.46.

După ultimul său raport anual, Curtea a publicat un raport special privind politicile structurale:

Raportul special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei, Fondurile Structurale 2000–2006.

(1)  Promotorii de proiect variază de la persoane fizice private, asociații, societăți private sau publice până la organisme locale, regionale sau naționale.

---

(2)  Principiul separării sarcinilor nu se aplică cu strictețe ultimelor două funcții din figura 6.2, cu alte cuvinte reglementările nu prevăd ca organismul de audit și organismul de lichidare să fie organisme separate.

(3)  Acest tabel încrucișat se bazează pe eșantionul de proiecte al Curții. Întrucât pentru fiecare proiect inclus în eșantion a fost auditată o singură rambursare, noțiunile de „eșantion de proiecte” și de „eșantion de rambursări” pot fi interschimbabile.

(4)  Această verificare încrucișată se bazează pe eșantionul de proiecte al Curții.

(5)  Urmărirea aferentă rezultatului de audit este deseori tardivă. A se vedea exemplul de la punctul 6.37.

(6)  Aceasta nu reprezintă o calificare în conformitate cu scala prezentată la punctul 6.23, ci mai degrabă un caz de lipsă de date. Se face referire la aceste cazuri din perspectiva caracterului complet și, de asemenea, deoarece documentația incompletă ar putea fi interpretată ca indicând un rezultat al auditului lipsit de aplicabilitate operațională.

(7)  Articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 12).

ANEXA 6.1

Clasificarea sistemelor de control

| Programul | Evaluarea funcţionării: | Sistemul de control este: |
| --- | --- | --- |
| Autorităţii de gestionare | Autorităţii de plată | Organismului de control | Organismului de lichidare |
| FEOGA – Sachsen-Anhalt | | | | | Moderat eficace |
| FEOGA – Polonia | | | | | Ineficace |
| FEOGA – Spania | | | | | Ineficace |
| FSE – Obiectivul 3 – Germania- Renania de Nord-Westfalia | | | | | Moderat eficace |
| FSE – Obiectivul 3 – Germania- Saxonia de Jos | | | | | Ineficace |
| FSE – Obiectivul 3 – Franţa – Midi Pyrénées | | | | | Ineficace |
| FSE – Obiectivul 3 – Franţa – Nord-Pas de Calais | | | | | Moderat eficace |
| FSE – Slovenia | | | | | Ineficace |
| FSE – Germania – Thüringen | | | | | Moderat eficace |
| FSE – Obiectivul 1 – Spania | | | | | Ineficace |
| FSE – Obiectivul 3 – Regatul Unit – Scoţia | | | | | Ineficace |
| FEDR – Italia – Campania | | | | | Ineficace |
| FEDR – Spania – Pais Vasco | | | | | Ineficace |
| FEDR – Grecia – Peloponez | | | | | Moderat eficace |
| FEDR – Portugalia – Accesibilitate şi transport | | | | | Moderat eficace |
| FEDR – Interreg – Austria/Ungaria | | | | | Ineficace |
| FEDR – Spania – Valencia | | | | | Ineficace |
| FEDR – Regatul Unit – Merseyside | | | | | Ineficace |
| FC – Spania – 7 proiecte | | | | | Ineficace |

Programul

Evaluarea funcţionării:

Sistemul de control este:

Autorităţii de gestionare

Autorităţii de plată

Organismului de control

Organismului de lichidare

FEOGA – Sachsen-Anhalt

Moderat eficace

FEOGA – Polonia

Ineficace

FEOGA – Spania

Ineficace

FSE – Obiectivul 3 – Germania- Renania de Nord-Westfalia

Moderat eficace

FSE – Obiectivul 3 – Germania- Saxonia de Jos

Ineficace

FSE – Obiectivul 3 – Franţa – Midi Pyrénées

Ineficace

FSE – Obiectivul 3 – Franţa – Nord-Pas de Calais

Moderat eficace

FSE – Slovenia

Ineficace

FSE – Germania – Thüringen

Moderat eficace

FSE – Obiectivul 1 – Spania

Ineficace

FSE – Obiectivul 3 – Regatul Unit – Scoţia

Ineficace

FEDR – Italia – Campania

Ineficace

FEDR – Spania – Pais Vasco

Ineficace

FEDR – Grecia – Peloponez

Moderat eficace

FEDR – Portugalia – Accesibilitate şi transport

Moderat eficace

FEDR – Interreg – Austria/Ungaria

Ineficace

FEDR – Spania – Valencia

Ineficace

FEDR – Regatul Unit – Merseyside

Ineficace

FC – Spania – 7 proiecte

Ineficace

Legendă:

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parţial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |

Satisfăcător

Parţial satisfăcător

Nesatisfăcător

CAPITOLUL 7

Politici interne, inclusiv cercetarea

CUPRINS

| 7.1–7.2 | Introducere |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Evaluarea specifică în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Sfera auditului |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | Caracteristici specifice politicilor interne |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Nivelul semnificativ de eroare în cazul costurilor declarate de beneficiari |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Sistemele de supraveghere și control |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | Certificatele de audit privind declarațiile de costuri |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | Controale documentare ex ante ale declarațiilor de costuri |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | Auditurile financiare ex post ale Comisiei |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | Urmărirea observațiilor anterioare |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Concluzie |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Recomandări |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | Rapoartele speciale publicate după ultimul raport anual |
| --- | --- |

7.34

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 7.1. | Politicile interne cuprind o gamă largă de acțiuni ale Uniunii Europene (UE), ce contribuie la dezvoltarea pieței interne. Plățile efectuate în 2006 s-au ridicat la 9 014 milioane de euro (
  figura 7.1
  ). Domeniul principal de activitate este cercetarea și dezvoltarea tehnologică, ceea ce reprezintă mai mult de jumătate din cheltuieli. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

7.1.

Politicile interne cuprind o gamă largă de acțiuni ale Uniunii Europene (UE), ce contribuie la dezvoltarea pieței interne. Plățile efectuate în 2006 s-au ridicat la 9 014 milioane de euro (
  figura 7.1
  ). Domeniul principal de activitate este cercetarea și dezvoltarea tehnologică, ceea ce reprezintă mai mult de jumătate din cheltuieli.

Image

| 7.2. | Comisia gestionează în mod direct majoritatea cheltuielilor (1). Cea mai mare parte a acțiunilor sunt puse în aplicare prin programe multianuale, prin acordarea de subvenții pentru proiecte sau măsuri desfășurate de beneficiari publici și privați. Subvențiile sunt plătite, de obicei, în tranșe: un avans la semnarea acordului de subvenționare sau a contractului, urmat de plăți intermediare și finale, prin care se rambursează cheltuielile eligibile raportate de către beneficiari în declarațiile de costuri periodice. |
| --- | --- |

7.2.

Comisia gestionează în mod direct majoritatea cheltuielilor (1). Cea mai mare parte a acțiunilor sunt puse în aplicare prin programe multianuale, prin acordarea de subvenții pentru proiecte sau măsuri desfășurate de beneficiari publici și privați. Subvențiile sunt plătite, de obicei, în tranșe: un avans la semnarea acordului de subvenționare sau a contractului, urmat de plăți intermediare și finale, prin care se rambursează cheltuielile eligibile raportate de către beneficiari în declarațiile de costuri periodice.

EVALUAREA SPECIFICĂ ÎN CONTEXTUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Sfera auditului

| 7.3. | Auditul a avut ca obiect legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente plăților efectuate în 2006 din toate secțiunile bugetului UE care se referă la politicile interne. Evaluarea specifică se bazează pe: |
| --- | --- |

7.3.

Auditul a avut ca obiect legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente plăților efectuate în 2006 din toate secțiunile bugetului UE care se referă la politicile interne. Evaluarea specifică se bazează pe:

| (a) | teste de fond efectuate pe un eșantion, selecționat în mod aleatoriu, de 9 angajamente și 150 de plăți efectuate de Comisie în 2006; |
| --- | --- |

(a)

teste de fond efectuate pe un eșantion, selecționat în mod aleatoriu, de 9 angajamente și 150 de plăți efectuate de Comisie în 2006;

| (b) | o analiză a modului de funcționare a acelor sisteme de supraveghere și control selectate în acest scop, și anume:






  — | certificatele de audit pentru declarațiile de costuri ale proiectelor; |
| --- | --- | --- |

(b)

o analiză a modului de funcționare a acelor sisteme de supraveghere și control selectate în acest scop, și anume:

—

certificatele de audit pentru declarațiile de costuri ale proiectelor;

| — | controalele documentare privind declarațiile de costuri, înainte de rambursarea cheltuielilor; |
| --- | --- |

—

controalele documentare privind declarațiile de costuri, înainte de rambursarea cheltuielilor;

| — | audituri ex post ale proiectelor; |
| --- | --- |

—

audituri ex post ale proiectelor;

| (c) | continuarea observațiilor principale formulate de Curte în declarațiile de asigurare recente. |
| --- | --- |

(c)

continuarea observațiilor principale formulate de Curte în declarațiile de asigurare recente.

7.4.

| 7.4. | Eșantionul de plăți ales de Curte pentru testele de fond a inclus 58 de plăți efectuate în avans (2), care sunt supuse unor condiții mai puțin stricte decât cele pentru plățile intermediare și finale. Testele privind plățile efectuate în avans s-au limitat așadar la un control, la Comisie, al procedurii de selecție a proiectelor, al deciziei de finanțare și al autorizării plăților. Dintre cele 92 de plăți intermediare și finale (3), 62 au făcut obiectul unui control documentar la Comisie, iar 30 au fost auditate la sediul beneficiarului. |
| --- | --- |

Eșantionul de plăți ales de Curte pentru testele de fond a inclus 58 de plăți efectuate în avans (2), care sunt supuse unor condiții mai puțin stricte decât cele pentru plățile intermediare și finale. Testele privind plățile efectuate în avans s-au limitat așadar la un control, la Comisie, al procedurii de selecție a proiectelor, al deciziei de finanțare și al autorizării plăților. Dintre cele 92 de plăți intermediare și finale (3), 62 au făcut obiectul unui control documentar la Comisie, iar 30 au fost auditate la sediul beneficiarului.

Caracteristici specifice politicilor interne

| 7.5. | Ajutorul acordat de UE pentru cercetare și dezvoltare tehnologică include o gamă largă de activități de cercetare și este caracterizat de o multitudine de sisteme de finanțare care sprijină diverse domenii tematice și tipuri de proiecte. Proiectele sunt derulate de institute de cercetare și universități, precum și de persoane, societăți comerciale sau administrații publice. Ele implică, de obicei, parteneri de cercetare multipli din diferite state membre, care colaborează în cadrul unor consorții, însă un singur „coordonator de proiect” este desemnat pentru a ține legătura cu Comisia și pentru a se ocupa de aspectele financiare și administrative ale contractului. Subvențiile UE acordate partenerilor în cadrul proiectelor individuale variază de la câteva sute de euro la zeci de milioane. Din cei peste 15 000 de beneficiari finali, aproximativ 2 % încasează peste 40 % din totalul finanțărilor UE. |
| --- | --- |

7.5.

Ajutorul acordat de UE pentru cercetare și dezvoltare tehnologică include o gamă largă de activități de cercetare și este caracterizat de o multitudine de sisteme de finanțare care sprijină diverse domenii tematice și tipuri de proiecte. Proiectele sunt derulate de institute de cercetare și universități, precum și de persoane, societăți comerciale sau administrații publice. Ele implică, de obicei, parteneri de cercetare multipli din diferite state membre, care colaborează în cadrul unor consorții, însă un singur „coordonator de proiect” este desemnat pentru a ține legătura cu Comisia și pentru a se ocupa de aspectele financiare și administrative ale contractului. Subvențiile UE acordate partenerilor în cadrul proiectelor individuale variază de la câteva sute de euro la zeci de milioane. Din cei peste 15 000 de beneficiari finali, aproximativ 2 % încasează peste 40 % din totalul finanțărilor UE.

7.6.

| 7.6. | Alte măsuri acoperă întregul spectru al politicilor interne, cum ar fi subvențiile acordate acțiunilor de sprijinire a cetățeniei sau pentru mobilitate în sectorul învățământului și al formării. Aceste subvenții variază de la 2 000 de euro la 20 000 de euro. La cealaltă extremă a scalei, ajutorul acordat pentru un proiect de infrastructură rutieră sau feroviară de amploare din cadrul Rețelei transeuropene de transport se poate ridica până la 10 milioane de euro. |
| --- | --- |

Alte măsuri acoperă întregul spectru al politicilor interne, cum ar fi subvențiile acordate acțiunilor de sprijinire a cetățeniei sau pentru mobilitate în sectorul învățământului și al formării. Aceste subvenții variază de la 2 000 de euro la 20 000 de euro. La cealaltă extremă a scalei, ajutorul acordat pentru un proiect de infrastructură rutieră sau feroviară de amploare din cadrul Rețelei transeuropene de transport se poate ridica până la 10 milioane de euro.

7.7.

| 7.7. | Principalul risc privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente constă în aceea că beneficiarii supraestimează costurile în declarațiile de costuri, iar acest lucru nu este descoperit și corectat ulterior de către Comisie. |
| --- | --- |

Principalul risc privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente constă în aceea că beneficiarii supraestimează costurile în declarațiile de costuri, iar acest lucru nu este descoperit și corectat ulterior de către Comisie.

| 7.7 | Comisia împărtășește în mare măsură analiza Curții de Conturi privind natura principalelor riscuri. Riscul ca beneficiarii să supraestimeze cheltuielile în declarațiile de costuri se datorează în mare măsură cadrului de reglementare aplicabil, care se bazează pe rambursarea cheltuielilor reale. În ciuda introducerii unor ameliorări semnificative ale cadrului de reglementare, acești factori rămân în mare parte neschimbați și vor continua să afecteze gestiunea programelor-cadru de cercetare în următorii ani. Mai mult, multe dintre erorile cauzate de acest lucru pot fi depistate doar prin efectuarea de controale la fața locului. În consecință, Comisia a elaborat o strategie comună de audit pentru a întări asigurarea privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor pe o bază multianuală (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 7.12). |
| --- | --- |

7.7

Comisia împărtășește în mare măsură analiza Curții de Conturi privind natura principalelor riscuri. Riscul ca beneficiarii să supraestimeze cheltuielile în declarațiile de costuri se datorează în mare măsură cadrului de reglementare aplicabil, care se bazează pe rambursarea cheltuielilor reale. În ciuda introducerii unor ameliorări semnificative ale cadrului de reglementare, acești factori rămân în mare parte neschimbați și vor continua să afecteze gestiunea programelor-cadru de cercetare în următorii ani. Mai mult, multe dintre erorile cauzate de acest lucru pot fi depistate doar prin efectuarea de controale la fața locului. În consecință, Comisia a elaborat o strategie comună de audit pentru a întări asigurarea privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor pe o bază multianuală (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 7.12).

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

| 7.8. | Supraestimarea cheltuielilor de către beneficiari poate fi rezultatul unor erori privind: |
| --- | --- |

7.8.

Supraestimarea cheltuielilor de către beneficiari poate fi rezultatul unor erori privind:

| — | eligibilitatea: rambursarea costurilor care, conform reglementărilor, sunt ineligibile; |
| --- | --- |

—

eligibilitatea: rambursarea costurilor care, conform reglementărilor, sunt ineligibile;

| — | realitatea operațiunilor: rambursarea costurilor pentru care nu există documente justificative adecvate; sau |
| --- | --- |

—

realitatea operațiunilor: rambursarea costurilor pentru care nu există documente justificative adecvate; sau

| — | exactitatea: rambursarea unor costuri calculate incorect. |
| --- | --- |

—

exactitatea: rambursarea unor costuri calculate incorect.

7.9.

| 7.9. | Un proiect poate fi afectat și de erori care nu au impact asupra rambursării costurilor. Un exemplu des întâlnit este nerespectarea de către Comisie a termenelor stabilite pentru rambursările către beneficiari. (În
  anexa 7.1
  sunt prezentate în detaliu observații privind plățile efectuate cu întârziere de Comisie.) |
| --- | --- |

Un proiect poate fi afectat și de erori care nu au impact asupra rambursării costurilor. Un exemplu des întâlnit este nerespectarea de către Comisie a termenelor stabilite pentru rambursările către beneficiari. (În
  anexa 7.1
  sunt prezentate în detaliu observații privind plățile efectuate cu întârziere de Comisie.)

| 7.9 | Comisia a luat măsuri de ameliorare a termenelor pentru efectuarea plăților (a se vedea anexa 7.1). |
| --- | --- |

7.9

Comisia a luat măsuri de ameliorare a termenelor pentru efectuarea plăților (a se vedea anexa 7.1).

Nivelul semnificativ de eroare în cazul costurilor declarate de beneficiari

| 7.10. | Curtea a descoperit erori care afectează cererile de rambursare prezentate de beneficiari în 26 din cele 150 de operațiuni auditate (a se vedea
  tabelul 7.1
  ). Majoritatea erorilor au fost constatate în cele 30 de operațiuni auditate la beneficiar. Cele mai frecvente erori au fost: |
| --- | --- |

7.10.

Curtea a descoperit erori care afectează cererile de rambursare prezentate de beneficiari în 26 din cele 150 de operațiuni auditate (a se vedea
  tabelul 7.1
  ). Majoritatea erorilor au fost constatate în cele 30 de operațiuni auditate la beneficiar. Cele mai frecvente erori au fost:

| — | documente justificative inadecvate aduse în sprijinul cheltuielilor declarate, în special pentru cheltuielile cu personalul, care reprezintă de obicei categoria de cheltuieli cea mai importantă; |
| --- | --- |

—

documente justificative inadecvate aduse în sprijinul cheltuielilor declarate, în special pentru cheltuielile cu personalul, care reprezintă de obicei categoria de cheltuieli cea mai importantă;

| — | utilizarea unor sume înscrise în buget, ceea ce contravine obligației de a utiliza costuri reale; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor sume înscrise în buget, ceea ce contravine obligației de a utiliza costuri reale;

| — | imputarea nejustificată a unor costuri indirecte pentru un proiect dat; |
| --- | --- |

—

imputarea nejustificată a unor costuri indirecte pentru un proiect dat;

| — | cereri de rambursare a unor cheltuieli efectuate în afara perioadei de eligibilitate; |
| --- | --- |

—

cereri de rambursare a unor cheltuieli efectuate în afara perioadei de eligibilitate;

| — | declararea de diverse costuri ineligibile. |
| --- | --- |

—

declararea de diverse costuri ineligibile.

| 7.10 | Auditul Curții a constatat că majoritatea erorilor au apărut cu ocazia plăților auditate la beneficiar. Într-adevăr, astfel de erori sau cheltuieli neeligibile pot fi depistate într-adevăr doar prin verificări la fața locului sau, într-o măsură mai mică, prin controale documentare. |
| --- | --- |

7.10

Auditul Curții a constatat că majoritatea erorilor au apărut cu ocazia plăților auditate la beneficiar. Într-adevăr, astfel de erori sau cheltuieli neeligibile pot fi depistate într-adevăr doar prin verificări la fața locului sau, într-o măsură mai mică, prin controale documentare.

În unele cazuri, în temeiul propriilor calcule privind cheltuielile eligibile (rezultate din auditurile proprii și din analiza documentelor justificative suplimentare transmise de beneficiar), evaluarea Comisiei privind impactul financiar al celor constatate poate fi diferită.

Tabelul 7.1 – Prezentarea rezultatelor testelor la care au fost supuse operațiunile

| Dimensiunea eșantionului | 150 |
| --- | --- |
| Ponderea operațiunilor afectate de o eroare | 17 % |
| Impactul estimat al erorilor asupra populației | 2 % – 5 % |

Dimensiunea eșantionului

150

Ponderea operațiunilor afectate de o eroare

17 %

Impactul estimat al erorilor asupra populației

2 % – 5 %

| 7.11. | Erorile apar în contextul unui cadru juridic complex, care cuprinde numeroase criterii de eligibilitate (nu întotdeauna clare). La fel ca în anii precedenți, Curtea a constatat că adesea beneficiarii nu sunt capabili să își justifice costurile de personal declarate în declarațiile de costuri. |
| --- | --- |

7.11.

Erorile apar în contextul unui cadru juridic complex, care cuprinde numeroase criterii de eligibilitate (nu întotdeauna clare). La fel ca în anii precedenți, Curtea a constatat că adesea beneficiarii nu sunt capabili să își justifice costurile de personal declarate în declarațiile de costuri.

| 7.11 | Comisia recunoaște că justificarea cheltuielilor cu personalul trecute în contul proiectelor de cercetare reprezintă o sursă frecventă de discrepanțe și erori. Au fost luate măsuri importante pentru a rezolva această problemă (a se vedea răspunsurile la punctele 7.7 și 7.12). |
| --- | --- |

7.11

Comisia recunoaște că justificarea cheltuielilor cu personalul trecute în contul proiectelor de cercetare reprezintă o sursă frecventă de discrepanțe și erori. Au fost luate măsuri importante pentru a rezolva această problemă (a se vedea răspunsurile la punctele 7.7 și 7.12).

În ceea ce privește cel de-al șaptelea program-cadru (FP7), utilizarea de către beneficiar a cheltuielilor medii cu personalul va necesita certificarea de către un auditor independent a metodologiei de calcul și acceptarea acesteia de către Comisie. Această certificare de către auditor va include verificarea existenței unui sistem fiabil de înregistrare a timpului de muncă.

În cadrul eforturilor sale de a clarifica normele aplicabile FP7, începând din aprilie 2007 Comisia a publicat patru dintre cele șase capitole ale Ghidului pentru beneficiari, inclusiv Ghidul privind chestiunile financiare. Comisia a programat publicarea capitolelor rămase până în septembrie 2007. La începutul derulării FP7, Comisia a organizat seminare și zile de informare pentru beneficiari, pentru a explica procesul și a clarifica drepturile și obligațiile beneficiarilor.

Sistemele de supraveghere și control

| 7.12. | Comisia trebuie să gestioneze mii de beneficiari și proiectele pe care le întreprind aceștia. Numeroase erori privind legalitatea și regularitatea pot fi depistate (și astfel corectate) numai prin intermediul controalelor la fața locului. Cu toate acestea, efectuarea unor astfel de controale pentru fiecare proiect, în fiecare an, ar fi prohibitivă din punctul de vedere al costurilor. De aceea, Comisia are nevoie de o strategie de control coerentă, care să definească tipul și amploarea controalelor, pentru a menține nivelul erorilor la un nivel acceptabil, echilibrat față de costul controalelor efectuate (4). |
| --- | --- |

7.12.

Comisia trebuie să gestioneze mii de beneficiari și proiectele pe care le întreprind aceștia. Numeroase erori privind legalitatea și regularitatea pot fi depistate (și astfel corectate) numai prin intermediul controalelor la fața locului. Cu toate acestea, efectuarea unor astfel de controale pentru fiecare proiect, în fiecare an, ar fi prohibitivă din punctul de vedere al costurilor. De aceea, Comisia are nevoie de o strategie de control coerentă, care să definească tipul și amploarea controalelor, pentru a menține nivelul erorilor la un nivel acceptabil, echilibrat față de costul controalelor efectuate (4).

| 7.13. | O sinteză a rezultatelor obținute de Curte în cadrul examinării sistemelor de supraveghere și control poate fi găsită în
  anexa 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13.

O sinteză a rezultatelor obținute de Curte în cadrul examinării sistemelor de supraveghere și control poate fi găsită în
  anexa 7.2
  .

| 7.12–7.13 | Comisia a elaborat o strategie comună de audit ex post pentru cel de-al șaselea program-cadru (FP6), menită să întărească asigurarea privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor pe o bază multianuală. Această strategie cheamă la o creștere substanțială a numărului de audituri ex post, inclusiv auditul contractelor cu beneficiarii cei mai importanți, și anume aceia care primesc cele mai mari contribuții financiare. |
| --- | --- |

7.12–7.13

Comisia a elaborat o strategie comună de audit ex post pentru cel de-al șaselea program-cadru (FP6), menită să întărească asigurarea privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor pe o bază multianuală. Această strategie cheamă la o creștere substanțială a numărului de audituri ex post, inclusiv auditul contractelor cu beneficiarii cei mai importanți, și anume aceia care primesc cele mai mari contribuții financiare.

Urmărirea punerii în aplicare a rezultatelor acestor audituri va fi temeinică: prin recuperarea de la beneficiari a sumelor plătite nejustificat, prin extrapolarea erorilor sistemice depistate la toate celelalte contracte neauditate cu același beneficiar. Comisia va impune daune-interese în cazul în care auditatul nu va pune în aplicare rezultatele auditului în ceea ce privește erorile sistemice.

Se așteaptă ca această strategie să asigure reducerea semnificativă a nivelului erorilor „reziduale” (nedepistate).

Contractele auditate vor include: 1. aproximativ 200 de contractanți reprezentând cea mai mare parte a bugetului (contractele acestora reprezentând împreună peste 40 % din buget); 2. un eșantion reprezentativ din restul populației statistice, ales la întâmplare în baza valorii contractului; și 3. un eșantion ales în funcție de risc, cu accent pe contractanții cu un grad potențial mai ridicat de risc.

Punerea în aplicare a acestei strategii de audit implică întărirea substanțială a personalului de auditori al Comisiei, sporirea numărului de audituri și proceduri consolidate de punere în aplicare a rezultatelor auditurilor.

În prezent se analizează modalitățile pentru extinderea subsecventă a acestui cadru de control la FP7. În ceea ce privește FP7, au fost luate deja măsuri pentru a ameliora calitatea certificatelor de audit privind declarațiile de costuri (a se vedea punctul 7.17).

Certificatele de audit privind declarațiile de costuri

| 7.14. | Reglementările financiare ale UE impun ca cererile de plată pentru subvenții care depășesc un anumit plafon să fie însoțite de un raport sau certificat de audit (5). Pentru acțiuni din cel de-al șaselea program-cadru, precum și pentru alte programe din domeniul politicilor interne, această obligație a fost generalizată pentru cererile de plată care îndeplinesc anumite criterii. Astfel, declarațiile de costuri trebuie să fie certificate de un auditor independent sau, în cazul unor anumite organisme publice, de un funcționar public competent. |
| --- | --- |

7.14.

Reglementările financiare ale UE impun ca cererile de plată pentru subvenții care depășesc un anumit plafon să fie însoțite de un raport sau certificat de audit (5). Pentru acțiuni din cel de-al șaselea program-cadru, precum și pentru alte programe din domeniul politicilor interne, această obligație a fost generalizată pentru cererile de plată care îndeplinesc anumite criterii. Astfel, declarațiile de costuri trebuie să fie certificate de un auditor independent sau, în cazul unor anumite organisme publice, de un funcționar public competent.

7.15.

| 7.15. | În 2005, Curtea a examinat modul de utilizare a certificatelor de audit întocmite pentru declarațiile de costuri prezentate în cadrul celui de-al șaselea program-cadru (6). Pentru 2006, Curtea a analizat modul de utilizare a certificatelor de audit în toate domeniile politicilor interne. Curtea a testat modul de funcționare a acestui instrument de control pentru cele 15 operațiuni din eșantionul său auditat la fața locului, acolo unde fusese necesar un certificat de audit. Curtea a comparat rezultatele verificării sale cu certificatul. Aceasta a examinat și rapoartele Comisiei privind funcționarea acestui instrument de control. |
| --- | --- |

În 2005, Curtea a examinat modul de utilizare a certificatelor de audit întocmite pentru declarațiile de costuri prezentate în cadrul celui de-al șaselea program-cadru (6). Pentru 2006, Curtea a analizat modul de utilizare a certificatelor de audit în toate domeniile politicilor interne. Curtea a testat modul de funcționare a acestui instrument de control pentru cele 15 operațiuni din eșantionul său auditat la fața locului, acolo unde fusese necesar un certificat de audit. Curtea a comparat rezultatele verificării sale cu certificatul. Aceasta a examinat și rapoartele Comisiei privind funcționarea acestui instrument de control.

Certificatele de audit încă nu funcționează ca un instrument de control fiabil

| 7.16. | În nouă din cele 15 cazuri examinate de către Curte, auditorul responsabil de certificare a emis o opinie fără rezerve, în timp ce Curtea a identificat erori cu impact financiar semnificativ asupra declarațiilor de costuri sau sisteme care nu îndeplinesc condițiile în vigoare. În patru din cele nouă cazuri, sistemele de contabilizare a costurilor privind personalul utilizate de beneficiari nu erau conforme cu prevederile contractuale. Într-unul din aceste cazuri, costurile privind personalul au fost supraestimate cu peste 50 %. În alte două din aceste cazuri, beneficiarul a folosit o metodă de calculare a costurilor care nu era în conformitate cu prevederile contractuale. |
| --- | --- |

7.16.

În nouă din cele 15 cazuri examinate de către Curte, auditorul responsabil de certificare a emis o opinie fără rezerve, în timp ce Curtea a identificat erori cu impact financiar semnificativ asupra declarațiilor de costuri sau sisteme care nu îndeplinesc condițiile în vigoare. În patru din cele nouă cazuri, sistemele de contabilizare a costurilor privind personalul utilizate de beneficiari nu erau conforme cu prevederile contractuale. Într-unul din aceste cazuri, costurile privind personalul au fost supraestimate cu peste 50 %. În alte două din aceste cazuri, beneficiarul a folosit o metodă de calculare a costurilor care nu era în conformitate cu prevederile contractuale.

| 7.16 | Direcțiile Generale implicate în domeniul cercetării sunt în general de acord cu concluzia Curții de Conturi. Cu toate acestea, Comisia consideră că certificatele de audit au contribuit la o reducere a ratei erorilor pentru FP6 în comparație cu FP5. |
| --- | --- |

7.16

Direcțiile Generale implicate în domeniul cercetării sunt în general de acord cu concluzia Curții de Conturi. Cu toate acestea, Comisia consideră că certificatele de audit au contribuit la o reducere a ratei erorilor pentru FP6 în comparație cu FP5.

| 7.17. | Constatările Curții sunt similare cu rezultatele evaluării certificatelor de audit efectuate de către Comisie, care constată că activitatea desfășurată de auditorii responsabili de certificare este uneori prea superficială, că numărul testelor de fond efectuate este insuficient, că este necesară îmbunătățirea orientărilor pentru a putea face față incertitudinilor legate de aspectele de eligibilitate și independență a auditorilor și că lipsa unui model de certificat de audit obligatoriu și a unor atribuții standard favorizează abordările incoerente. |
| --- | --- |

7.17.

Constatările Curții sunt similare cu rezultatele evaluării certificatelor de audit efectuate de către Comisie, care constată că activitatea desfășurată de auditorii responsabili de certificare este uneori prea superficială, că numărul testelor de fond efectuate este insuficient, că este necesară îmbunătățirea orientărilor pentru a putea face față incertitudinilor legate de aspectele de eligibilitate și independență a auditorilor și că lipsa unui model de certificat de audit obligatoriu și a unor atribuții standard favorizează abordările incoerente.

| 7.17 | În ceea ce privește deficiențele legate de fiabilitatea certificatelor de audit pentru FP6, Comisia a răspuns prin ameliorarea sprijinului acordat entităților de certificare, beneficiarilor și departamentelor operaționale din cadrul Comisiei. DG INFSO a înființat „clinici privind certificatele de audit”, implicând departamente centrale și de linie, în scopul asigurării unui tratament coerent al certificatelor de audit în cadrul direcțiilor generale, în conformitate cu prevederile contractuale. Rezultatele sunt disponibile pe intranetul direcției generale. |
| --- | --- |

7.17

În ceea ce privește deficiențele legate de fiabilitatea certificatelor de audit pentru FP6, Comisia a răspuns prin ameliorarea sprijinului acordat entităților de certificare, beneficiarilor și departamentelor operaționale din cadrul Comisiei. DG INFSO a înființat „clinici privind certificatele de audit”, implicând departamente centrale și de linie, în scopul asigurării unui tratament coerent al certificatelor de audit în cadrul direcțiilor generale, în conformitate cu prevederile contractuale. Rezultatele sunt disponibile pe intranetul direcției generale.

Astfel cum se menționează în răspunsul la punctul 7.12, Comisia a elaborat, de asemenea, o strategie comună de audit ex post pentru FP6 pentru a întări asigurarea privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor pe o bază multianuală.

În ceea ce privește FP7, Comisia a introdus trei măsuri suplimentare pentru a ameliora calitatea certificatelor de audit: 1. „proceduri convenite”, care constau într-un set obligatoriu de proceduri și un raport obligatoriu care trebuie elaborat de auditorii care eliberează certificatele; 2. certificarea obligatorie a metodologiei de calcul a cheltuielilor medii cu personalul; și 3. certificarea opțională atât a metodologiei de calcul a cheltuielilor cu personalul, cât și a cheltuielilor indirecte. Aceste măsuri sunt menite să asigure, înainte de autorizarea plăților, faptul că metodologiile de calcul al costurilor utilizate de beneficiari respectă prevederile contractuale.

În afara domeniului cercetării, în 2004, DG Mediu a elaborat, pentru programul LIFE, un model pentru raportul independent de audit extern împreună cu instrucțiuni clare precizând sfera de acoperire și obiectivul certificatului de audit, metodologia de audit, competența auditorului și rezultatele așteptate ale auditului.

Controlul documentar ex ante al declarațiilor de costuri

| 7.18. | Pentru plățile intermediare și finale în beneficiul proiectelor, Comisia efectuează controale documentare ale declarațiilor de costuri prezentate de beneficiari, înainte de a rambursa cheltuielile declarate. |
| --- | --- |

7.18.

Pentru plățile intermediare și finale în beneficiul proiectelor, Comisia efectuează controale documentare ale declarațiilor de costuri prezentate de beneficiari, înainte de a rambursa cheltuielile declarate.

7.19.

| 7.19. | Auditul a examinat liniile directoare și procedurile, mecanismul de raportare și monitorizare și schimbul de informații cu privire la rezultatele obținute în urma controalelor documentare efectuate în cadrul Direcțiilor Generale pentru Cercetare (DG RDT), Societate Informațională și Mass-media (DG INFSO) și Transport și Energie (DG TREN). Curtea a testat modul de funcționare a acestor verificări pentru 30 de plăți incluse în eșantionul pe care l-a selectat în vederea testelor de fond (punctul 7.3). |
| --- | --- |

Auditul a examinat liniile directoare și procedurile, mecanismul de raportare și monitorizare și schimbul de informații cu privire la rezultatele obținute în urma controalelor documentare efectuate în cadrul Direcțiilor Generale pentru Cercetare (DG RDT), Societate Informațională și Mass-media (DG INFSO) și Transport și Energie (DG TREN). Curtea a testat modul de funcționare a acestor verificări pentru 30 de plăți incluse în eșantionul pe care l-a selectat în vederea testelor de fond (punctul 7.3).

Procedurile sunt detaliate, dar monitorizarea și schimbul de rezultate sunt limitate

| 7.20. | Toate direcțiile generale auditate dispun de linii directoare și proceduri detaliate, în scris, pentru efectuarea controalelor documentare și folosesc liste de verificare standard. |
| --- | --- |

7.20.

Toate direcțiile generale auditate dispun de linii directoare și proceduri detaliate, în scris, pentru efectuarea controalelor documentare și folosesc liste de verificare standard.

7.21.

| 7.21. | DG RTD și DG TREN apelează la instrumente de monitorizare („tabele de punctaj”) pentru a furniza informații globale cu privire la costurile acceptate sau respinse în urma verificărilor, dar nu dispun de nicio analiză a tipurilor și a indicilor de eroare care ar putea contribui la elaborarea unei strategii de control bazate pe evaluarea riscurilor. |
| --- | --- |

DG RTD și DG TREN apelează la instrumente de monitorizare („tabele de punctaj”) pentru a furniza informații globale cu privire la costurile acceptate sau respinse în urma verificărilor, dar nu dispun de nicio analiză a tipurilor și a indicilor de eroare care ar putea contribui la elaborarea unei strategii de control bazate pe evaluarea riscurilor.

| 7.21 | Comisia este conștientă de faptul că principalele probleme sunt legate de cheltuielile cu personalul și cele indirecte și, din acest motiv, ea caută să elaboreze și să aplice o strategie de control bazată pe risc. |
| --- | --- |

7.21

Comisia este conștientă de faptul că principalele probleme sunt legate de cheltuielile cu personalul și cele indirecte și, din acest motiv, ea caută să elaboreze și să aplice o strategie de control bazată pe risc.

| 7.22. | Schimbul rezultatelor din urma verificărilor între direcții generale poate contribui la sporirea eficienței și a eficacității, de exemplu, prin identificarea unor probleme comune și favorizarea unei abordări coordonate. Curtea a constatat că cele trei direcțiile generale în cauză nu au depus suficiente eforturi pentru a face schimb de informații privind rezultatele verificărilor, nici în cadrul direcțiilor generale, nici între acestea. În absența unei monitorizări detaliate a rezultatelor acestor verificări, schimbul de experiență este limitat la discuții privind metodologia și aspectele generale. |
| --- | --- |

7.22.

Schimbul rezultatelor din urma verificărilor între direcții generale poate contribui la sporirea eficienței și a eficacității, de exemplu, prin identificarea unor probleme comune și favorizarea unei abordări coordonate. Curtea a constatat că cele trei direcțiile generale în cauză nu au depus suficiente eforturi pentru a face schimb de informații privind rezultatele verificărilor, nici în cadrul direcțiilor generale, nici între acestea. În absența unei monitorizări detaliate a rezultatelor acestor verificări, schimbul de experiență este limitat la discuții privind metodologia și aspectele generale.

| 7.22 | Controalele documentare ale declarațiilor de costuri se concentrează mai ales pe aspecte formale. De aceea, Comisia a privilegiat folosirea de proceduri și liste de control standard pentru a asigura eficiența și eficacitatea acestor controale. Comisia este de acord că, sub rezerva unei analize cost-beneficiu, diseminarea internă a rezultatelor acestor controale poate fi utilă, în special pentru direcțiile generale din domeniul cercetării care au de-a face cu beneficiari identici sau similari. |
| --- | --- |

7.22

Controalele documentare ale declarațiilor de costuri se concentrează mai ales pe aspecte formale. De aceea, Comisia a privilegiat folosirea de proceduri și liste de control standard pentru a asigura eficiența și eficacitatea acestor controale. Comisia este de acord că, sub rezerva unei analize cost-beneficiu, diseminarea internă a rezultatelor acestor controale poate fi utilă, în special pentru direcțiile generale din domeniul cercetării care au de-a face cu beneficiari identici sau similari.

| 7.23. | În trei din cele 30 de cazuri examinate, Curtea a identificat probleme în declarațiile de costuri, care ar fi trebuit să fie detectate în timpul verificărilor ex ante efectuate de Comisie. Într-un caz, beneficiarul utilizase o metodă necorespunzătoare de alocare a costurilor indirecte. Într-un alt caz, Comisia aplicase o rată de rambursare incorectă. Într-un al treilea caz, Comisia solicitase documentele justificative necesare din partea beneficiarului, dar plata a fost efectuată înainte de a primi aceste documente. |
| --- | --- |

7.23.

În trei din cele 30 de cazuri examinate, Curtea a identificat probleme în declarațiile de costuri, care ar fi trebuit să fie detectate în timpul verificărilor ex ante efectuate de Comisie. Într-un caz, beneficiarul utilizase o metodă necorespunzătoare de alocare a costurilor indirecte. Într-un alt caz, Comisia aplicase o rată de rambursare incorectă. Într-un al treilea caz, Comisia solicitase documentele justificative necesare din partea beneficiarului, dar plata a fost efectuată înainte de a primi aceste documente.

| 7.23 | Orientări în acest sens, inclusiv liste de control, au fost elaborate și sunt actualizate periodic. Personalul este de asemenea pregătit, în vederea ameliorării eficienței controalelor. |
| --- | --- |

7.23

Orientări în acest sens, inclusiv liste de control, au fost elaborate și sunt actualizate periodic. Personalul este de asemenea pregătit, în vederea ameliorării eficienței controalelor.

Auditurile financiare ex post ale Comisiei

| 7.24. | Comisia desfășoară audituri ex post ale proiectelor la beneficiarii finali, după ce au fost efectuate plățile intermediare sau finale. Auditurile sunt efectuate de unități din cadrul direcțiilor generale sau, cel mai adesea, de firme de audit externe, în numele Comisiei. |
| --- | --- |

7.24.

Comisia desfășoară audituri ex post ale proiectelor la beneficiarii finali, după ce au fost efectuate plățile intermediare sau finale. Auditurile sunt efectuate de unități din cadrul direcțiilor generale sau, cel mai adesea, de firme de audit externe, în numele Comisiei.

| 7.24 | În acest moment, numărul auditurilor ex post a crescut. Numărul de audituri prevăzut pentru FP6 va ține seama de erorile reziduale și de analizele cost-beneficiu. |
| --- | --- |

7.24

În acest moment, numărul auditurilor ex post a crescut. Numărul de audituri prevăzut pentru FP6 va ține seama de erorile reziduale și de analizele cost-beneficiu.

| 7.25. | Curtea a analizat datele privind auditurile ex post furnizate de Comisie și a examinat mecanismele puse în aplicare pentru schimbul de rezultate obținute în urma auditului de către direcțiile generale responsabile de politici interne. |
| --- | --- |

7.25.

Curtea a analizat datele privind auditurile ex post furnizate de Comisie și a examinat mecanismele puse în aplicare pentru schimbul de rezultate obținute în urma auditului de către direcțiile generale responsabile de politici interne.

Numărul insuficient de audituri ex post

| 7.26. | În 2005, Curtea a criticat reducerea simțitoare a numărului de audituri ex post pe care le efectuează Comisia asupra proiectelor din cadrul politicilor interne, comparativ cu anul precedent (7). În cursul anului 2006, numărul de audituri a fost readus la nivelul anterior anului 2005 (
  tabelul 7.2
  ). Cu toate acestea, ponderea contractelor auditate (2,3 %) rămâne insuficientă pentru a compensa deficiențele care afectează alte elemente ale sistemelor de supraveghere și control. |
| --- | --- |

7.26.

În 2005, Curtea a criticat reducerea simțitoare a numărului de audituri ex post pe care le efectuează Comisia asupra proiectelor din cadrul politicilor interne, comparativ cu anul precedent (7). În cursul anului 2006, numărul de audituri a fost readus la nivelul anterior anului 2005 (
  tabelul 7.2
  ). Cu toate acestea, ponderea contractelor auditate (2,3 %) rămâne insuficientă pentru a compensa deficiențele care afectează alte elemente ale sistemelor de supraveghere și control.

| 7.26 | Astfel cum Comisia a menționat în cadrul raportului anual al Curții privind exercițiul financiar 2005, reducerea numărului de audituri ex post în 2005 a fost cauzată de întârzieri întâmpinate la compania externă de audit care fusese proaspăt numită. Anul 2005 trebuie deci considerat drept atipic. În 2006, au fost încheiate cu 564 de audituri ex post mai mult decât în 2004 (a se vedea tabelul 7.2). |
| --- | --- |

7.26

Astfel cum Comisia a menționat în cadrul raportului anual al Curții privind exercițiul financiar 2005, reducerea numărului de audituri ex post în 2005 a fost cauzată de întârzieri întâmpinate la compania externă de audit care fusese proaspăt numită. Anul 2005 trebuie deci considerat drept atipic. În 2006, au fost încheiate cu 564 de audituri ex post mai mult decât în 2004 (a se vedea tabelul 7.2).

În vederea întăririi suplimentare a asigurărilor obținute în urma auditurilor ex post, Comisia a elaborat o strategie comună pentru audituri ex post pentru FP6, astfel cum s-a menționat în răspunsul la punctul 7.12.

Tabelul 7.2 – Audituri financiare ex-post finalizate în perioada 2004-2006

| Direcție Generală | Numărul de audituri finalizate | Numărul de contracte auditate | Numărul de contracte în derulare | Valoarea contractelor auditate
  (milioane de euro) | Valoarea contractelor în derulare
  (milioane de euro) | Ajustările costurilor eligibile în favoarea Comisiei, ca rezultat al auditurilor | % contracte auditate/în derulare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate programele | Programe de cercetare |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Valoare
  (milioane de euro) | % valoare contracte auditate | Valoare
  (milioane de euro) | % valoare contracte auditate | Valoare
  (milioane de euro) | % valoare contracte auditate |
| Agricultură | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Educație și cultură (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Muncă și afaceri sociale | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Mediu | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Justiție, libertate și securitate | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Sănătate și protecția consumatorului | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energie și transport (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Întreprinderi și industrie | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Pescuit și afaceri maritime | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Societate informațională și media | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Cercetare | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Total | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Direcție Generală

Numărul de audituri finalizate

Numărul de contracte auditate

Numărul de contracte în derulare

Valoarea contractelor auditate

(milioane de euro)

Valoarea contractelor în derulare

(milioane de euro)

Ajustările costurilor eligibile în favoarea Comisiei, ca rezultat al auditurilor

% contracte auditate/în derulare

Toate programele

Programe de cercetare

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Valoare

(milioane de euro)

% valoare contracte auditate

Valoare

(milioane de euro)

% valoare contracte auditate

Valoare

(milioane de euro)

% valoare contracte auditate

Agricultură

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Educație și cultură (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Muncă și afaceri sociale

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Mediu

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Justiție, libertate și securitate

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Sănătate și protecția consumatorului

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energie și transport (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Întreprinderi și industrie

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Pescuit și afaceri maritime

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Societate informațională și media

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Cercetare

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Total

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | Proiectele de cercetare gestionate de DG RTD reprezintă peste jumătate din valoarea contractelor în derulare în 2006. Curtea atrăsese atenția, anterior, asupra faptului că auditurile ex post ale DG RTD nu acopereau în mod suficient cel de-al cincilea program-cadru (1998–2002) (10). Serviciul de audit intern al Comisiei (SAI) a observat, de asemenea, faptul că, pentru cel de-al șaselea program-cadru (2002–2006), se efectuaseră numai două audituri în 2005, iar în 2006 auditul a avut o acoperire insuficientă față de riscurile subiacente proiectelor de cercetare. |
| --- | --- |

7.27.

Proiectele de cercetare gestionate de DG RTD reprezintă peste jumătate din valoarea contractelor în derulare în 2006. Curtea atrăsese atenția, anterior, asupra faptului că auditurile ex post ale DG RTD nu acopereau în mod suficient cel de-al cincilea program-cadru (1998–2002) (10). Serviciul de audit intern al Comisiei (SAI) a observat, de asemenea, faptul că, pentru cel de-al șaselea program-cadru (2002–2006), se efectuaseră numai două audituri în 2005, iar în 2006 auditul a avut o acoperire insuficientă față de riscurile subiacente proiectelor de cercetare.

| 7.27 | Aceste probleme au fost semnalate în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale și în raportul de sinteză al Comisiei. S-au luat deja măsuri pentru a corecta această situație și pentru a evita dificultăți similare pe viitor. |
| --- | --- |

7.27

Aceste probleme au fost semnalate în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale și în raportul de sinteză al Comisiei. S-au luat deja măsuri pentru a corecta această situație și pentru a evita dificultăți similare pe viitor.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.12.

| 7.28. | La fel ca în cazul controalelor documentare ex ante, schimburile de rezultate obținute în urma verificărilor ex post pot conduce la sporirea eficienței și a eficacității acestora. Curtea a constatat faptul că direcțiile generale care gestionează cheltuielile de cercetare (11) fac schimb de rezultate de audit, cu toate că nu dispun de proceduri scrise. Celelalte direcții generale responsabile de politici interne auditate (12) nu transmit rezultatele în mod sistematic către alte direcții generale și nu au stabilit nicio procedură în acest sens. În noiembrie 2006, Comisia a introdus un sistem de urmărire a auditurilor pentru a permite ca rezultatele auditurilor efectuate de toate departamentele Comisiei să fie înregistrate într-o bază de date centrală accesibilă tuturor direcțiilor generale. Curtea a analizat modul de utilizare a acestui instrument de către direcțiile generale cu rol în domeniul cercetării și a constatat că este utilizat numai de către DG ENTR. |
| --- | --- |

7.28.

La fel ca în cazul controalelor documentare ex ante, schimburile de rezultate obținute în urma verificărilor ex post pot conduce la sporirea eficienței și a eficacității acestora. Curtea a constatat faptul că direcțiile generale care gestionează cheltuielile de cercetare (11) fac schimb de rezultate de audit, cu toate că nu dispun de proceduri scrise. Celelalte direcții generale responsabile de politici interne auditate (12) nu transmit rezultatele în mod sistematic către alte direcții generale și nu au stabilit nicio procedură în acest sens. În noiembrie 2006, Comisia a introdus un sistem de urmărire a auditurilor pentru a permite ca rezultatele auditurilor efectuate de toate departamentele Comisiei să fie înregistrate într-o bază de date centrală accesibilă tuturor direcțiilor generale. Curtea a analizat modul de utilizare a acestui instrument de către direcțiile generale cu rol în domeniul cercetării și a constatat că este utilizat numai de către DG ENTR.

| 7.28 | Rezultatele auditurilor sunt comunicate în mod sistematic între direcțiile generale din domeniul cercetării. Principiile privind diseminarea rezultatelor auditurilor sunt prezentate în strategia comună de audit pentru FP6. Aceste principii sunt în proces de a fi dezvoltate de către un grup de lucru constituit în acest scop. |
| --- | --- |

7.28

Rezultatele auditurilor sunt comunicate în mod sistematic între direcțiile generale din domeniul cercetării. Principiile privind diseminarea rezultatelor auditurilor sunt prezentate în strategia comună de audit pentru FP6. Aceste principii sunt în proces de a fi dezvoltate de către un grup de lucru constituit în acest scop.

Creșterea gradului de acoperire a auditului, astfel cum se urmărește în strategia de audit, necesită punerea în aplicare a rezultatelor auditului privind erorile sistemice la proiectele neauditate din toate direcțiile generale. În acest sens, este importantă diseminarea internă sistematică și coerentă a rezultatelor auditului. Direcțiile generale din domeniul cercetării au acordat prioritate acestui aspect.

Noul sistem al Comisiei de urmărire a auditurilor permite, în cadrul sistemului contabil al Comisiei, stabilirea unei legături de la Fișierul entității juridice (Legal Entity File) al beneficiarului în cauză la informațiile privind auditul. În urma introducerii sale în ultima parte a anului 2006, informațiile privind auditul vor fi introduse în mod progresiv în sistem, inclusiv prin intermediul unei interfețe din cadrul bazelor de date de audit proprii fiecărei direcții generale.

Urmărirea observațiilor anterioare

| 7.29. | Rezultatele urmăririi de către Curte a observațiilor cheie din declarațiile de asigurare recente ale Curții figurează în
  anexa 7.1
  . Observațiile se referă la numărul insuficient al auditurilor ex post efectuate de Comisie, întârzierile Comisiei în efectuarea plăților către beneficiari și numărul insuficient de verificări efectuate de Comisie cu privire la sistemele de gestiune și control din cadrul autorităților naționale care gestionează proiecte în domeniul educației și al culturii. |
| --- | --- |

7.29.

Rezultatele urmăririi de către Curte a observațiilor cheie din declarațiile de asigurare recente ale Curții figurează în
  anexa 7.1
  . Observațiile se referă la numărul insuficient al auditurilor ex post efectuate de Comisie, întârzierile Comisiei în efectuarea plăților către beneficiari și numărul insuficient de verificări efectuate de Comisie cu privire la sistemele de gestiune și control din cadrul autorităților naționale care gestionează proiecte în domeniul educației și al culturii.

| 7.29 | A se vedea răspunsurile Comisiei din anexa 7.1. |
| --- | --- |

7.29

A se vedea răspunsurile Comisiei din anexa 7.1.

Concluzie

| 7.30. | Auditul efectuat de Curte a evidențiat un nivel semnificativ de erori pentru plățile efectuate către beneficiari. Sistemele de supraveghere și control ale Comisiei nu atenuează suficient riscul inerent de rambursare a costurilor supraestimate. |
| --- | --- |

7.30.

Auditul efectuat de Curte a evidențiat un nivel semnificativ de erori pentru plățile efectuate către beneficiari. Sistemele de supraveghere și control ale Comisiei nu atenuează suficient riscul inerent de rambursare a costurilor supraestimate.

| 7.30 | Comisia continuă să-și amelioreze sistemele sale de control în contextul planului de acțiune privind un cadru de control integrat. A fost instituită o abordare multianuală privind reducerea riscului intrinsec de rambursare a cheltuielilor supraestimate, inclusiv o sporire substanțială a numărului de audituri ex post (a se vedea răspunsul la paragraful 7.12). |
| --- | --- |

7.30

Comisia continuă să-și amelioreze sistemele sale de control în contextul planului de acțiune privind un cadru de control integrat. A fost instituită o abordare multianuală privind reducerea riscului intrinsec de rambursare a cheltuielilor supraestimate, inclusiv o sporire substanțială a numărului de audituri ex post (a se vedea răspunsul la paragraful 7.12).

| 7.31. | Îmbunătățirea gestiunii financiare a politicilor interne reprezintă o provocare considerabilă. Pe de o parte, sistemul necesită proceduri care să protejeze satisfăcător interesele financiare comunitare și să garanteze că fondurile au fost folosite în scopurile propuse; pe de altă parte, procedurile de control financiar trebuie să fie proiectate în mod proporțional și concepute realist. Sistemul, așa cum funcționează în prezent, nu este încă „transparent, solid și ușor de administrat” (13). |
| --- | --- |

7.31.

Îmbunătățirea gestiunii financiare a politicilor interne reprezintă o provocare considerabilă. Pe de o parte, sistemul necesită proceduri care să protejeze satisfăcător interesele financiare comunitare și să garanteze că fondurile au fost folosite în scopurile propuse; pe de altă parte, procedurile de control financiar trebuie să fie proiectate în mod proporțional și concepute realist. Sistemul, așa cum funcționează în prezent, nu este încă „transparent, solid și ușor de administrat” (13).

| 7.31 | Comisia este de acord cu evaluarea Curții potrivit căreia este nevoie de ameliorări suplimentare în gestiunea financiară a politicilor interne. Strategia comună a Comisiei privind auditurile ex post în domeniul cercetării este menită să asigure că nivelul erorilor „reziduale” (nedepistate) este redus până la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

7.31

Comisia este de acord cu evaluarea Curții potrivit căreia este nevoie de ameliorări suplimentare în gestiunea financiară a politicilor interne. Strategia comună a Comisiei privind auditurile ex post în domeniul cercetării este menită să asigure că nivelul erorilor „reziduale” (nedepistate) este redus până la un nivel acceptabil.

Recomandări

| 7.32. | În prezent, majoritatea cheltuielilor din domeniul politicilor interne sunt folosite pentru a rambursa costurile declarate de beneficiarilor, inclusiv costurile, justificate în mod corespunzător, cu personalul afectat diverselor proiecte sau măsuri. Pentru ca acest sistem să funcționeze eficient, Comisia trebuie să întreprindă următoarele măsuri: |
| --- | --- |

7.32.

În prezent, majoritatea cheltuielilor din domeniul politicilor interne sunt folosite pentru a rambursa costurile declarate de beneficiarilor, inclusiv costurile, justificate în mod corespunzător, cu personalul afectat diverselor proiecte sau măsuri. Pentru ca acest sistem să funcționeze eficient, Comisia trebuie să întreprindă următoarele măsuri:

| 7.32 | |
| --- | --- |

7.32

| — | să simplifice și să clarifice regulile pentru calcularea și raportarea costurilor de către beneficiari (punctele 7.8–7.11); |
| --- | --- |

—

să simplifice și să clarifice regulile pentru calcularea și raportarea costurilor de către beneficiari (punctele 7.8–7.11);

| — | Normele FP7 privind participarea și modelul de acord de subvenție adoptate de Comisie la 10 aprilie 2007 reprezintă simplificări importante, în comparație cu precedentele programe-cadru. „Ghidul pentru beneficiari”, inclusiv, în special, „Ghidul privind chestiunile financiare”, precum și orientările privind raportările sunt menite să contribuie la o mai bună înțelegere a normelor de către beneficiari.
  Mecanismul introdus pentru beneficiarii care participă la mai multe proiecte privind certificarea ex ante a metodologiei de calcul al cheltuielilor medii cu personalul și al cheltuielilor generale este menit să amelioreze fiabilitatea și acuratețea declarațiilor de costuri și constituie un pas important în vederea simplificării. Mai mult, acesta întărește certitudinea juridică atât pentru beneficiari, cât și pentru Comisie, reducând totodată riscurile asociate cu această importantă sursă de erori. |
| --- | --- |

—

Normele FP7 privind participarea și modelul de acord de subvenție adoptate de Comisie la 10 aprilie 2007 reprezintă simplificări importante, în comparație cu precedentele programe-cadru. „Ghidul pentru beneficiari”, inclusiv, în special, „Ghidul privind chestiunile financiare”, precum și orientările privind raportările sunt menite să contribuie la o mai bună înțelegere a normelor de către beneficiari.

Mecanismul introdus pentru beneficiarii care participă la mai multe proiecte privind certificarea ex ante a metodologiei de calcul al cheltuielilor medii cu personalul și al cheltuielilor generale este menit să amelioreze fiabilitatea și acuratețea declarațiilor de costuri și constituie un pas important în vederea simplificării. Mai mult, acesta întărește certitudinea juridică atât pentru beneficiari, cât și pentru Comisie, reducând totodată riscurile asociate cu această importantă sursă de erori.

| — | să furnizeze orientări auditorilor responsabili de certificare cu privire la criteriile de eligibilitate și cerințele contabile legate de finanțarea subvențiilor comunitare, propunând un model de certificat de audit obligatoriu și clarificând atribuțiile (punctele 7.14–7.17); |
| --- | --- |

—

să furnizeze orientări auditorilor responsabili de certificare cu privire la criteriile de eligibilitate și cerințele contabile legate de finanțarea subvențiilor comunitare, propunând un model de certificat de audit obligatoriu și clarificând atribuțiile (punctele 7.14–7.17);

| — | Comisia este în curs de a crea un site web dedicat auditurilor ex post, în vederea furnizării de informații și orientări ușor accesibile privind eligibilitatea cheltuielilor și chestiunile legate de certificare.
  În ceea ce privește FP7, Comisia a elaborat un sistem de certificare a auditului în baza „procedurilor convenite”. Acesta impune auditorilor de certificare să urmeze un set obligatoriu de proceduri și să raporteze într-un format obligatoriu. |
| --- | --- |

—

Comisia este în curs de a crea un site web dedicat auditurilor ex post, în vederea furnizării de informații și orientări ușor accesibile privind eligibilitatea cheltuielilor și chestiunile legate de certificare.

În ceea ce privește FP7, Comisia a elaborat un sistem de certificare a auditului în baza „procedurilor convenite”. Acesta impune auditorilor de certificare să urmeze un set obligatoriu de proceduri și să raporteze într-un format obligatoriu.

| — | să consolideze controalele documentare ale declarațiilor de costuri printr-o mai bună monitorizare a erorilor și printr-un schimb mai intensificat de rezultate în urma verificărilor (punctele 7.18–7.23); |
| --- | --- |

—

să consolideze controalele documentare ale declarațiilor de costuri printr-o mai bună monitorizare a erorilor și printr-un schimb mai intensificat de rezultate în urma verificărilor (punctele 7.18–7.23);

| — | Comisia revizuiește și actualizează în mod constant listele sale de control pentru ameliorarea calității controalelor documentare ex ante. Vor fi luate măsuri suplimentare pentru diseminarea informațiilor privind controalele, sub rezerva unor analize cost-beneficiu. |
| --- | --- |

—

Comisia revizuiește și actualizează în mod constant listele sale de control pentru ameliorarea calității controalelor documentare ex ante. Vor fi luate măsuri suplimentare pentru diseminarea informațiilor privind controalele, sub rezerva unor analize cost-beneficiu.

| — | să efectueze un număr corespunzător de audituri ex post pentru a combate riscurile privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor și să asigure o mai bună difuzare internă a rezultatelor auditului (punctele 7.24–7.28); |
| --- | --- |

—

să efectueze un număr corespunzător de audituri ex post pentru a combate riscurile privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor și să asigure o mai bună difuzare internă a rezultatelor auditului (punctele 7.24–7.28);

| — | Comisia este în curs de a spori numărul de audituri ex post, inclusiv prin punerea în aplicare a unei strategii comune de audit pentru FP6, astfel cum a fost descrisă în răspunsul la punctul 7.12. De asemenea, este în curs de instalare un nou sistem informatic integrat, care ar trebui să sprijine o mai bună diseminare a rezultatelor auditurilor. |
| --- | --- |

—

Comisia este în curs de a spori numărul de audituri ex post, inclusiv prin punerea în aplicare a unei strategii comune de audit pentru FP6, astfel cum a fost descrisă în răspunsul la punctul 7.12. De asemenea, este în curs de instalare un nou sistem informatic integrat, care ar trebui să sprijine o mai bună diseminare a rezultatelor auditurilor.

| — | să respecte termenele de efectuare a plăților stabilite în Regulamentul financiar (punctul 7.29 și
  anexa 7.1
  ); |
| --- | --- |

—

să respecte termenele de efectuare a plăților stabilite în Regulamentul financiar (punctul 7.29 și
  anexa 7.1
  );

| — | Comisia își continuă eforturile de reducere a problemelor privind plățile întârziate (a se vedea anexa 7.1). |
| --- | --- |

—

Comisia își continuă eforturile de reducere a problemelor privind plățile întârziate (a se vedea anexa 7.1).

| — | să asigure urmărirea auditurilor sale cu privire la sistemele de gestiune și control ale agențiilor naționale care gestionează proiecte în domeniul educației și al culturii și să se asigure că se efectuează suficiente verificări la fața locului (punctul 7.29 și
  anexa 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

să asigure urmărirea auditurilor sale cu privire la sistemele de gestiune și control ale agențiilor naționale care gestionează proiecte în domeniul educației și al culturii și să se asigure că se efectuează suficiente verificări la fața locului (punctul 7.29 și
  anexa 7.1
  ).

| — | DG EAC este în curs de a pune în aplicare un sistem îmbunătățit, în urma adoptării unei noi generații de programe în domeniul educației, formării și tineretului. Aceste programe prevăd un set cuprinzător de controale și verificări ale respectării procedurilor și ale mecanismelor interne de control pentru a asigura și a verifica regularitatea și legalitatea operațiunilor și eligibilitatea activităților. |
| --- | --- |

—

DG EAC este în curs de a pune în aplicare un sistem îmbunătățit, în urma adoptării unei noi generații de programe în domeniul educației, formării și tineretului. Aceste programe prevăd un set cuprinzător de controale și verificări ale respectării procedurilor și ale mecanismelor interne de control pentru a asigura și a verifica regularitatea și legalitatea operațiunilor și eligibilitatea activităților.

| 7.33. | Cu toate acestea, Curtea recomandă încă o dată continuarea eforturilor de simplificare a normelor aplicabile acestor programe, printr-o utilizare la scară mai largă a finanțării pe baza sumelor forfetare, acolo unde este posibil, și prin trecerea la un sistem de finanțare pe bază de rezultate (14). |
| --- | --- |

7.33.

Cu toate acestea, Curtea recomandă încă o dată continuarea eforturilor de simplificare a normelor aplicabile acestor programe, printr-o utilizare la scară mai largă a finanțării pe baza sumelor forfetare, acolo unde este posibil, și prin trecerea la un sistem de finanțare pe bază de rezultate (14).

| 7.33 | Între prioritățile Comisiei se regăsește simplificarea suplimentară, cu respectarea cadrului de reglementare existent. |
| --- | --- |

7.33

Între prioritățile Comisiei se regăsește simplificarea suplimentară, cu respectarea cadrului de reglementare existent.

În ceea ce privește simplificarea normelor pentru rambursarea cheltuielilor și, în special, întrebuințarea de sume forfetare, la 4 iunie 2007 Comisia a adoptat întrebuințarea de sume forfetare pentru țările partenere în cooperarea internațională, în contextul acordurilor de subvenționare pentru acțiuni indirecte, încheiate în cadrul FP7.

RAPOARTE SPECIALE PUBLICATE DUPĂ ULTIMUL RAPORT ANUAL

| 7.34. | Raportul special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului European pentru Refugiați (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34.

Raportul special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului European pentru Refugiați (2000–2004).

(1)  Cu toate acestea, anumite programe, cum ar fi Fondul European pentru Refugiați și Facilitatea Schengen, sunt supuse gestiunii repartizate cu statele membre. Comisia deleagă gestionarea unor părți din programele Socrates, Leonardo și Tineret agențiilor naționale (acoperind în jur de 70 % din bugetul Direcției Generale pentru Educație și Cultură).

---

(2)  32 pentru cel de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, 5 pentru întreprinderea comună Galileo, 4 pentru Rețeaua transeuropeană (transport), 4 pentru Socrates, 13 pentru altele.

(3)  17 pentru cel de-al cincilea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, 28 pentru cel de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, 2 pentru RTE-Transport, 1 pentru eRTE, 4 pentru LIFE, 2 pentru Leonardo, 2 pentru Socrates, 1 pentru MEDIA, 35 pentru altele (de exemplu, plățile acordate pentru personal și experți).

(4)  Avizul nr. 2/2004, punctele 50–53.

(5)  Articolul 180 din Normele de aplicare a Regulamentului financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene.

(6)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.15–7.17.

(7)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.19–7.20.

(8)  Inclusiv Agenția Executivă pentru educație, audiovizual și cultură.

(9)  Exclusiv proiectele din cadrul rețelei transeuropene (transport).

(10)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctul 6.20, și Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 7.20.

(11)  Cercetare; Transport și Energie; Societate Informațională și Mass-media; Întreprinderi și Industrie.

(12)  Justiție Libertate și Securitate; Mediu; Educație și Cultură; Sănătate și Protecția Consumatorului.

(13)  Avizul nr. 1/2006, punctul 94.

(14)  A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.8 și 7.29, și Avizul nr. 1/2006, punctele 58–61.

ANEXA 7.1

Urmărirea principalelor observații din Declarația de asigurare

| Observația Curții | Măsura luată | Analiza Curții | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Numărul insuficient de audituri
  ex post
  ale Comisiei |
| În mod repetat, Comisia nu și-a atins obiectivul propus de a audita 10 % din contractanți (beneficiari) pentru cel de-al cincilea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică. Curtea a constatat întârzieri nejustificate în finalizarea auditurilor, în comunicarea ulterioară a constatărilor către Comisie și în inițierea procedurilor de recuperare corespunzătoare de către Comisie.
  Comisia nu și-a stabilit încă un obiectiv concret de audit pentru cel de-al șaselea program-cadru.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctele 6.27–6.33 și anexa 6.1; Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctele 6.18–6.24 și anexa 6.1; Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.18–7.23). | Comisia a elaborat o strategie de audit specifică pentru cel de-al șaselea program-cadru pe baza unei analize aprofundate a populației de beneficiari. Comisia va extinde constatările sistemice la toate contractele care aparțin celor mai importanți beneficiari. | Comisia ar trebui să asigure o acoperire corespunzătoare a controalelor, pe baza unei strategii coerente care să îi ia în considerare pe beneficiarii cei mai importanți, precum și un eșantion de alți beneficiari, selecționați pe baza analizei riscurilor.
  Strategia comună de audit pentru PC6, care este pusă în aplicare de Comisie, constituie o bază solidă pentru identificarea unei soluții la problemele pe care le-a identificat Curtea. | Comisia ia notă de aprecierea Curții, conform căreia strategia comună de audit pentru FP6 reprezintă o bază solidă în vederea rezolvării problemelor identificate.


  Comisia a luat, de asemenea, decizia de a consolida substanțial funcția de audit ex post. Aceste măsuri vor conduce la creșterea gradului de acoperire a auditului.

  DG EAC își revizuiește strategia de audit, ținând astfel seama în mod corespunzător de recomandările Curții. |
| 2.   Întârzieri repetate în plățile efectuate de Comisie |
| Într-un număr ridicat de cazuri, direcțiile generale responsabile de politicile interne care au fost auditate de Curte (DG RTD, INFSO, TREN și ENTR) au făcut dovadă de întârzieri nejustificate în efectuarea plăților către beneficiari, nerespectând astfel termenele fixate pentru operațiunile de cheltuieli stabilite în Regulamentul financiar. Curtea a constatat faptul că DG EAC nu deține informații de gestiune fiabile privind plățile pe care le-a efectuat cu întârziere.
  În 2005, 11 dintre cele 69 de plăți pentru politicile interne auditate de Curte au fost efectuate cu întârziere (adică 16 %). Pentru 2006, Curtea a identificat plăți efectuate cu întârziere în 21 dintre cele 113 cazuri (adică 18,6 %).
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctul 6.22; Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctul 6.27; Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 7.10). | DG RTD a armonizat metoda de înregistrare a termenelor de plată și și-a revizuit sistemul de raportare. În ceea ce privește domeniul dificil al plăților către experți, DG a adoptat un plan de acțiune specific.
  DG INFSO și-a îmbunătățit informațiile de gestiune privind plățile întârziate și a introdus sesiuni de formare regulate în vederea reducerii termenelor de plată.
  DG TREN a introdus o examinare sistematică a termenelor de plată, a îmbunătățit monitorizarea întârzierilor și a intensificat comunicarea internă privind plățile efectuate cu întârziere.
  DG ENTR monitorizează îndeaproape, în prezent, respectarea termenelor de plată și a introdus acțiuni de sensibilizare conduse de unitățile sale financiare.
  DG EAC așteaptă introducerea noului său sistem de contabilitate pentru a începe monitorizarea plăților efectuate cu întârziere. | Direcțiile generale ar trebui să continue dezvoltarea inițiativelor întreprinse în 2006 în vederea soluționării problemei plăților efectuate cu întârziere. Schimbul de experiență între direcțiile generale ar putea contribui la identificarea problemelor comune și ar putea concepe controale mai eficiente și mai eficace. | Comisia își continuă eforturile de atenuare a problemei plăților întârziate. Direcțiile generale instituie în mod progresiv rapoarte de gestiune proactive pentru a intensifica monitorizarea duratei de efectuare a plăților. Sunt în curs de elaborare și punere în aplicare indicatori de performanță. |
| 3.   Numărul insuficient de verificări efectuate de Comisie cu privire la sistemele de gestiune și control ale autorităților naționale (agenții naționale) care gestionează proiecte în domeniul culturii și al educației |
| Comisia nu a respectat obligația prevăzută în Regulamentul financiar cu privire la efectuarea verificărilor sistemelor de gestiune și control ale agențiilor naționale înainte de a le delega acestora punerea în aplicare a acțiunilor comunitare.
  Auditurile sistemelor efectuate de către Comisie nu au inclus verificări la fața locului ale proiectelor, limitând asigurarea furnizată cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Rapoartele de audit prezentau mai multe deficiențe, precum clasificarea necorespunzătoare sau inconsecventă a importanței constatărilor și acțiunile insuficiente de corectare a deficiențelor identificate.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.24–7.27). | DG EAC și-a continuat programul de auditare a sistemelor în 2006, an pentru care au fost finalizate, până la sfârșitul lunii martie 2007, un număr de 96 din cele 99 de audituri planificate.
  Lista de sarcini a auditorului extern contractat a fost extinsă pentru a include și verificări la fața locului. A fost întreprinsă o acțiune pilot pentru astfel de verificări în cadrul programului de formare profesională Leonardo da Vinci, dar la sfârșitul anului 2006 progresele înregistrate erau limitate.
  Conținutul rapoartelor de audit a fost discutat cu auditorul, pentru a se ajunge la o poziție comună. | DG EAC ar trebui să introducă o urmărire sistematică a rapoartelor de audit și să elaboreze o situație generală a rezultatelor auditului, care să includă o indicație clară a indicelor de eroare care afectează proiectele. | Până în iunie 2007, DG EAC a finalizat toate auditurile sistemelor sale, cu excepția unuia – a cărui aprobare finală nu a fost încă obținută. Au fost trase concluziile de rigoare și s-a ținut seama de acestea în vederea încheierii contractelor pentru noile programe cu agențiile naționale (AN). O serie de audituri de urmărire subsecventă („follow-up”) sunt în curs de pregătire și vor fi efectuate în cursul anului 2007.


  În ceea ce privește punerea în aplicare a noilor programe, dispozițiile Regulamentului financiar sunt respectate prin analizarea și aprobarea de către Comisie a declarațiilor de asigurare ex ante emise de autoritățile naționale, înainte de a intra într-o raport contractual cu agențiile naționale. Dacă este cazul, analiza ține seama de constatările auditului. Autoritățile naționale vor emite, de asemenea, declarații anuale de asigurare ex post în ceea ce privește utilizarea fondurilor în anul precedent. |

Observația Curții

Măsura luată

Analiza Curții

Răspunsul Comisiei

Numărul insuficient de audituri
  ex post
  ale Comisiei

În mod repetat, Comisia nu și-a atins obiectivul propus de a audita 10 % din contractanți (beneficiari) pentru cel de-al cincilea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică. Curtea a constatat întârzieri nejustificate în finalizarea auditurilor, în comunicarea ulterioară a constatărilor către Comisie și în inițierea procedurilor de recuperare corespunzătoare de către Comisie.

Comisia nu și-a stabilit încă un obiectiv concret de audit pentru cel de-al șaselea program-cadru.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctele 6.27–6.33 și anexa 6.1; Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctele 6.18–6.24 și anexa 6.1; Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.18–7.23).

Comisia a elaborat o strategie de audit specifică pentru cel de-al șaselea program-cadru pe baza unei analize aprofundate a populației de beneficiari. Comisia va extinde constatările sistemice la toate contractele care aparțin celor mai importanți beneficiari.

Comisia ar trebui să asigure o acoperire corespunzătoare a controalelor, pe baza unei strategii coerente care să îi ia în considerare pe beneficiarii cei mai importanți, precum și un eșantion de alți beneficiari, selecționați pe baza analizei riscurilor.

Strategia comună de audit pentru PC6, care este pusă în aplicare de Comisie, constituie o bază solidă pentru identificarea unei soluții la problemele pe care le-a identificat Curtea.

Comisia ia notă de aprecierea Curții, conform căreia strategia comună de audit pentru FP6 reprezintă o bază solidă în vederea rezolvării problemelor identificate.

Comisia a luat, de asemenea, decizia de a consolida substanțial funcția de audit ex post. Aceste măsuri vor conduce la creșterea gradului de acoperire a auditului.

DG EAC își revizuiește strategia de audit, ținând astfel seama în mod corespunzător de recomandările Curții.

Întârzieri repetate în plățile efectuate de Comisie

Într-un număr ridicat de cazuri, direcțiile generale responsabile de politicile interne care au fost auditate de Curte (DG RTD, INFSO, TREN și ENTR) au făcut dovadă de întârzieri nejustificate în efectuarea plăților către beneficiari, nerespectând astfel termenele fixate pentru operațiunile de cheltuieli stabilite în Regulamentul financiar. Curtea a constatat faptul că DG EAC nu deține informații de gestiune fiabile privind plățile pe care le-a efectuat cu întârziere.

În 2005, 11 dintre cele 69 de plăți pentru politicile interne auditate de Curte au fost efectuate cu întârziere (adică 16 %). Pentru 2006, Curtea a identificat plăți efectuate cu întârziere în 21 dintre cele 113 cazuri (adică 18,6 %).

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2003, punctul 6.22; Raportul anual privind exercițiul financiar 2004, punctul 6.27; Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 7.10).

DG RTD a armonizat metoda de înregistrare a termenelor de plată și și-a revizuit sistemul de raportare. În ceea ce privește domeniul dificil al plăților către experți, DG a adoptat un plan de acțiune specific.

DG INFSO și-a îmbunătățit informațiile de gestiune privind plățile întârziate și a introdus sesiuni de formare regulate în vederea reducerii termenelor de plată.

DG TREN a introdus o examinare sistematică a termenelor de plată, a îmbunătățit monitorizarea întârzierilor și a intensificat comunicarea internă privind plățile efectuate cu întârziere.

DG ENTR monitorizează îndeaproape, în prezent, respectarea termenelor de plată și a introdus acțiuni de sensibilizare conduse de unitățile sale financiare.

DG EAC așteaptă introducerea noului său sistem de contabilitate pentru a începe monitorizarea plăților efectuate cu întârziere.

Direcțiile generale ar trebui să continue dezvoltarea inițiativelor întreprinse în 2006 în vederea soluționării problemei plăților efectuate cu întârziere. Schimbul de experiență între direcțiile generale ar putea contribui la identificarea problemelor comune și ar putea concepe controale mai eficiente și mai eficace.

Comisia își continuă eforturile de atenuare a problemei plăților întârziate. Direcțiile generale instituie în mod progresiv rapoarte de gestiune proactive pentru a intensifica monitorizarea duratei de efectuare a plăților. Sunt în curs de elaborare și punere în aplicare indicatori de performanță.

Numărul insuficient de verificări efectuate de Comisie cu privire la sistemele de gestiune și control ale autorităților naționale (agenții naționale) care gestionează proiecte în domeniul culturii și al educației

Comisia nu a respectat obligația prevăzută în Regulamentul financiar cu privire la efectuarea verificărilor sistemelor de gestiune și control ale agențiilor naționale înainte de a le delega acestora punerea în aplicare a acțiunilor comunitare.

Auditurile sistemelor efectuate de către Comisie nu au inclus verificări la fața locului ale proiectelor, limitând asigurarea furnizată cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Rapoartele de audit prezentau mai multe deficiențe, precum clasificarea necorespunzătoare sau inconsecventă a importanței constatărilor și acțiunile insuficiente de corectare a deficiențelor identificate.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 7.24–7.27).

DG EAC și-a continuat programul de auditare a sistemelor în 2006, an pentru care au fost finalizate, până la sfârșitul lunii martie 2007, un număr de 96 din cele 99 de audituri planificate.

Lista de sarcini a auditorului extern contractat a fost extinsă pentru a include și verificări la fața locului. A fost întreprinsă o acțiune pilot pentru astfel de verificări în cadrul programului de formare profesională Leonardo da Vinci, dar la sfârșitul anului 2006 progresele înregistrate erau limitate.

Conținutul rapoartelor de audit a fost discutat cu auditorul, pentru a se ajunge la o poziție comună.

DG EAC ar trebui să introducă o urmărire sistematică a rapoartelor de audit și să elaboreze o situație generală a rezultatelor auditului, care să includă o indicație clară a indicelor de eroare care afectează proiectele.

Până în iunie 2007, DG EAC a finalizat toate auditurile sistemelor sale, cu excepția unuia – a cărui aprobare finală nu a fost încă obținută. Au fost trase concluziile de rigoare și s-a ținut seama de acestea în vederea încheierii contractelor pentru noile programe cu agențiile naționale (AN). O serie de audituri de urmărire subsecventă („follow-up”) sunt în curs de pregătire și vor fi efectuate în cursul anului 2007.

În ceea ce privește punerea în aplicare a noilor programe, dispozițiile Regulamentului financiar sunt respectate prin analizarea și aprobarea de către Comisie a declarațiilor de asigurare ex ante emise de autoritățile naționale, înainte de a intra într-o raport contractual cu agențiile naționale. Dacă este cazul, analiza ține seama de constatările auditului. Autoritățile naționale vor emite, de asemenea, declarații anuale de asigurare ex post în ceea ce privește utilizarea fondurilor în anul precedent.

ANEXA 7.2

Evaluarea sistemelor de supraveghere şi control

| Sistemul vizat | Control intern cheie | Evaluare globală |
| --- | --- | --- |
| Linii directoare adecvate | Caracterul adecvat al controalelor | Monitorizarea rezultatelor | Schimbul de rezultate |
| Certificate de audit privind declaraţiile de costuri | | | | | |
| Controale documentare ex ante a declaraţiilor de costuri | | | | | |
| Audituri financiare ex-post ale Comisiei | | | | | |

Sistemul vizat

Control intern cheie

Evaluare globală

Linii directoare adecvate

Caracterul adecvat al controalelor

Monitorizarea rezultatelor

Schimbul de rezultate

Certificate de audit privind declaraţiile de costuri

Controale documentare ex ante a declaraţiilor de costuri

Audituri financiare ex-post ale Comisiei

Legendă:

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parţial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |
| N/A | Nu se aplica sau nu a fost evaluat |

Satisfăcător

Parţial satisfăcător

Nesatisfăcător

N/A

Nu se aplica sau nu a fost evaluat

CAPITOLUL 8

Acțiuni externe

CUPRINS

| 8.1–8.2 | Introducere |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Sfera auditului |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | Caracteristici specifice ale cheltuielilor pentru acțiuni externe |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | DG ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Sistemele de supraveghere și control |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Componentele strategiei de control |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Utilizarea rezultatelor |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Coordonarea strategiei de control |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Audit intern |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

8.31–8.33

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 8.1. | Prezentul capitol se referă la ajutorul extern finanțat din bugetul general (1). Domeniile principale sunt reprezentate de ajutorul alimentar/securitatea alimentară, ajutorul umanitar, cofinanțarea ONG-urilor și relațiile cu Asia, America Latină, Comunitatea Statelor Independente, Balcanii Occidentali, Orientul Mijlociu și țările sud-mediteraneene. Direcțiile Generale pentru Relații Externe și pentru Dezvoltare au responsabilitatea de a formula politici de cooperare pentru dezvoltare și strategii de țară/regionale și de a stabili programarea multianuală, în timp ce EuropeAid – Oficiul de cooperare (EuropeAid) răspunde de punerea lor în aplicare. Direcțiile Generale pentru Ajutor Umanitar (DG ECHO) și pentru Extindere (DG ELARG) sunt responsabile atât de formularea politicii și a strategiei, cât și de punerea lor în aplicare, DG ECHO pentru ajutorul umanitar, iar DG ELARG pentru CARDS (2). |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

8.1.

Prezentul capitol se referă la ajutorul extern finanțat din bugetul general (1). Domeniile principale sunt reprezentate de ajutorul alimentar/securitatea alimentară, ajutorul umanitar, cofinanțarea ONG-urilor și relațiile cu Asia, America Latină, Comunitatea Statelor Independente, Balcanii Occidentali, Orientul Mijlociu și țările sud-mediteraneene. Direcțiile Generale pentru Relații Externe și pentru Dezvoltare au responsabilitatea de a formula politici de cooperare pentru dezvoltare și strategii de țară/regionale și de a stabili programarea multianuală, în timp ce EuropeAid – Oficiul de cooperare (EuropeAid) răspunde de punerea lor în aplicare. Direcțiile Generale pentru Ajutor Umanitar (DG ECHO) și pentru Extindere (DG ELARG) sunt responsabile atât de formularea politicii și a strategiei, cât și de punerea lor în aplicare, DG ECHO pentru ajutorul umanitar, iar DG ELARG pentru CARDS (2).

8.2.

| 8.2. | Ilustrațiile grafice III
  și
  IV
  din
  anexa I
  indică fondurile cheltuite în 2006 în contul rubricii 4, „Acțiuni externe”, din perspectivele financiare (angajamente: 5 867 de milioane de euro; plăți: 5 186 de milioane de euro). |
| --- | --- |

Ilustrațiile grafice III
  și
  IV
  din
  anexa I
  indică fondurile cheltuite în 2006 în contul rubricii 4, „Acțiuni externe”, din perspectivele financiare (angajamente: 5 867 de milioane de euro; plăți: 5 186 de milioane de euro).

EVALUARE SPECIFICĂ ÎN CONTEXTUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Sfera auditului

| 8.3. | Obiectivul auditului a fost de a furniza o concluzie cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente în domeniul acțiunilor externe. Auditul a inclus o evaluare a sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor, care s-a bazat pe teste efectuate pe operațiuni de la nivelul delegațiilor și al organismelor responsabile de punerea în aplicare. Operațiunile efectuate de serviciile centrale ale Comisiei, în principal cele legate de sprijin direct acordat de la buget și de proiecte multiregionale, nu au fost incluse în eșantionul auditat de Curte. Auditul a inclus o evaluare a sistemului de audituri externe realizate de societăți private în numele Comisiei – o componentă importantă a asigurării pe care o obține Comisia în ceea ce privește cheltuielile la nivel de proiect. |
| --- | --- |

8.3.

Obiectivul auditului a fost de a furniza o concluzie cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente în domeniul acțiunilor externe. Auditul a inclus o evaluare a sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor, care s-a bazat pe teste efectuate pe operațiuni de la nivelul delegațiilor și al organismelor responsabile de punerea în aplicare. Operațiunile efectuate de serviciile centrale ale Comisiei, în principal cele legate de sprijin direct acordat de la buget și de proiecte multiregionale, nu au fost incluse în eșantionul auditat de Curte. Auditul a inclus o evaluare a sistemului de audituri externe realizate de societăți private în numele Comisiei – o componentă importantă a asigurării pe care o obține Comisia în ceea ce privește cheltuielile la nivel de proiect.

Caracteristici specifice ale cheltuielilor pentru acțiuni externe

| 8.4. | Majoritatea cheltuielilor pentru acțiuni externe (aproximativ 80 %) sunt gestionate de delegațiile Comisiei din țările terțe în cauză. Cele mai multe dintre plățile pe care le efectuează acestea sunt avansuri acordate organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare (de exemplu, organizații internaționale, instituții guvernamentale sau ONG-uri). |
| --- | --- |

8.4.

Majoritatea cheltuielilor pentru acțiuni externe (aproximativ 80 %) sunt gestionate de delegațiile Comisiei din țările terțe în cauză. Cele mai multe dintre plățile pe care le efectuează acestea sunt avansuri acordate organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare (de exemplu, organizații internaționale, instituții guvernamentale sau ONG-uri).

| 8.4 | Plățile finale, inclusiv achitarea avansurilor, se fac de obicei la finalizarea proiectelor și aprobarea de către Comisie a rapoartelor finale ale acestora. |
| --- | --- |

8.4

Plățile finale, inclusiv achitarea avansurilor, se fac de obicei la finalizarea proiectelor și aprobarea de către Comisie a rapoartelor finale ale acestora.

| 8.5. | Proiectele sprijinite sunt răspândite în peste 150 de țări, iar organismele responsabile de punerea în aplicare variază semnificativ atât din punct de vedere al dimensiunii, cât și al capacității administrative. În cadrul proiectelor există un număr mare de plăți individuale, care se supun unor norme complexe, în special în ceea ce privește cererile de oferte și originea bunurilor. |
| --- | --- |

8.5.

Proiectele sprijinite sunt răspândite în peste 150 de țări, iar organismele responsabile de punerea în aplicare variază semnificativ atât din punct de vedere al dimensiunii, cât și al capacității administrative. În cadrul proiectelor există un număr mare de plăți individuale, care se supun unor norme complexe, în special în ceea ce privește cererile de oferte și originea bunurilor.

8.6.

| 8.6. | Principalul risc în ceea ce privește legalitatea și regularitatea este reprezentat de faptul că cererile de plată aferente proiectelor pot include cheltuieli ineligibile, iar acest lucru poate rămâne nedetectat. |
| --- | --- |

Principalul risc în ceea ce privește legalitatea și regularitatea este reprezentat de faptul că cererile de plată aferente proiectelor pot include cheltuieli ineligibile, iar acest lucru poate rămâne nedetectat.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

EuropeAid

Operațiuni auditate la nivelul delegațiilor

| 8.7. | Curtea a vizitat trei delegații ale Comisiei (în China, Iordania și Guatemala) pentru a evalua sistemele de supraveghere și control ale acestora și pentru a audita o serie de operațiuni pentru care ordonatorul de credite delegat era Oficiul de cooperare EuropeAid. |
| --- | --- |

8.7.

Curtea a vizitat trei delegații ale Comisiei (în China, Iordania și Guatemala) pentru a evalua sistemele de supraveghere și control ale acestora și pentru a audita o serie de operațiuni pentru care ordonatorul de credite delegat era Oficiul de cooperare EuropeAid.

8.8.

| 8.8. | Curtea a auditat un eșantion de 20 de plăți (reprezentând în total 17 milioane de euro) și șapte cereri de oferte (reprezentând în total 11 milioane de euro) la cele trei delegații, accentul fiind pus pe plățile și rambursările efectuate în favoarea proiectelor controlate la fața locului (a se vedea punctul 8.9), precum și pe sumele cu valoare ridicată. În urma acestei activități, s-a constatat un nivel scăzut de erori. |
| --- | --- |

Curtea a auditat un eșantion de 20 de plăți (reprezentând în total 17 milioane de euro) și șapte cereri de oferte (reprezentând în total 11 milioane de euro) la cele trei delegații, accentul fiind pus pe plățile și rambursările efectuate în favoarea proiectelor controlate la fața locului (a se vedea punctul 8.9), precum și pe sumele cu valoare ridicată. În urma acestei activități, s-a constatat un nivel scăzut de erori.

Operațiuni auditate la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare

| 8.9. | Curtea a controlat la fața locului 11 proiecte administrate de organisme responsabile de punerea în aplicare, fiind auditat un eșantion de 132 de plăți (reprezentând în total 6,9 milioane de euro) și 20 de cereri de oferte (reprezentând în total 9,4 milioane de euro). Operațiunile selecționate au acoperit toate categoriile principale de cheltuieli. |
| --- | --- |

8.9.

Curtea a controlat la fața locului 11 proiecte administrate de organisme responsabile de punerea în aplicare, fiind auditat un eșantion de 132 de plăți (reprezentând în total 6,9 milioane de euro) și 20 de cereri de oferte (reprezentând în total 9,4 milioane de euro). Operațiunile selecționate au acoperit toate categoriile principale de cheltuieli.

8.10.

| 8.10. | Ca și în anii anteriori, Curtea a observat că respectarea procedurilor prevăzute de atribuire a contractelor și eligibilitatea cheltuielilor la nivel de proiect constituiau domeniile cu riscul cel mai ridicat, constatându-se un nivel semnificativ de erori în eșantionul de operațiuni de plăți intermediare și finale examinat: |
| --- | --- |

Ca și în anii anteriori, Curtea a observat că respectarea procedurilor prevăzute de atribuire a contractelor și eligibilitatea cheltuielilor la nivel de proiect constituiau domeniile cu riscul cel mai ridicat, constatându-se un nivel semnificativ de erori în eșantionul de operațiuni de plăți intermediare și finale examinat:

| (a) | în nouă dintre cele unsprezece proiecte auditate la fața locului, Curtea a constatat aplicarea necorespunzătoare a procedurilor de atribuire a contractelor. Un exemplu de nerespectare a procedurilor prevăzute a fost divizarea contractelor cu scopul de a evita proceduri de atribuire a contractelor mai stricte; |
| --- | --- |

(a)

în nouă dintre cele unsprezece proiecte auditate la fața locului, Curtea a constatat aplicarea necorespunzătoare a procedurilor de atribuire a contractelor. Un exemplu de nerespectare a procedurilor prevăzute a fost divizarea contractelor cu scopul de a evita proceduri de atribuire a contractelor mai stricte;

| (b) | Curtea a detectat cheltuieli ineligibile în trei dintre cele unsprezece proiecte auditate, cum ar fi includerea unor categorii de cheltuieli ineligibile, depășirea liniilor bugetare și cheltuieli efectuate în afara perioadei specificate de punere în aplicare a proiectelor; |
| --- | --- |

(b)

Curtea a detectat cheltuieli ineligibile în trei dintre cele unsprezece proiecte auditate, cum ar fi includerea unor categorii de cheltuieli ineligibile, depășirea liniilor bugetare și cheltuieli efectuate în afara perioadei specificate de punere în aplicare a proiectelor;

| (c) | în patru dintre cele unsprezece proiecte lipseau documentele justificative (de exemplu, facturi, chitanțe și extrase de cont) necesare pentru validarea plăților verificate. |
| --- | --- |

(c)

în patru dintre cele unsprezece proiecte lipseau documentele justificative (de exemplu, facturi, chitanțe și extrase de cont) necesare pentru validarea plăților verificate.

| 8.10 | Anumite observații formulate de Curtea de Conturi se referă la contractele în curs de execuție pentru care nu s-au efectuat încă plățile finale și care, prin urmare, ar trebui să facă obiectul unor măsuri corective la încheierea lor, mulțumită sistemului de control al Comisiei. |
| --- | --- |

8.10

Anumite observații formulate de Curtea de Conturi se referă la contractele în curs de execuție pentru care nu s-au efectuat încă plățile finale și care, prin urmare, ar trebui să facă obiectul unor măsuri corective la încheierea lor, mulțumită sistemului de control al Comisiei.

Comisia dispune, în special, de audituri obligatorii bazate pe o evaluare a riscurilor pentru a detecta și corecta eventualele erori la nivelul organismelor responsabile cu punerea în aplicare („organismele de punere în aplicare”) înainte și chiar și după efectuarea plăților finale. Auditurile respective însoțesc de obicei procedurile de verificare a conturilor.

DG ECHO

| 8.11. | În ceea ce privește DG ECHO (DG pentru Ajutor Umanitar), s-a constatat că normele privind eligibilitatea cheltuielilor și procedurile de cerere de ofertă furnizează definiții ambigue pentru anumite puncte, care ar trebui clarificate. Auditurile efectuate la doi parteneri responsabili de punerea în aplicare au evidențiat că ratele de schimb, amortizarea echipamentelor, cum ar fi vehiculele, și dobânzile percepute pentru avansuri au fost tratate diferit de către aceștia, rezultând variații ale sumelor de cheltuieli eligibile, în situații altfel similare. |
| --- | --- |

8.11.

În ceea ce privește DG ECHO (DG pentru Ajutor Umanitar), s-a constatat că normele privind eligibilitatea cheltuielilor și procedurile de cerere de ofertă furnizează definiții ambigue pentru anumite puncte, care ar trebui clarificate. Auditurile efectuate la doi parteneri responsabili de punerea în aplicare au evidențiat că ratele de schimb, amortizarea echipamentelor, cum ar fi vehiculele, și dobânzile percepute pentru avansuri au fost tratate diferit de către aceștia, rezultând variații ale sumelor de cheltuieli eligibile, în situații altfel similare.

| 8.11 | Din cauza mobilității personalului partenerilor și a varietății tipurilor de operațiuni, Comisia admite că este posibil ca partenerii de punere în aplicare să fi interpretat în mod diferit regulile privind eligibilitatea cheltuielilor și procedurile de licitație. Recunoscând acest fapt, Comisia a depus un efort major pentru a clarifica interpretarea diferitelor norme financiare și contractuale prin elaborarea unor fișe informative și a organizat, în spiritul parteneriatului, cursuri regulate de formare pentru parteneri, sporindu-și totodată vigilența, astfel încât partenerii să fie ghidați mai eficient. |
| --- | --- |

8.11

Din cauza mobilității personalului partenerilor și a varietății tipurilor de operațiuni, Comisia admite că este posibil ca partenerii de punere în aplicare să fi interpretat în mod diferit regulile privind eligibilitatea cheltuielilor și procedurile de licitație. Recunoscând acest fapt, Comisia a depus un efort major pentru a clarifica interpretarea diferitelor norme financiare și contractuale prin elaborarea unor fișe informative și a organizat, în spiritul parteneriatului, cursuri regulate de formare pentru parteneri, sporindu-și totodată vigilența, astfel încât partenerii să fie ghidați mai eficient.

Sunt posibile diferite tehnici de depreciere a vehiculelor, iar conceptul de dobândă pentru avansuri a fost clarificat de normele de punere în aplicare ale Regulamentului financiar și va fi reluat de acordul-cadru revizuit de parteneriat încheiat între DG ECHO și organizațiile umanitare.

Sistemele de supraveghere și control

Componentele strategiei de control

| 8.12. | Având în vedere caracteristicile specifice ale cheltuielilor pentru ajutor extern (a se vedea punctele 8.4 și 8.5), Comisia se confruntă cu o provocare semnificativă în ceea ce privește punerea în aplicare a unor sisteme care să controleze în mod eficace și eficient aceste cheltuieli. Pe lângă controalele ex ante efectuate pentru toate plățile, principalele sisteme de supraveghere și control includ: |
| --- | --- |

8.12.

Având în vedere caracteristicile specifice ale cheltuielilor pentru ajutor extern (a se vedea punctele 8.4 și 8.5), Comisia se confruntă cu o provocare semnificativă în ceea ce privește punerea în aplicare a unor sisteme care să controleze în mod eficace și eficient aceste cheltuieli. Pe lângă controalele ex ante efectuate pentru toate plățile, principalele sisteme de supraveghere și control includ:

| — | audituri care cuprind verificări ale sistemelor și certificarea situațiilor financiare ale proiectelor, realizate de obicei de către societăți externe de servicii profesionale de audit. Atunci când sunt prescrise sistematic de prevederile acordurilor de finanțare a proiectelor, aceste audituri sunt efectuate de obicei la inițiativa beneficiarilor; |
| --- | --- |

—

audituri care cuprind verificări ale sistemelor și certificarea situațiilor financiare ale proiectelor, realizate de obicei de către societăți externe de servicii profesionale de audit. Atunci când sunt prescrise sistematic de prevederile acordurilor de finanțare a proiectelor, aceste audituri sunt efectuate de obicei la inițiativa beneficiarilor;

| — | audituri suplimentare de proiecte, realizate în numele Comisiei. Acestea sunt selectate anual pe baza unei analize a riscurilor; |
| --- | --- |

—

audituri suplimentare de proiecte, realizate în numele Comisiei. Acestea sunt selectate anual pe baza unei analize a riscurilor;

| — | controale documentare ex post privind plățile efectuate de serviciile Comisiei; |
| --- | --- |

—

controale documentare ex post privind plățile efectuate de serviciile Comisiei;

| — | misiuni de verificare la delegații, realizate de personalul serviciilor centrale ale Comisiei. |
| --- | --- |

—

misiuni de verificare la delegații, realizate de personalul serviciilor centrale ale Comisiei.

| 8.12 | Mecanismul principal de asigurare este reprezentat de controalele ex ante efectuate de serviciile Comisiei în timpul procesului de autorizare, în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil. Astfel de controale se pot baza, de asemenea, în funcție de tipul acțiunii finanțate, pe rapoarte de audit. |
| --- | --- |

8.12

Mecanismul principal de asigurare este reprezentat de controalele ex ante efectuate de serviciile Comisiei în timpul procesului de autorizare, în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil. Astfel de controale se pot baza, de asemenea, în funcție de tipul acțiunii finanțate, pe rapoarte de audit.

Elementele menționate de Curtea de Conturi ar trebui considerate ca parte a unui sistem mai amplu de gestiune și control instituit de Comisie, care cuprinde atât evaluarea ex ante a acțiunilor ce urmează să fie finanțate și selecția operatorilor care să le execute, cât și diverse controale efectuate în diferite etape ale ciclului de gestiune, inclusiv monitorizarea execuției programelor și controale la fața locului.

Audituri ale organismelor responsabile de punerea în aplicare

| 8.13. | EuropeAid aplică o strategie de audit în două etape pentru a verifica legalitatea și regularitatea cheltuielilor la nivel de proiect. Un prim nivel de asigurare este oferit de auditurile de certificare cerute în cadrul celor mai multe acorduri de finanțare a proiectelor, cel de-al doilea nivel fiind obținut în urma auditurilor suplimentare ale proiectelor selectate pe baza unei analize a riscurilor. |
| --- | --- |

8.13.

EuropeAid aplică o strategie de audit în două etape pentru a verifica legalitatea și regularitatea cheltuielilor la nivel de proiect. Un prim nivel de asigurare este oferit de auditurile de certificare cerute în cadrul celor mai multe acorduri de finanțare a proiectelor, cel de-al doilea nivel fiind obținut în urma auditurilor suplimentare ale proiectelor selectate pe baza unei analize a riscurilor.

8.14.

| 8.14. | În cele mai multe cazuri se solicită rapoarte financiare și de audit înaintea efectuării plăților către organismele responsabile de punerea în aplicare a proiectelor. Este esențial ca aceste rapoarte să fie fiabile, deoarece acestea constituie o componentă extrem de importantă a structurii de control al plăților. Calitatea rapoartelor, în special a rapoartelor de audit, are, în consecință, o importanță majoră în procesul de aprobare a majorității plăților efectuate prin intermediul delegațiilor. |
| --- | --- |

În cele mai multe cazuri se solicită rapoarte financiare și de audit înaintea efectuării plăților către organismele responsabile de punerea în aplicare a proiectelor. Este esențial ca aceste rapoarte să fie fiabile, deoarece acestea constituie o componentă extrem de importantă a structurii de control al plăților. Calitatea rapoartelor, în special a rapoartelor de audit, are, în consecință, o importanță majoră în procesul de aprobare a majorității plăților efectuate prin intermediul delegațiilor.

8.15.

| 8.15. | Curtea a efectuat un control documentar pentru 22 de audituri de proiect și a vizitat delegații unde a examinat, de asemenea, audituri de proiect. Pentru patru dintre auditurile incluse în controlul documentar, mandatul nu prescria testarea tuturor aspectelor cheie. |
| --- | --- |

Curtea a efectuat un control documentar pentru 22 de audituri de proiect și a vizitat delegații unde a examinat, de asemenea, audituri de proiect. Pentru patru dintre auditurile incluse în controlul documentar, mandatul nu prescria testarea tuturor aspectelor cheie.

| 8.16. | În toate cele zece rapoarte de audit analizate la nivelul delegațiilor, sfera auditului era insuficientă. Nu erau acoperite deloc anumite domenii de risc, precum conformitatea cu procedurile prevăzute de atribuire a contractelor, iar pentru două dintre cele zece audituri, auditorilor contractați nu li s-au furnizat specificații complete privind mandatul. |
| --- | --- |

8.16.

În toate cele zece rapoarte de audit analizate la nivelul delegațiilor, sfera auditului era insuficientă. Nu erau acoperite deloc anumite domenii de risc, precum conformitatea cu procedurile prevăzute de atribuire a contractelor, iar pentru două dintre cele zece audituri, auditorilor contractați nu li s-au furnizat specificații complete privind mandatul.

| 8.15–8.16 | Obiectivul auditurilor financiare este de a certifica eligibilitatea cheltuielilor contractate de beneficiar, ținând cont de dispozițiile contractuale, inclusiv procedurile de licitație, în măsura în care acțiunea necesită acest lucru din partea beneficiarului. |
| --- | --- |

8.15–8.16

Obiectivul auditurilor financiare este de a certifica eligibilitatea cheltuielilor contractate de beneficiar, ținând cont de dispozițiile contractuale, inclusiv procedurile de licitație, în măsura în care acțiunea necesită acest lucru din partea beneficiarului.

Procedurile de licitație au fost menționate în termenii de referință ai auditurilor selectate, iar auditorii au testat aceste aspecte în timpul activității de audit. Aceste elemente se reflectă în programele de lucru corespunzătoare ale auditorilor în raportul de audit al acestora.

Pentru contractele semnate după 1 februarie 2006 se aplică noile contracte standard și termeni de referință pentru verificările cheltuielilor care urmează să fie întreprinse de beneficiari. Aceste măsuri consolidează suplimentar verificarea aspectelor contractuale menționate de Curtea de Conturi.

| 8.17. | Curtea a detectat deficiențe de control intern în opt dintre cele unsprezece organisme responsabile de punerea în aplicare controlate la fața locului. Principalele deficiențe detectate au fost legate de procedurile financiare inadecvate, documentația insuficientă privind alocarea cheltuielilor pentru proiecte și linii bugetare, înscrierea avansurilor drept cheltuieli efective în sistemul contabil, precum și utilizarea inconsecventă a ratelor de schimb. |
| --- | --- |

8.17.

Curtea a detectat deficiențe de control intern în opt dintre cele unsprezece organisme responsabile de punerea în aplicare controlate la fața locului. Principalele deficiențe detectate au fost legate de procedurile financiare inadecvate, documentația insuficientă privind alocarea cheltuielilor pentru proiecte și linii bugetare, înscrierea avansurilor drept cheltuieli efective în sistemul contabil, precum și utilizarea inconsecventă a ratelor de schimb.

| 8.17 | Organismele de punere în aplicare nu fac parte din sistemul de control intern al Comisiei, ci au o legătură contractuală cu Comisia în vederea executării unei acțiuni specifice. Sistemul de monitorizare și control al Comisiei are scopul de a asigura respectarea obligațiilor contractuale de către partenerii contractuali și acoperă, atunci când este necesar, aspecte relevante ale sistemelor de control intern ale acestora. |
| --- | --- |

8.17

Organismele de punere în aplicare nu fac parte din sistemul de control intern al Comisiei, ci au o legătură contractuală cu Comisia în vederea executării unei acțiuni specifice. Sistemul de monitorizare și control al Comisiei are scopul de a asigura respectarea obligațiilor contractuale de către partenerii contractuali și acoperă, atunci când este necesar, aspecte relevante ale sistemelor de control intern ale acestora.

Faptul că a fost identificată o deficiență la nivelul unui organism de punere în aplicare nu înseamnă că există o deficiență în sistemul de control al Comisiei sau că această deficiență va trece neobservată de către Comisie.

| 8.18. | DG ECHO dispune efectuarea unor audituri la sediile centrale ale partenerilor săi responsabili de punerea în aplicare, precum și a unor audituri de proiecte la fața locului. În ambele cazuri, se efectuează o verificare a controalelor interne și este testat un eșantion de cheltuieli aferente proiectelor. Majoritatea auditurilor sunt desfășurate la sediile centrale ale partenerilor. Întrucât realitatea cheltuielilor aferente proiectelor poate fi verificată în mod mai eficace pe teren, ar trebui să se pună mai mult accentul pe auditurile la fața locului. |
| --- | --- |

8.18.

DG ECHO dispune efectuarea unor audituri la sediile centrale ale partenerilor săi responsabili de punerea în aplicare, precum și a unor audituri de proiecte la fața locului. În ambele cazuri, se efectuează o verificare a controalelor interne și este testat un eșantion de cheltuieli aferente proiectelor. Majoritatea auditurilor sunt desfășurate la sediile centrale ale partenerilor. Întrucât realitatea cheltuielilor aferente proiectelor poate fi verificată în mod mai eficace pe teren, ar trebui să se pună mai mult accentul pe auditurile la fața locului.

| 8.18 | Echilibrul între auditurile efectuate la serviciile centrale și cele la fața locului trebuie văzut în contextul unei strategii globale de control bazat pe analiza riscurilor, în care Comisia pune un accent important pe operațiile de monitorizare din timpul execuției proiectului, printr-o urmărire atentă a rezultatelor atât la fața locului, de către experți, cât și la serviciile centrale, de către birourile geografice. Mai mult, Comisia analizează în detaliu informațiile furnizate de parteneri în diferitele rapoarte. |
| --- | --- |

8.18

Echilibrul între auditurile efectuate la serviciile centrale și cele la fața locului trebuie văzut în contextul unei strategii globale de control bazat pe analiza riscurilor, în care Comisia pune un accent important pe operațiile de monitorizare din timpul execuției proiectului, printr-o urmărire atentă a rezultatelor atât la fața locului, de către experți, cât și la serviciile centrale, de către birourile geografice. Mai mult, Comisia analizează în detaliu informațiile furnizate de parteneri în diferitele rapoarte.

Un nou contract-cadru încheiat în august 2006 a redresat echilibrul auditurilor în favoarea celor efectuate la fața locului, astfel încât să le pună mai bine în legătură cu auditurile efectuate la serviciile centrale.

Controalele ex post

| 8.19. | EuropeAid dispune de un program de controale ex post ce se efectuează la nivelul serviciilor centrale. Aceste controale prin sondaj vizează plăți efectuate de serviciile Comisiei și au rolul de a evalua dacă ordonatorii de credite au executat verificările cerute. Comisia a analizat utilitatea controalelor ex post în 2006 și le-a reorientat. Cu toate acestea, întrucât nu acoperă operațiunile de la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor, acestea pot aduce doar o contribuție limitată la asigurarea globală privind sistemele și procedurile, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

8.19.

EuropeAid dispune de un program de controale ex post ce se efectuează la nivelul serviciilor centrale. Aceste controale prin sondaj vizează plăți efectuate de serviciile Comisiei și au rolul de a evalua dacă ordonatorii de credite au executat verificările cerute. Comisia a analizat utilitatea controalelor ex post în 2006 și le-a reorientat. Cu toate acestea, întrucât nu acoperă operațiunile de la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor, acestea pot aduce doar o contribuție limitată la asigurarea globală privind sistemele și procedurile, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

| 8.19 | Atât instituirea unui sistem de controale tranzacționale ex post, cât și definirea caracteristicilor acestuia se bazează pe aprecierea riscului rezidual și a interacțiunii cu celelalte componente ale sistemului de control. Controale tranzacționale ex post oferă o asigurare suplimentară pentru aprecierea elementelor care sunt supuse unui astfel de control. |
| --- | --- |

8.19

Atât instituirea unui sistem de controale tranzacționale ex post, cât și definirea caracteristicilor acestuia se bazează pe aprecierea riscului rezidual și a interacțiunii cu celelalte componente ale sistemului de control. Controale tranzacționale ex post oferă o asigurare suplimentară pentru aprecierea elementelor care sunt supuse unui astfel de control.

Aceasta include plăți, recuperări și închiderea tranzacțiilor de prefinanțare efectuate de Comisie. Cu toate acestea, controlul, de exemplu, al închiderii tranzacțiilor de prefinanțare include în mod necesar raportarea, de către beneficiar, a propriilor tranzacții. Tranzacțiile la nivelul organismului de punere în aplicare fac obiectul altor controale, mai exact al auditurilor.

Misiuni de verificare la delegații

| 8.20. | Unitățile financiare ale direcțiilor geografice (3) din cadrul EuropeAid desfășoară un program de misiuni de verificare la delegații, care constau într-o examinare a sistemelor financiare de tratare a operațiunilor, a sistemului de atribuire a contractelor și a sistemelor de supraveghere și control ale acestora. Aceste verificări sunt completate cu teste efectuate pe operațiuni tratate de delegații și anumite organisme responsabile de punerea în aplicare a proiectelor. EuropeAid intenționează să introducă, în 2007, o metodologie standardizată pentru aceste misiuni de verificare. Cu toate acestea, numai una dintre unitățile financiare a desfășurat, în 2006, un program de misiuni de verificare la delegațiile de care răspunde, inclusiv la organismele responsabile de punerea în aplicare. Una dintre celelalte două unități nu a desfășurat nicio misiune de verificare în 2006, iar cealaltă a vizitat numai două delegații și niciun organism responsabil de punerea în aplicare. |
| --- | --- |

8.20.

Unitățile financiare ale direcțiilor geografice (3) din cadrul EuropeAid desfășoară un program de misiuni de verificare la delegații, care constau într-o examinare a sistemelor financiare de tratare a operațiunilor, a sistemului de atribuire a contractelor și a sistemelor de supraveghere și control ale acestora. Aceste verificări sunt completate cu teste efectuate pe operațiuni tratate de delegații și anumite organisme responsabile de punerea în aplicare a proiectelor. EuropeAid intenționează să introducă, în 2007, o metodologie standardizată pentru aceste misiuni de verificare. Cu toate acestea, numai una dintre unitățile financiare a desfășurat, în 2006, un program de misiuni de verificare la delegațiile de care răspunde, inclusiv la organismele responsabile de punerea în aplicare. Una dintre celelalte două unități nu a desfășurat nicio misiune de verificare în 2006, iar cealaltă a vizitat numai două delegații și niciun organism responsabil de punerea în aplicare.

| 8.20 | Toate delegațiile au fost supuse unui exercițiu sistematic de verificare înainte ca descentralizarea să poată fi considerată funcțională (2001–2004). |
| --- | --- |

8.20

Toate delegațiile au fost supuse unui exercițiu sistematic de verificare înainte ca descentralizarea să poată fi considerată funcțională (2001–2004).

Toate direcțiile geografice monitorizează gestiunea operațiunilor descentralizate de către delegații, utilizând o combinație variabilă de controale, inspecții și audituri.

În afară de misiunile de verificare, această monitorizare se bazează pe raportarea regulată de către delegații (Rapoarte privind gestiunea asistenței externe), pe utilizarea sistemelor de informații, pe sistemul de monitorizare a proiectelor de către experții externi, pe contactele regulate cu delegațiile și este completată de activitățile structurilor de audit intern, ale serviciului de audit intern și ale serviciului de inspecție. Misiunile de verificare trebuie privite dintr-o perspectivă multianuală, iar numărul acestora poate varia de la an la an în funcție de necesitățile și prioritățile direcțiilor. Primul dintre cele două servicii menționate de Curtea de Conturi a planificat, de exemplu, 4 misiuni în 2007, dintre care 2 au fost deja efectuate. Al doilea serviciu, care a efectuat cu consecvență un program de misiuni la delegațiile sale încă din 2003, a planificat 4 astfel de misiuni în 2007.

Utilizarea rezultatelor

Colectarea și colaționarea informațiilor de control în cadrul EuropeAid

| 8.21. | Valoarea rapoartelor de audit extern ca sursă de asigurare, în ceea ce privește legalitatea și regularitatea cheltuielilor de care este responsabilă EuropeAid, depinde de sfera de acoperire a acestora și de modul în care vor fi urmărite. În consecință, este important ca aceste două aspecte să beneficieze de o documentare exhaustivă și coerentă și să facă obiectul unei informări către serviciile centrale EuropeAid. |
| --- | --- |

8.21.

Valoarea rapoartelor de audit extern ca sursă de asigurare, în ceea ce privește legalitatea și regularitatea cheltuielilor de care este responsabilă EuropeAid, depinde de sfera de acoperire a acestora și de modul în care vor fi urmărite. În consecință, este important ca aceste două aspecte să beneficieze de o documentare exhaustivă și coerentă și să facă obiectul unei informări către serviciile centrale EuropeAid.

| 8.21 | Majoritatea proiectelor de audit sunt audituri obligatorii și/sau ex ante, adică au loc în timpul executării acțiunii, sunt prevăzute în regulamentele financiare, în temeiul juridic al programelor specifice (completat de procedurile financiare și contractuale ale EuropeAid) și se regăsesc în documente convenționale (de exemplu, acorduri de finanțare cu țări terțe) și contractuale. |
| --- | --- |

8.21

Majoritatea proiectelor de audit sunt audituri obligatorii și/sau ex ante, adică au loc în timpul executării acțiunii, sunt prevăzute în regulamentele financiare, în temeiul juridic al programelor specifice (completat de procedurile financiare și contractuale ale EuropeAid) și se regăsesc în documente convenționale (de exemplu, acorduri de finanțare cu țări terțe) și contractuale.

| 8.22. | Rapoartele delegațiilor privind gestionarea asistenței externe ar trebui să furnizeze serviciilor centrale, la intervale de șase luni, informații financiare și tehnice importante. Curtea a examinat un eșantion de 16 asemenea rapoarte, concluzia fiind că situația din 2006 era aceeași ca și în anii anteriori, și anume că informațiile furnizate cu privire la auditurile externe erau incomplete (numai două rapoarte ofereau informații cu privire la rezultate) și inconsecvente în ceea ce privește categoriile de audituri incluse (audituri planificate și/sau în curs de desfășurare, gestionate de către delegație și/sau de către organismele responsabile de punerea în aplicare a proiectelor). |
| --- | --- |

8.22.

Rapoartele delegațiilor privind gestionarea asistenței externe ar trebui să furnizeze serviciilor centrale, la intervale de șase luni, informații financiare și tehnice importante. Curtea a examinat un eșantion de 16 asemenea rapoarte, concluzia fiind că situația din 2006 era aceeași ca și în anii anteriori, și anume că informațiile furnizate cu privire la auditurile externe erau incomplete (numai două rapoarte ofereau informații cu privire la rezultate) și inconsecvente în ceea ce privește categoriile de audituri incluse (audituri planificate și/sau în curs de desfășurare, gestionate de către delegație și/sau de către organismele responsabile de punerea în aplicare a proiectelor).

| 8.22 | Delegațiile raportează cu privire la punerea în aplicare a planurilor lor de audit în rapoartele privind gestiunea asistenței externe, subliniind totodată aspecte de interes general, după caz. În ceea ce privește utilizarea rezultatelor auditului, relația dintre EuropeAid și delegații asigură un schimb de informații adecvat, mai regulat și mai detaliat. |
| --- | --- |

8.22

Delegațiile raportează cu privire la punerea în aplicare a planurilor lor de audit în rapoartele privind gestiunea asistenței externe, subliniind totodată aspecte de interes general, după caz. În ceea ce privește utilizarea rezultatelor auditului, relația dintre EuropeAid și delegații asigură un schimb de informații adecvat, mai regulat și mai detaliat.

Formatul rapoartelor, recent modificat, utilizat de delegații cu privire la punerea în aplicare a Planului anual de audit pe 2007, este acum mai detaliat și va permite o distincție mai clară între diferitele faze ale procesului de audit și originea acestuia. Incluzând în rapoartele privind gestiunea asistenței externe audituri gestionate de organisme de punere în aplicare a proiectelor, unele delegații au depășit cerințele de raportare.

| 8.23. | În anii anteriori (4), Curtea a atras atenția asupra lipsei de informații complete la nivelul serviciilor centrale ale EuropeAid cu privire la aceste audituri, inclusiv în ceea ce privește rezultatele și măsurile corective necesare și luate. Punerea la dispoziție a acestor informații într-o bază de date actualizată nu numai că ar oferi o perspectivă cuprinzătoare asupra efortului de audit și contribuției totale a acestuia la asigurare, ceea ce reprezintă informații cheie pentru analiza riscurilor din anul următor, dar ar permite, în egală măsură, tuturor părților interesate să aibă acces la aceste informații importante. Acest lucru ar fi deosebit de util datorită gradului diferit de implicare a diverselor direcții generale. Cu toate acestea, tot în 2006, în modulul de audit al sistemului comun de informații Relex (CRIS Audit) nu erau încă introduse informațiile detaliate privind majoritatea auditurilor externe. |
| --- | --- |

8.23.

În anii anteriori (4), Curtea a atras atenția asupra lipsei de informații complete la nivelul serviciilor centrale ale EuropeAid cu privire la aceste audituri, inclusiv în ceea ce privește rezultatele și măsurile corective necesare și luate. Punerea la dispoziție a acestor informații într-o bază de date actualizată nu numai că ar oferi o perspectivă cuprinzătoare asupra efortului de audit și contribuției totale a acestuia la asigurare, ceea ce reprezintă informații cheie pentru analiza riscurilor din anul următor, dar ar permite, în egală măsură, tuturor părților interesate să aibă acces la aceste informații importante. Acest lucru ar fi deosebit de util datorită gradului diferit de implicare a diverselor direcții generale. Cu toate acestea, tot în 2006, în modulul de audit al sistemului comun de informații Relex (CRIS Audit) nu erau încă introduse informațiile detaliate privind majoritatea auditurilor externe.

| 8.23 | Sistemul actual de planificare și monitorizare centralizată a auditurilor externe oferă informațiile necesare pentru analiza riscului și strategia de audit ale EuropeAid. Planificarea și urmărirea rezultatelor auditului sunt ambele asigurate de serviciile de autorizare de la serviciile centrale sau din delegații. Nicio plată supusă unui audit nu este autorizată înainte de a primi și a ține cont de rezultatul unor astfel de audituri. EuropeAid intenționează să continue să îmbunătățească funcționarea modulului de audit al sistemului comun de informare Relex (CRIS Audit) pe baza experienței acumulate, ca instrument complementar pentru sistemul curent. Între timp, Comisia a detaliat și mai mult formatul de raportare al Planului anual de audit 2007. |
| --- | --- |

8.23

Sistemul actual de planificare și monitorizare centralizată a auditurilor externe oferă informațiile necesare pentru analiza riscului și strategia de audit ale EuropeAid. Planificarea și urmărirea rezultatelor auditului sunt ambele asigurate de serviciile de autorizare de la serviciile centrale sau din delegații. Nicio plată supusă unui audit nu este autorizată înainte de a primi și a ține cont de rezultatul unor astfel de audituri. EuropeAid intenționează să continue să îmbunătățească funcționarea modulului de audit al sistemului comun de informare Relex (CRIS Audit) pe baza experienței acumulate, ca instrument complementar pentru sistemul curent. Între timp, Comisia a detaliat și mai mult formatul de raportare al Planului anual de audit 2007.

Referitor la necesitatea de a partaja informațiile de audit cu alte servicii ale Comisiei, a se vedea răspunsul Comisiei de la punctul 8.25.

| 8.24. | Deși serviciile centrale ale EuropeAid examinează anual un eșantion de audituri cu scopul de a formula concluzii generale, încă nu există o centralizare sistematică a rezultatelor, a erorilor descoperite și a măsurilor de urmărire luate. În consecință, potențialul acestor audituri pentru obținerea de către Comisie a unei asigurări privind cheltuielile la nivel de proiect încă nu este utilizat la capacitatea deplină. |
| --- | --- |

8.24.

Deși serviciile centrale ale EuropeAid examinează anual un eșantion de audituri cu scopul de a formula concluzii generale, încă nu există o centralizare sistematică a rezultatelor, a erorilor descoperite și a măsurilor de urmărire luate. În consecință, potențialul acestor audituri pentru obținerea de către Comisie a unei asigurări privind cheltuielile la nivel de proiect încă nu este utilizat la capacitatea deplină.

| 8.24 | EuropeAid a dezvoltat instrumente corespunzătoare pentru a organiza audituri, iar mai multe alte mecanisme contribuie la controlul de calitate asigurat de acestea, precum și la consolidarea și utilizarea constatărilor sistemice ale auditului. |
| --- | --- |

8.24

EuropeAid a dezvoltat instrumente corespunzătoare pentru a organiza audituri, iar mai multe alte mecanisme contribuie la controlul de calitate asigurat de acestea, precum și la consolidarea și utilizarea constatărilor sistemice ale auditului.

EuropeAid urmărește la nivel central punerea în aplicare a Planului anual de audit și efectuează, din 2005, o analiză a rapoartelor de audit publicate în timpul anului. Obiectivul acestei analize este de a contribui la monitorizarea activității de audit la serviciile centrale și la delegații, precum și de a trage învățămintele și a propune măsuri adecvate pentru a îmbunătăți și mai mult sistemul de audit bazat, între altele, pe o analiză a tipologiei constatărilor auditului (a se vedea și răspunsul de la punctul 8.23.).

Schimbul de informații de audit între serviciile Comisiei

| 8.25. | Cele trei organisme selectate în vederea examinării de către Curte au primit finanțare de la mai multe direcții generale. O mai bună coordonare a auditurilor și un schimb de informații de audit la scară mai largă între serviciile Comisiei (de exemplu, prin intermediul CRIS Audit – a se vedea punctul 8.23) ar fi utile atât pentru a se evita duplicarea activității de audit, cât și pentru a se asigura că nu există, în mod neintenționat, o acoperire insuficientă a unui organism, având în vedere totalul fondurilor primite de acesta de la Comisie în ansamblu. |
| --- | --- |

8.25.

Cele trei organisme selectate în vederea examinării de către Curte au primit finanțare de la mai multe direcții generale. O mai bună coordonare a auditurilor și un schimb de informații de audit la scară mai largă între serviciile Comisiei (de exemplu, prin intermediul CRIS Audit – a se vedea punctul 8.23) ar fi utile atât pentru a se evita duplicarea activității de audit, cât și pentru a se asigura că nu există, în mod neintenționat, o acoperire insuficientă a unui organism, având în vedere totalul fondurilor primite de acesta de la Comisie în ansamblu.

| 8.25 | Curtea de Conturi subliniază pe bună dreptate necesitatea de a partaja informațiile cuprinse în rezultatele auditului, lucru care ar trebui să se întâmple în cazurile în care ar constitui în mod evident o valoare adăugată. |
| --- | --- |

8.25

Curtea de Conturi subliniază pe bună dreptate necesitatea de a partaja informațiile cuprinse în rezultatele auditului, lucru care ar trebui să se întâmple în cazurile în care ar constitui în mod evident o valoare adăugată.

Serviciile Comisiei schimbă în mod regulat informațiile rezultate în urma auditurilor, a analizelor și a evaluărilor. În prezent, acest schimb și coordonarea informațiilor bazată pe necesități par adecvate. Comisia este dispusă să adâncească această coordonare dacă este necesar.

Coordonarea strategiei de control

| 8.26. | După cum s-a menționat în Avizul nr. 2/2004 al Curții (5), orice sistem de control este un compromis între costul punerii în aplicare a controalelor la nivelul de intensitate definit, pe de o parte, și beneficiile pe care le pot aduce aceste proceduri, pe de altă parte. Este necesar să se elaboreze o strategie care să definească aportul la asigurarea globală pe care îl va aduce fiecare dintre diversele proceduri de control în vigoare, atât pentru a evita duplicarea inutilă, cât și pentru a se asigura că tehnicile care trebuie aplicate selectiv (precum auditurile de proiect) sunt bine direcționate. În plus, sunt necesare sisteme eficiente de raportare pentru a oferi o imagine fiabilă a activităților de control desfășurate și a principalelor rezultate, astfel încât să se poată obține beneficii maxime și să se ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la tipurile necesare de control și la nivelul de intensitate a acestuia. |
| --- | --- |

8.26.

După cum s-a menționat în Avizul nr. 2/2004 al Curții (5), orice sistem de control este un compromis între costul punerii în aplicare a controalelor la nivelul de intensitate definit, pe de o parte, și beneficiile pe care le pot aduce aceste proceduri, pe de altă parte. Este necesar să se elaboreze o strategie care să definească aportul la asigurarea globală pe care îl va aduce fiecare dintre diversele proceduri de control în vigoare, atât pentru a evita duplicarea inutilă, cât și pentru a se asigura că tehnicile care trebuie aplicate selectiv (precum auditurile de proiect) sunt bine direcționate. În plus, sunt necesare sisteme eficiente de raportare pentru a oferi o imagine fiabilă a activităților de control desfășurate și a principalelor rezultate, astfel încât să se poată obține beneficii maxime și să se ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la tipurile necesare de control și la nivelul de intensitate a acestuia.

| 8.26 | Serviciile Comisiei sunt pe deplin conștiente de necesitatea de a avea și a aplica o strategie de control rentabilă, care să cuprindă audituri, evaluări, analize, activități de monitorizare și supraveghere. În conformitate cu opinia Curții de Conturi, Comisia a creat un plan de acțiune pentru un cadru de control intern integrat, care urmărește dezvoltarea unor instrumente și abordări comune, coordonate pentru toate serviciile Comisiei. Acesta include formalizarea și armonizarea prezentării strategiilor de control intern care au ca scop furnizarea unei viziuni globale asupra fluxului controlului intern și a lanțului de responsabilizare aferent acestuia, precum și studierea modalității în care sunt abordate riscurile asociate. Sunt în curs acțiuni în conformitate cu și în funcție de calendarul planului de acțiune. |
| --- | --- |

8.26

Serviciile Comisiei sunt pe deplin conștiente de necesitatea de a avea și a aplica o strategie de control rentabilă, care să cuprindă audituri, evaluări, analize, activități de monitorizare și supraveghere. În conformitate cu opinia Curții de Conturi, Comisia a creat un plan de acțiune pentru un cadru de control intern integrat, care urmărește dezvoltarea unor instrumente și abordări comune, coordonate pentru toate serviciile Comisiei. Acesta include formalizarea și armonizarea prezentării strategiilor de control intern care au ca scop furnizarea unei viziuni globale asupra fluxului controlului intern și a lanțului de responsabilizare aferent acestuia, precum și studierea modalității în care sunt abordate riscurile asociate. Sunt în curs acțiuni în conformitate cu și în funcție de calendarul planului de acțiune.

| 8.27. | Sistemul comun de informații Relex (Common Relex Information System – CRIS) furnizează date pentru gestionarea cotidiană a proiectelor. În mare parte datorită limitărilor legate de definirea datelor, sistemul nu permite obținerea anumitor analize de informații financiare vizate. De exemplu, nu există suficiente informații financiare disponibile pe tip de organism responsabil de punerea în aplicare sau pe metodă de finanțare sau, dacă există, acestea nu sunt coerente pentru a putea forma baza unei analize mai detaliate a riscurilor menționată la punctul 8.28. EuropeAid recunoaște necesitatea de a îmbunătăți modulul CRIS. |
| --- | --- |

8.27.

Sistemul comun de informații Relex (Common Relex Information System – CRIS) furnizează date pentru gestionarea cotidiană a proiectelor. În mare parte datorită limitărilor legate de definirea datelor, sistemul nu permite obținerea anumitor analize de informații financiare vizate. De exemplu, nu există suficiente informații financiare disponibile pe tip de organism responsabil de punerea în aplicare sau pe metodă de finanțare sau, dacă există, acestea nu sunt coerente pentru a putea forma baza unei analize mai detaliate a riscurilor menționată la punctul 8.28. EuropeAid recunoaște necesitatea de a îmbunătăți modulul CRIS.

| 8.27 | Informațiile din sistem permit efectuarea unor analize relevante cu privire la necesitățile EuropeAid, inclusiv în funcție de tipul de organism de punere în aplicare sau de mod de gestiune. Sistemul este în permanență îmbunătățit, în conformitate cu evoluția necesităților de gestiune. |
| --- | --- |

8.27

Informațiile din sistem permit efectuarea unor analize relevante cu privire la necesitățile EuropeAid, inclusiv în funcție de tipul de organism de punere în aplicare sau de mod de gestiune. Sistemul este în permanență îmbunătățit, în conformitate cu evoluția necesităților de gestiune.

| 8.28. | În 2006, EuropeAid a pus în funcțiune un registru central al riscurilor, care urmează a fi actualizat trimestrial. La sfârșitul lunii decembrie 2006 fusese identificat un număr de riscuri critice care să fie introduse în planul anual de gestiune pentru 2007. Cu toate acestea, ca și în anii anteriori, nu există nicio indicație care să ateste că au fost luate în considerare, în cursul analizei efectuate, constatările auditorilor externi ai proiectelor și riscurile specifice aferente diferitelor tipuri de organisme responsabile de punerea în aplicare (ONG, organizație internațională, instituție guvernamentală etc.) și metode de finanțare (subvenție, asistență bugetară, fond fiduciar etc.). De asemenea, identificarea riscurilor nu este nici ea corelată sistematic cu constatările serviciilor de audit intern ale Comisiei. Aceste elemente ar fi reprezentat o sursă foarte utilă de informații pentru un exercițiu de analiză exhaustivă a riscurilor, care, la rândul său, ar fi putut contribui la o mai bună vizare a activităților de control. |
| --- | --- |

8.28.

În 2006, EuropeAid a pus în funcțiune un registru central al riscurilor, care urmează a fi actualizat trimestrial. La sfârșitul lunii decembrie 2006 fusese identificat un număr de riscuri critice care să fie introduse în planul anual de gestiune pentru 2007. Cu toate acestea, ca și în anii anteriori, nu există nicio indicație care să ateste că au fost luate în considerare, în cursul analizei efectuate, constatările auditorilor externi ai proiectelor și riscurile specifice aferente diferitelor tipuri de organisme responsabile de punerea în aplicare (ONG, organizație internațională, instituție guvernamentală etc.) și metode de finanțare (subvenție, asistență bugetară, fond fiduciar etc.). De asemenea, identificarea riscurilor nu este nici ea corelată sistematic cu constatările serviciilor de audit intern ale Comisiei. Aceste elemente ar fi reprezentat o sursă foarte utilă de informații pentru un exercițiu de analiză exhaustivă a riscurilor, care, la rândul său, ar fi putut contribui la o mai bună vizare a activităților de control.

| 8.28 | Evaluarea anuală proprie a riscului este efectuată în contextul planului anual de gestiune și este o evaluare a riscurilor ridicate, care completează alte analize ale riscului, mai detaliate, realizate, de exemplu, în contextul stabilirii planului anual de audit. Aceasta se concentrează asupra riscului rezidual, ținând cont de mecanismele deja existente. Faptul că elementele menționate de Curtea de Conturi nu sunt direct reflectate în formularea (evident sintetică) a riscului nu implică faptul că aceste elemente nu au fost luate în considerare în timpul exercițiului. |
| --- | --- |

8.28

Evaluarea anuală proprie a riscului este efectuată în contextul planului anual de gestiune și este o evaluare a riscurilor ridicate, care completează alte analize ale riscului, mai detaliate, realizate, de exemplu, în contextul stabilirii planului anual de audit. Aceasta se concentrează asupra riscului rezidual, ținând cont de mecanismele deja existente. Faptul că elementele menționate de Curtea de Conturi nu sunt direct reflectate în formularea (evident sintetică) a riscului nu implică faptul că aceste elemente nu au fost luate în considerare în timpul exercițiului.

Audit intern

| 8.29. | În 2006, Serviciul de audit intern (SAI) a transmis rapoarte cu privire la Acordul-cadru financiar și administrativ CE/ONU (EC/UN Financial and Administrative Framework Agreement – FAFA) și la urmărirea auditului său din 2003 privind sistemul de control intern al EuropeAid în ansamblu. EuropeAid și DC ECHO sunt în curs de a derula un plan de acțiune cu scopul de a aplica acele recomandări privind FAFA care au fost acceptate. Curtea a transmis un raport cu privire la FAFA (6) și va urmări această problemă în viitor. În ceea ce privește sistemul de control intern, EuropeAid a pus în aplicare majoritatea recomandărilor SAI, înregistrând progrese satisfăcătoare cu restul. |
| --- | --- |

8.29.

În 2006, Serviciul de audit intern (SAI) a transmis rapoarte cu privire la Acordul-cadru financiar și administrativ CE/ONU (EC/UN Financial and Administrative Framework Agreement – FAFA) și la urmărirea auditului său din 2003 privind sistemul de control intern al EuropeAid în ansamblu. EuropeAid și DC ECHO sunt în curs de a derula un plan de acțiune cu scopul de a aplica acele recomandări privind FAFA care au fost acceptate. Curtea a transmis un raport cu privire la FAFA (6) și va urmări această problemă în viitor. În ceea ce privește sistemul de control intern, EuropeAid a pus în aplicare majoritatea recomandărilor SAI, înregistrând progrese satisfăcătoare cu restul.

8.30.

| 8.30. | Structura de audit intern care deservește atât EuropeAid, cât și DG ECHO a finalizat o serie de sarcini în 2006, inclusiv audituri ale sistemelor de gestionare a riscurilor, precum și ale atribuirii contractelor în cadrul EuropeAid. Această structură nu furnizează în prezent o evaluare anuală globală a situației controlului intern în EuropeAid și DG ECHO. O asemenea evaluare globală periodică ar putea reprezenta o sursă valoroasă de asigurare pentru directorii generali respectivi. În ciuda creării în 2006 a două posturi suplimentare în cadrul structurii de audit intern, nu pare fezabil să se poată acoperi, în cadrul ciclului de trei ani propus, toate domeniile de audit identificate în evaluarea necesarului de audit al EuropeAid cu efectivele actuale de personal. O evaluare similară a necesarului de audit pentru partea de activitate corespunzătoare DG ECHO a fost finalizată la începutul anului 2007. |
| --- | --- |

Structura de audit intern care deservește atât EuropeAid, cât și DG ECHO a finalizat o serie de sarcini în 2006, inclusiv audituri ale sistemelor de gestionare a riscurilor, precum și ale atribuirii contractelor în cadrul EuropeAid. Această structură nu furnizează în prezent o evaluare anuală globală a situației controlului intern în EuropeAid și DG ECHO. O asemenea evaluare globală periodică ar putea reprezenta o sursă valoroasă de asigurare pentru directorii generali respectivi. În ciuda creării în 2006 a două posturi suplimentare în cadrul structurii de audit intern, nu pare fezabil să se poată acoperi, în cadrul ciclului de trei ani propus, toate domeniile de audit identificate în evaluarea necesarului de audit al EuropeAid cu efectivele actuale de personal. O evaluare similară a necesarului de audit pentru partea de activitate corespunzătoare DG ECHO a fost finalizată la începutul anului 2007.

| 8.30 | Rolul structurilor de audit intern nu este acela de a oferi o opinie anuală asupra rapoartelor anuale de activitate ale direcțiilor generale, ci să ofere consiliere privind procesul de elaborare al rapoartelor anuale de activitate; în conformitate cu natura și domeniul lor de activitate din timpul anului respectiv, structurile de audit intern ar trebui să își exprime opinia privind gradul de control, ca o contribuție la pregătirea rapoartelor anuale de activitate [a se vedea (2003)0059]. |
| --- | --- |

8.30

Rolul structurilor de audit intern nu este acela de a oferi o opinie anuală asupra rapoartelor anuale de activitate ale direcțiilor generale, ci să ofere consiliere privind procesul de elaborare al rapoartelor anuale de activitate; în conformitate cu natura și domeniul lor de activitate din timpul anului respectiv, structurile de audit intern ar trebui să își exprime opinia privind gradul de control, ca o contribuție la pregătirea rapoartelor anuale de activitate [a se vedea (2003)0059].

La întocmirea declarației de asigurare, directorii generali se bazează pe diferite surse de informații (care includ, printre altele, auditurile efectuate de serviciul de audit intern sau de alte organisme de control, inclusiv de structurile de audit intern), care contribuie împreună la asigurare.

În 2006, structurile de audit intern din EuropeAid au fost consolidate cu 2 posturi suplimentare, ceea ce i–a permis să își extindă domeniul de activitate. După cum se poate observa din activitățile structurilor de audit intern din 2006, programul acestora de lucru pe 2006 a fost îndeplinit așa cum fusese inițial planificat.

Concluzii și recomandări

| 8.31. | Auditul Curții a relevat că există un nivel scăzut de erori ce afectează operațiunile verificate la nivelul delegațiilor (a se vedea punctul 8.8). Cu toate acestea, s-a detectat un nivel semnificativ de erori în eșantionul testat la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor (a se vedea punctele 8.9 și 8.10). |
| --- | --- |

8.31.

Auditul Curții a relevat că există un nivel scăzut de erori ce afectează operațiunile verificate la nivelul delegațiilor (a se vedea punctul 8.8). Cu toate acestea, s-a detectat un nivel semnificativ de erori în eșantionul testat la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor (a se vedea punctele 8.9 și 8.10).

| 8.31 | Comisia estimează că impactul financiar global al erorilor asupra plăților finale pentru toate acțiunile externe, bazat pe erorile constatate de Curtea de Conturi și de auditurile și controalele efectuate de Comisie, este acceptabil, deși s-ar putea face îmbunătățiri. |
| --- | --- |

8.31

Comisia estimează că impactul financiar global al erorilor asupra plăților finale pentru toate acțiunile externe, bazat pe erorile constatate de Curtea de Conturi și de auditurile și controalele efectuate de Comisie, este acceptabil, deși s-ar putea face îmbunătățiri.

Anumite observații formulate de Curtea de Conturi se referă la contractele în curs de execuție pentru care nu s-au efectuat încă plățile finale și care, prin urmare, ar trebui să facă obiectul unor măsuri corective la încheierea lor, mulțumită sistemului de control al Comisiei.

| 8.32. | Evaluarea globală a Curții privind sistemele de supraveghere și control ale Comisiei în 2006 este prezentată în
  anexa 8.2
  . După cum s-a explicat la punctele 8.13–8.18, au continuat să existe deficiențe în sistemele destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor. |
| --- | --- |

8.32.

Evaluarea globală a Curții privind sistemele de supraveghere și control ale Comisiei în 2006 este prezentată în
  anexa 8.2
  . După cum s-a explicat la punctele 8.13–8.18, au continuat să existe deficiențe în sistemele destinate să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare a proiectelor.

| 8.32 | Sistemul de control intern al Comisiei este astfel conceput încât să ia în considerare caracterul multianual al cheltuielilor pentru ajutorul extern, ceea ce garantează că se efectuează controlul solicitărilor de plată ale beneficiarilor în momentele-cheie ale execuției proiectului, permițând astfel detectarea și remedierea erorilor legate de plățile în avans. |
| --- | --- |

8.32

Sistemul de control intern al Comisiei este astfel conceput încât să ia în considerare caracterul multianual al cheltuielilor pentru ajutorul extern, ceea ce garantează că se efectuează controlul solicitărilor de plată ale beneficiarilor în momentele-cheie ale execuției proiectului, permițând astfel detectarea și remedierea erorilor legate de plățile în avans.

În 2006 au fost luate măsuri pentru a consolida suplimentar sistemele de control, inclusiv distribuirea de ghiduri practice îmbunătățite pentru procedurile contractuale, acoperind atât bugetul, cât și Fondul European de Dezvoltare, de ghiduri pentru devizele pentru programe, elaborarea unor orientări mai detaliate privind raportarea, destinate delegațiilor, și efectuarea unor controale ex post mai riguroase.

Comisia este conștientă că se pot face îmbunătățiri, dar consideră că sistemele existente oferă în ansamblu asigurări rezonabile privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor cu ajutorul extern.

| 8.33. | Pentru a atenua aceste deficiențe, Curtea recomandă următoarele: |
| --- | --- |

8.33.

Pentru a atenua aceste deficiențe, Curtea recomandă următoarele:

| 8.33 | |
| --- | --- |

8.33

| (a) | auditorii externi ai proiectelor ar trebui să își desfășoare activitatea în baza unui mandat care să acopere toate domeniile de risc cunoscute, inclusiv conformitatea cu cerințele Comisiei referitoare la procedurile de atribuire a contractelor și eligibilitatea cheltuielilor, și ar trebui stabilite cerințe clare de raportare (a se vedea punctele 8.15 și 8.16); |
| --- | --- |

(a)

auditorii externi ai proiectelor ar trebui să își desfășoare activitatea în baza unui mandat care să acopere toate domeniile de risc cunoscute, inclusiv conformitatea cu cerințele Comisiei referitoare la procedurile de atribuire a contractelor și eligibilitatea cheltuielilor, și ar trebui stabilite cerințe clare de raportare (a se vedea punctele 8.15 și 8.16);

| (a) | Noi contracte standard și termeni de referință pentru verificările cheltuielilor, care au intrat în vigoare la 1 februarie 2006, răspund în mod specific la aspectele menționate de Curtea de Conturi. |
| --- | --- |

(a)

Noi contracte standard și termeni de referință pentru verificările cheltuielilor, care au intrat în vigoare la 1 februarie 2006, răspund în mod specific la aspectele menționate de Curtea de Conturi.

| (b) | definițiile datelor și normele de introducere a acestora în modulul CRIS ar trebui astfel elaborate încât acesta să furnizeze un inventar analitic fiabil și util al tuturor auditurilor de proiecte, indiferent dacă au fost realizate de auditori externi sau de personalul Comisiei, permițând informațiilor






  — | să fie mai bine sintetizate; |
| --- | --- | --- |

(b)

definițiile datelor și normele de introducere a acestora în modulul CRIS ar trebui astfel elaborate încât acesta să furnizeze un inventar analitic fiabil și util al tuturor auditurilor de proiecte, indiferent dacă au fost realizate de auditori externi sau de personalul Comisiei, permițând informațiilor

—

să fie mai bine sintetizate;

| — | să fie legate într-o măsură mai mare de informațiile de gestiune aferente proiectelor corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

să fie legate într-o măsură mai mare de informațiile de gestiune aferente proiectelor corespunzătoare;

| — | să fie utilizate pentru a alimenta sistemul de analiză a riscurilor; |
| --- | --- |

—

să fie utilizate pentru a alimenta sistemul de analiză a riscurilor;

| — | și, în fine, să facă obiectul schimburilor dintre direcțiile generale care fac parte din familia RELEX (a se vedea punctele 8.23, 8.25 și 8.27); |
| --- | --- |

—

și, în fine, să facă obiectul schimburilor dintre direcțiile generale care fac parte din familia RELEX (a se vedea punctele 8.23, 8.25 și 8.27);

| (b) | Comisia intenționează să continue să îmbunătățească funcționarea modulului de audit al sistemului comun de informare Relex (CRIS Audit) pe baza experienței acumulate, ca o completare la sistemul curent. |
| --- | --- |

(b)

Comisia intenționează să continue să îmbunătățească funcționarea modulului de audit al sistemului comun de informare Relex (CRIS Audit) pe baza experienței acumulate, ca o completare la sistemul curent.

| (c) | serviciile centrale EuropeAid ar trebui să supună informațiile furnizate de delegații cu privire la audituri unei examinări mai atente pentru a se asigura de exhaustivitatea și consecvența acestora. Acest lucru ar trebui sprijinit prin misiuni de verificare desfășurate de toate direcțiile (a se vedea punctele 8.20, 8.22 și 8.24); |
| --- | --- |

(c)

serviciile centrale EuropeAid ar trebui să supună informațiile furnizate de delegații cu privire la audituri unei examinări mai atente pentru a se asigura de exhaustivitatea și consecvența acestora. Acest lucru ar trebui sprijinit prin misiuni de verificare desfășurate de toate direcțiile (a se vedea punctele 8.20, 8.22 și 8.24);

| (c) | Comisia a modificat recent formatul rapoartelor utilizat de delegații cu privire la punerea în aplicare a Planului anual de audit pe 2007, astfel încât acesta este acum mai detaliat și va permite o distincție mai clară între diferitele faze ale procesului de audit și motivele acestuia. |
| --- | --- |

(c)

Comisia a modificat recent formatul rapoartelor utilizat de delegații cu privire la punerea în aplicare a Planului anual de audit pe 2007, astfel încât acesta este acum mai detaliat și va permite o distincție mai clară între diferitele faze ale procesului de audit și motivele acestuia.

| (d) | DG ECHO ar trebui să clarifice normele privind eligibilitatea cheltuielilor, pentru a preveni interpretările diferite (a se vedea punctul 8.11); |
| --- | --- |

(d)

DG ECHO ar trebui să clarifice normele privind eligibilitatea cheltuielilor, pentru a preveni interpretările diferite (a se vedea punctul 8.11);

| (d) | Comisia a continuat să lucreze cu organizațiile contractante în vederea îmbunătățirii înțelegerii normelor, în scopul de a clarifica diferitele interpretări. În iunie 2007, au fost trimise tuturor partenerilor fișe informative, care să ofere o interpretare clară a normelor existente. |
| --- | --- |

(d)

Comisia a continuat să lucreze cu organizațiile contractante în vederea îmbunătățirii înțelegerii normelor, în scopul de a clarifica diferitele interpretări. În iunie 2007, au fost trimise tuturor partenerilor fișe informative, care să ofere o interpretare clară a normelor existente.

| (e) | ar trebui revizuit echilibrul dintre auditurile pe care le efectuează DG ECHO la nivelul serviciilor centrale ale partenerilor responsabili de punerea în aplicare și cele de pe teren, pentru a obține o perspectivă mai bună asupra realității cheltuielilor corespunzătoare proiectelor (a se vedea punctul 8.18). |
| --- | --- |

(e)

ar trebui revizuit echilibrul dintre auditurile pe care le efectuează DG ECHO la nivelul serviciilor centrale ale partenerilor responsabili de punerea în aplicare și cele de pe teren, pentru a obține o perspectivă mai bună asupra realității cheltuielilor corespunzătoare proiectelor (a se vedea punctul 8.18).

| (e) | Echilibrul dintre auditurile la serviciile centrale și auditurile la fața locului a fost revizuit și ar trebui considerat în contextul unei strategii globale de control (a se vedea punctul 8.18). |
| --- | --- |

(e)

Echilibrul dintre auditurile la serviciile centrale și auditurile la fața locului a fost revizuit și ar trebui considerat în contextul unei strategii globale de control (a se vedea punctul 8.18).

---

(1)  Ajutorul oferit prin intermediul Fondurilor Europene de Dezvoltare este raportat separat, acesta nefiind finanțat din bugetul general.

(2)  Asistență Comunitară pentru Reconstrucție, Dezvoltare și Stabilizare.

(3)  Direcțiile geografice sunt: 1. Asia și Asia Centrală; 2. Europa, țările sud-mediteraneene, Orientul Mijlociu și politica de vecinătate; 3. America Latină.

(4)  A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.9.

(5)  Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi privind modelul de „audit unic”, punctul 50.

(6)  A se vedea Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 8.24–8.28, și Raportul anual privind exercițiul financiar 2006 referitor la activitățile finanțate de Fondurile Europene de Dezvoltare, punctul 52.

ANEXA 8.2

Evaluarea sistemelor de supraveghere şi control

| Sistem vizat | Control intern cheie | Evaluare globală |
| --- | --- | --- |
| Proceduri şi manuale | Controale ex-ante de gestiune | Audituri interne | Controale ex-post de operaţiuni | Audituri externe | Rapoarte de gestiune |
| Oficiul de cooperare EuropeAid | | | | | | | |
| DG Ajutor Umanitar (ECHO) | | | | N/A | | | |
| Delegaţii ale Comisiei | | | | N/A | | | |

Sistem vizat

Control intern cheie

Evaluare globală

Proceduri şi manuale

Controale ex-ante de gestiune

Audituri interne

Controale ex-post de operaţiuni

Audituri externe

Rapoarte de gestiune

Oficiul de cooperare EuropeAid

DG Ajutor Umanitar (ECHO)

N/A

Delegaţii ale Comisiei

N/A

Legendă:

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parţial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |
| N/A | Nu se aplica sau nu a fost evaluat |

Satisfăcător

Parţial satisfăcător

Nesatisfăcător

N/A

Nu se aplica sau nu a fost evaluat

ANEXA 8.1

Urmărirea anumitor observații principale din Declarația de asigurare

| Observația Curții | Măsura luată | Analiza Curții | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Erori privind plățile efectuate de organismele responsabile de punerea în aplicare |
| Curtea a constatat un nivel semnificativ de erori în eșantionul de plăți testate la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.20) | Au fost revizuite mandatele pentru auditurile financiare care trebuie realizate de beneficiari. | Măsura luată nu a produs încă rezultate eficace pentru plățile auditate în 2006. | A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 8.10, 8.15, 8.16 și 8.31. |
| Audituri externe ale proiectelor |
| Auditorilor externi nu li s-au furnizat mandate complete, ceea ce înseamnă că anumite domenii de risc nu au fost acoperite de audituri, cum ar fi necesitatea de a testa conformitatea cu procedurile prevăzute de atribuire a contractelor.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.15) | Noile contracte tip și mandate pentru verificarea cheltuielilor, care au intrat în vigoare la data de 1 februarie 2006, abordează în mod specific aspectele contractuale menționate de către Curte. | Efectul deplin nu va fi vizibil înainte de 2007 (majoritatea rapoartelor de audit examinate în contextul DAS 2006 a fost contractată înainte de februarie 2006). | A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 8.10, 8.15 și 8.16. |
| Informații privind auditurile și rezultatele acestora |
| Nici rapoartele privind gestionarea asistenței externe, nici sistemul informatizat de informații de gestiune CRIS (sistemul comun de informații Relex) nu conțin informații complete și sistematice privind auditurile de proiecte și rezultatele acestora.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 8.9 și 8.10) | Numărul de informații de audit introduse în sistemul CRIS a crescut în 2006, însă acestea erau încă incomplete. Rapoartele privind gestionarea asistenței externe sunt în continuare inconsecvente în modul de raportare asupra auditurilor. | Deși a crescut utilizarea sistemului CRIS, încă nu se poate beneficia de avantajele potențiale ale unui registru central complet al auditurilor și al rezultatelor acestora. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 8.23. |
| Analiza riscurilor |
| Analiza riscurilor efectuată de EuropeAid ar trebui să facă trimitere la constatările auditurilor de la nivel de proiect și să facă diferența între diferitele tipuri de organisme responsabile de punerea în aplicare și de metode de finanțare.
  [Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.23 litera (a)] | Analiza riscurilor a fost îmbunătățită prin introducerea unui registru central al riscurilor, actualizat trimestrial. | În ciuda introducerii registrului de riscuri, încă nu există trimiteri la constatările auditurilor și nici o analiză explicită pe organism și metodă de finanțare. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 8.28. |

Observația Curții

Măsura luată

Analiza Curții

Răspunsul Comisiei

Erori privind plățile efectuate de organismele responsabile de punerea în aplicare

Curtea a constatat un nivel semnificativ de erori în eșantionul de plăți testate la nivelul organismelor responsabile de punerea în aplicare.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.20)

Au fost revizuite mandatele pentru auditurile financiare care trebuie realizate de beneficiari.

Măsura luată nu a produs încă rezultate eficace pentru plățile auditate în 2006.

A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 8.10, 8.15, 8.16 și 8.31.

Audituri externe ale proiectelor

Auditorilor externi nu li s-au furnizat mandate complete, ceea ce înseamnă că anumite domenii de risc nu au fost acoperite de audituri, cum ar fi necesitatea de a testa conformitatea cu procedurile prevăzute de atribuire a contractelor.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.15)

Noile contracte tip și mandate pentru verificarea cheltuielilor, care au intrat în vigoare la data de 1 februarie 2006, abordează în mod specific aspectele contractuale menționate de către Curte.

Efectul deplin nu va fi vizibil înainte de 2007 (majoritatea rapoartelor de audit examinate în contextul DAS 2006 a fost contractată înainte de februarie 2006).

A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 8.10, 8.15 și 8.16.

Informații privind auditurile și rezultatele acestora

Nici rapoartele privind gestionarea asistenței externe, nici sistemul informatizat de informații de gestiune CRIS (sistemul comun de informații Relex) nu conțin informații complete și sistematice privind auditurile de proiecte și rezultatele acestora.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctele 8.9 și 8.10)

Numărul de informații de audit introduse în sistemul CRIS a crescut în 2006, însă acestea erau încă incomplete. Rapoartele privind gestionarea asistenței externe sunt în continuare inconsecvente în modul de raportare asupra auditurilor.

Deși a crescut utilizarea sistemului CRIS, încă nu se poate beneficia de avantajele potențiale ale unui registru central complet al auditurilor și al rezultatelor acestora.

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 8.23.

Analiza riscurilor

Analiza riscurilor efectuată de EuropeAid ar trebui să facă trimitere la constatările auditurilor de la nivel de proiect și să facă diferența între diferitele tipuri de organisme responsabile de punerea în aplicare și de metode de finanțare.

[Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 8.23 litera (a)]

Analiza riscurilor a fost îmbunătățită prin introducerea unui registru central al riscurilor, actualizat trimestrial.

În ciuda introducerii registrului de riscuri, încă nu există trimiteri la constatările auditurilor și nici o analiză explicită pe organism și metodă de finanțare.

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 8.28.

CAPITOLUL 9

Strategia de preaderare

CUPRINS

| 9.1–9.6 | Introducere |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Evaluarea specifică în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Abordarea și sfera auditului |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Constatările auditului |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Sistemele de supraveghere și control |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Urmărirea observațiilor anterioare formulate în Raportul special nr. 6/2003 privind înfrățirea, principalul instrument de sprijinire a consolidării instituționale în statele candidate la aderare |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Introducere |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | Observațiile Curții |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Recomandări |
| --- | --- |

9.37

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 9.1. | Prezentul capitol al raportului anual se referă la rubrica 7 din Perspectivele financiare, care cuprinde cheltuielile efectuate în cadrul instrumentelor de preaderare (Phare, ISPA și Sapard) pentru statele din Europa Centrală și de Est (1), precum și programul de asistență de preaderare pentru Turcia. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

9.1.

Prezentul capitol al raportului anual se referă la rubrica 7 din Perspectivele financiare, care cuprinde cheltuielile efectuate în cadrul instrumentelor de preaderare (Phare, ISPA și Sapard) pentru statele din Europa Centrală și de Est (1), precum și programul de asistență de preaderare pentru Turcia.

9.2.

| 9.2. | Programul Phare (2) și Programul de asistență de preaderare pentru Turcia (3), care sunt gestionate de Direcția Generală Extindere, sprijină consolidarea instituțională și investițiile. ISPA (4) a fost înființat pentru a facilita aderarea în domeniul mediului și al transporturilor și este gestionat de Direcția Generală Politică Regională. Sapard (5) este pus în aplicare sub responsabilitatea Direcției Generale Agricultură și are ca scop sprijinirea statelor beneficiare în efortul de a soluționa problemele ce decurg din reforma structurală a sectorului lor agricol și a zonelor lor rurale, precum și contribuirea la punerea în aplicare a politicii agricole comune. |
| --- | --- |

Programul Phare (2) și Programul de asistență de preaderare pentru Turcia (3), care sunt gestionate de Direcția Generală Extindere, sprijină consolidarea instituțională și investițiile. ISPA (4) a fost înființat pentru a facilita aderarea în domeniul mediului și al transporturilor și este gestionat de Direcția Generală Politică Regională. Sapard (5) este pus în aplicare sub responsabilitatea Direcției Generale Agricultură și are ca scop sprijinirea statelor beneficiare în efortul de a soluționa problemele ce decurg din reforma structurală a sectorului lor agricol și a zonelor lor rurale, precum și contribuirea la punerea în aplicare a politicii agricole comune.

9.3.

| 9.3. | Programele și proiectele Phare, Turcia și ISPA sunt puse în aplicare, în principal, cu ajutorul Sistemului de implementare descentralizată (Decentralised Implementation System – DIS), controlul ex ante al deciziilor privind achizițiile publice și atribuirea contractelor fiind efectuat de delegațiile Comisiei sau cu ajutorul Sistemului extins de implementare descentralizată (Extended Decentralised Implementation System – EDIS), în cadrul căruia nu se aplică controlul ex ante al licitațiilor și al atribuirii contractelor efectuat de Comisie (6). În gestiunea descentralizată, plățile către contractanți și beneficiari sunt efectuate de autoritățile naționale, cu un control ex post de către Comisie. |
| --- | --- |

Programele și proiectele Phare, Turcia și ISPA sunt puse în aplicare, în principal, cu ajutorul Sistemului de implementare descentralizată (Decentralised Implementation System – DIS), controlul ex ante al deciziilor privind achizițiile publice și atribuirea contractelor fiind efectuat de delegațiile Comisiei sau cu ajutorul Sistemului extins de implementare descentralizată (Extended Decentralised Implementation System – EDIS), în cadrul căruia nu se aplică controlul ex ante al licitațiilor și al atribuirii contractelor efectuat de Comisie (6). În gestiunea descentralizată, plățile către contractanți și beneficiari sunt efectuate de autoritățile naționale, cu un control ex post de către Comisie.

9.4.

| 9.4. | Pe de altă parte, Sapard este pus în aplicare, de asemenea, într-o manieră descentralizată, dar fără a necesita o aprobare ex ante din partea Comisiei pentru selecția proiectelor, organizarea cererilor de oferte și atribuirea contractelor. Pe baza propriilor sale evaluări, Comisia a delegat gestionarea programului fiecărei țări beneficiare. Funcțiile de punere în aplicare și de plată cad în responsabilitatea agențiilor de plată acreditate, care rambursează cheltuielile suportate de beneficiari. Fiecare agenție de plată are obligația de a prezenta anual Comisiei un certificat privind conturile sale și un raport de audit întocmite de un organism de certificare independent. Comisia se asigură că sistemele sunt adecvate și funcționează în mod corect, iar la sfârșitul unui exercițiu financiar efectuează procedurile de închidere a conturilor. |
| --- | --- |

Pe de altă parte, Sapard este pus în aplicare, de asemenea, într-o manieră descentralizată, dar fără a necesita o aprobare ex ante din partea Comisiei pentru selecția proiectelor, organizarea cererilor de oferte și atribuirea contractelor. Pe baza propriilor sale evaluări, Comisia a delegat gestionarea programului fiecărei țări beneficiare. Funcțiile de punere în aplicare și de plată cad în responsabilitatea agențiilor de plată acreditate, care rambursează cheltuielile suportate de beneficiari. Fiecare agenție de plată are obligația de a prezenta anual Comisiei un certificat privind conturile sale și un raport de audit întocmite de un organism de certificare independent. Comisia se asigură că sistemele sunt adecvate și funcționează în mod corect, iar la sfârșitul unui exercițiu financiar efectuează procedurile de închidere a conturilor.

9.5.

| 9.5. | În 2006, plățile efectuate în cadrul programelor de preaderare s-au ridicat la 2 277 de milioane de euro.
  Graficul 9.1
  prezintă repartizarea fondurilor angajate și cheltuite în 2006. Pentru cele opt state din Europa Centrală și de Est care au devenit state membre în 2004, nu s-au angajat cheltuieli noi după aderare (cu excepția Sapard, unde o parte dintre angajamente au fost contractate până la sfârșitul anului 2004). Pentru Bulgaria și România, ultimul an pentru angajamente a fost 2006. Fostele proiecte ISPA din aceste țări care tocmai au aderat sunt considerate de acum înainte proiecte în cadrul Fondului de coeziune. Plățile Comisiei pentru aceste proiecte pot continua până în 2010/2011. În ceea ce privește PHARE, plățile vor continua cel puțin până la sfârșitul anului 2009. |
| --- | --- |

În 2006, plățile efectuate în cadrul programelor de preaderare s-au ridicat la 2 277 de milioane de euro.
  Graficul 9.1
  prezintă repartizarea fondurilor angajate și cheltuite în 2006. Pentru cele opt state din Europa Centrală și de Est care au devenit state membre în 2004, nu s-au angajat cheltuieli noi după aderare (cu excepția Sapard, unde o parte dintre angajamente au fost contractate până la sfârșitul anului 2004). Pentru Bulgaria și România, ultimul an pentru angajamente a fost 2006. Fostele proiecte ISPA din aceste țări care tocmai au aderat sunt considerate de acum înainte proiecte în cadrul Fondului de coeziune. Plățile Comisiei pentru aceste proiecte pot continua până în 2010/2011. În ceea ce privește PHARE, plățile vor continua cel puțin până la sfârșitul anului 2009.

Image

Image

| 9.6. | Un nou instrument unic pentru asistență de preaderare, IAP, va înlocui programele Phare, Turcia, ISPA și Sapard pentru perspectivele financiare 2007–2013. |
| --- | --- |

9.6.

Un nou instrument unic pentru asistență de preaderare, IAP, va înlocui programele Phare, Turcia, ISPA și Sapard pentru perspectivele financiare 2007–2013.

EVALUAREA SPECIFICĂ ÎN CONTEXTUL DECLARAȚIEI DE ASIGURARE

Abordarea și sfera auditului

| 9.7. | Auditul se bazează pe două surse principale de informații: |
| --- | --- |

9.7.

Auditul se bazează pe două surse principale de informații:

| (a) | teste de fond efectuate pe operațiuni: a fost prelevat un eșantion de 80 de operațiuni din domeniul bugetului pentru preaderare; |
| --- | --- |

(a)

teste de fond efectuate pe operațiuni: a fost prelevat un eșantion de 80 de operațiuni din domeniul bugetului pentru preaderare;

| (b) | o evaluare a funcționării sistemelor de supraveghere și control la următoarele niveluri: sediul central al Comisiei, delegațiile Comisiei și agențiile naționale de punere în aplicare și de plată. |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a funcționării sistemelor de supraveghere și control la următoarele niveluri: sediul central al Comisiei, delegațiile Comisiei și agențiile naționale de punere în aplicare și de plată.

Programele Phare și Turcia

| 9.8. | Pentru programele Phare și Turcia, Curtea: |
| --- | --- |

9.8.

Pentru programele Phare și Turcia, Curtea:

| (a) | a efectuat teste de fond pe un total de 67 de operațiuni la nivelul Comisiei, precum și la nivelul statului beneficiar în Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Letonia (control documentar), Lituania, Polonia, România, Slovacia și Turcia; |
| --- | --- |

(a)

a efectuat teste de fond pe un total de 67 de operațiuni la nivelul Comisiei, precum și la nivelul statului beneficiar în Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Letonia (control documentar), Lituania, Polonia, România, Slovacia și Turcia;

| (b) | a evaluat sistemele de supraveghere și control (punerea în aplicare a standardelor de control intern, sistemul de activități de control ex post, încheierea programelor la nivel central, precum și diferite teste de control privind operațiunile selectate în vederea testelor de fond în țările beneficiare). |
| --- | --- |

(b)

a evaluat sistemele de supraveghere și control (punerea în aplicare a standardelor de control intern, sistemul de activități de control ex post, încheierea programelor la nivel central, precum și diferite teste de control privind operațiunile selectate în vederea testelor de fond în țările beneficiare).

ISPA

| 9.9. | În ceea ce privește ISPA, s-au efectuat teste de fond pentru șapte plăți și proceduri de achiziție publică aferente unui număr de cinci proiecte din România și două proiecte din Bulgaria (7). Sistemele de supraveghere și control puse în aplicare de către Comisie au făcut obiectul unei examinări, referitoare în special la controalele ex ante efectuate de către delegațiile Comisiei (a se vedea punctul 9.3) și la activitățile de audit ale Direcției Generale Politică Regională. În final, s-a analizat progresul înregistrat de țările în cauză în obținerea aprobării EDIS. |
| --- | --- |

9.9.

În ceea ce privește ISPA, s-au efectuat teste de fond pentru șapte plăți și proceduri de achiziție publică aferente unui număr de cinci proiecte din România și două proiecte din Bulgaria (7). Sistemele de supraveghere și control puse în aplicare de către Comisie au făcut obiectul unei examinări, referitoare în special la controalele ex ante efectuate de către delegațiile Comisiei (a se vedea punctul 9.3) și la activitățile de audit ale Direcției Generale Politică Regională. În final, s-a analizat progresul înregistrat de țările în cauză în obținerea aprobării EDIS.

Sapard

| 9.10. | În ceea ce privește Sapard, la nivelul Comisiei, auditul a implicat o apreciere a sistemelor de supraveghere și control, inclusiv examinarea de către Comisie a rapoartelor organismelor de certificare și a testării operațiunilor pe un eșantion de plăți (șase plăți efectuate de Comisie). De asemenea, auditul Curții a cuprins testarea controalelor și testarea operațiunilor aferente unui număr de cinci proiecte din România și unui eșantion suplimentar de cinci proiecte din Letonia, acoperind măsurile principale puse în aplicare la momentul auditului. Aceste audituri au constat în verificarea documentației aferente proiectelor la agențiile de plată respective, precum și în controlul la fața locului al realizării proiectelor în conformitate cu legile și reglementările în vigoare. |
| --- | --- |

9.10.

În ceea ce privește Sapard, la nivelul Comisiei, auditul a implicat o apreciere a sistemelor de supraveghere și control, inclusiv examinarea de către Comisie a rapoartelor organismelor de certificare și a testării operațiunilor pe un eșantion de plăți (șase plăți efectuate de Comisie). De asemenea, auditul Curții a cuprins testarea controalelor și testarea operațiunilor aferente unui număr de cinci proiecte din România și unui eșantion suplimentar de cinci proiecte din Letonia, acoperind măsurile principale puse în aplicare la momentul auditului. Aceste audituri au constat în verificarea documentației aferente proiectelor la agențiile de plată respective, precum și în controlul la fața locului al realizării proiectelor în conformitate cu legile și reglementările în vigoare.

Constatările auditului

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente

| 9.11. | Erorile constatate de auditul operațiunilor subiacente nu au fost semnificative pentru programele Phare, Turcia și ISPA. Cu toate acestea, în cazul programului Sapard, au fost constatate erori semnificative. |
| --- | --- |

9.11.

Erorile constatate de auditul operațiunilor subiacente nu au fost semnificative pentru programele Phare, Turcia și ISPA. Cu toate acestea, în cazul programului Sapard, au fost constatate erori semnificative.

| 9.11. | Comisia consideră că în cazul Sapard, din motivele prezentate la punctul 9.14, numărul de erori care au avut implicații financiare nu este semnificativ. |
| --- | --- |

9.11.

Comisia consideră că în cazul Sapard, din motivele prezentate la punctul 9.14, numărul de erori care au avut implicații financiare nu este semnificativ.

Programele Phare și Turcia

| 9.12. | În ceea ce privește programul Phare, Curtea a constatat o eroare de fond, și anume în Slovacia, unde s-a aplicat un coeficient de cofinanțare incorect. În plus, s-a constatat și un număr de erori formale, cum ar fi nerespectarea normelor privind cererile de oferte și atribuirea contractelor. |
| --- | --- |

9.12.

În ceea ce privește programul Phare, Curtea a constatat o eroare de fond, și anume în Slovacia, unde s-a aplicat un coeficient de cofinanțare incorect. În plus, s-a constatat și un număr de erori formale, cum ar fi nerespectarea normelor privind cererile de oferte și atribuirea contractelor.

ISPA

| 9.13. | Operațiunile ISPA testate nu au fost afectate de erori semnificative. Au fost identificate anumite erori având o natură formală, care se referă în principal la nerespectarea unor condiții din PRAG (8) (cum ar fi, de exemplu, lipsa unor explicații privind absența membrilor cu drept de vot de la întâlnirile comisiei de evaluare sau nepublicarea previziunilor referitoare la cererile de oferte viitoare și a anunțurilor de atribuire în Jurnalul Oficial). |
| --- | --- |

9.13.

Operațiunile ISPA testate nu au fost afectate de erori semnificative. Au fost identificate anumite erori având o natură formală, care se referă în principal la nerespectarea unor condiții din PRAG (8) (cum ar fi, de exemplu, lipsa unor explicații privind absența membrilor cu drept de vot de la întâlnirile comisiei de evaluare sau nepublicarea previziunilor referitoare la cererile de oferte viitoare și a anunțurilor de atribuire în Jurnalul Oficial).

| 9.13. | Comisia analizează în prezent circumstanțele în care s-au produs aceste încălcări aparente ale cerințelor. Chiar dacă anunțurile de previzionare sunt, în general, necesare conform condițiilor PRAG, există totuși unele excepții. |
| --- | --- |

9.13.

Comisia analizează în prezent circumstanțele în care s-au produs aceste încălcări aparente ale cerințelor. Chiar dacă anunțurile de previzionare sunt, în general, necesare conform condițiilor PRAG, există totuși unele excepții.

Sapard

| 9.14. | Operațiunile Sapard auditate de Curte au fost afectate de erori semnificative. Curtea a constatat că, în cazul anumitor proiecte, beneficiarii de ajutor comunitar nu își respectaseră obligațiile contractuale. În particular, s-a constatat că un proiect auditat în România nu era eligibil pentru finanțare UE, întrucât nu se respectaseră normele și procedurile privind achizițiile publice, prescrise de Comisie. Pentru anumite proiecte, controalele efectuate efectiv de autorități în timpul vizitelor la fața locului nu erau probate în mod clar sau nu erau corespunzătoare, ceea ce a condus chiar și la o plată pentru o investiție care nu s-a realizat integral. |
| --- | --- |

9.14.

Operațiunile Sapard auditate de Curte au fost afectate de erori semnificative. Curtea a constatat că, în cazul anumitor proiecte, beneficiarii de ajutor comunitar nu își respectaseră obligațiile contractuale. În particular, s-a constatat că un proiect auditat în România nu era eligibil pentru finanțare UE, întrucât nu se respectaseră normele și procedurile privind achizițiile publice, prescrise de Comisie. Pentru anumite proiecte, controalele efectuate efectiv de autorități în timpul vizitelor la fața locului nu erau probate în mod clar sau nu erau corespunzătoare, ceea ce a condus chiar și la o plată pentru o investiție care nu s-a realizat integral.

| 9.14. | Majoritatea erorilor identificate privesc un singur proiect în România. Eroarea identificată în procedurile de achiziții publice se referea la aspecte formale ale licitației. |
| --- | --- |

9.14.

Majoritatea erorilor identificate privesc un singur proiect în România. Eroarea identificată în procedurile de achiziții publice se referea la aspecte formale ale licitației.

Comisia a analizat operațiunea de licitație publică și a stabilit măsuri adecvate în cadrul procedurii de verificare a conformității.

În ceea ce privește verificările la fața locului, autoritățile române au luat măsuri pentru a-și îmbunătăți procedurile.

| 9.15. | Pentru eșantionul de plăți auditat la nivelul Comisiei, Curtea reiterează observația pe care a formulat-o anul trecut cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor efectuate aplicând așa-numita procedură pe perioadă limitată (limited time procedure) (9), care constă într-o modificare a procedurilor adoptate (adică acreditate) și în temeiul căreia nu se efectuează toate controalele înainte de aprobarea proiectelor de către Agenția Sapard. Această procedură nu a fost nici acreditată de autoritățile bulgare competente și nici analizată oficial și aprobată de către Comisie. Comisia a recunoscut că această procedură nu respectă reglementările și nu ar trebui să fie aplicată. Cu toate acestea, ea a hotărât, în principal pe baza unor informații (neverificate) furnizate de autoritățile bulgare, că o sumă de 19 580 843,66 de euro a fost considerată ca fiind eligibilă și a fost ulterior plătită în noiembrie 2006. |
| --- | --- |

9.15.

Pentru eșantionul de plăți auditat la nivelul Comisiei, Curtea reiterează observația pe care a formulat-o anul trecut cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor efectuate aplicând așa-numita procedură pe perioadă limitată (limited time procedure) (9), care constă într-o modificare a procedurilor adoptate (adică acreditate) și în temeiul căreia nu se efectuează toate controalele înainte de aprobarea proiectelor de către Agenția Sapard. Această procedură nu a fost nici acreditată de autoritățile bulgare competente și nici analizată oficial și aprobată de către Comisie. Comisia a recunoscut că această procedură nu respectă reglementările și nu ar trebui să fie aplicată. Cu toate acestea, ea a hotărât, în principal pe baza unor informații (neverificate) furnizate de autoritățile bulgare, că o sumă de 19 580 843,66 de euro a fost considerată ca fiind eligibilă și a fost ulterior plătită în noiembrie 2006.

| 9.15. | Comisia regretă că autoritățile bulgare nu au informat-o în timp util cu privire la punerea în aplicare a așa-numitei „proceduri pe perioadă limitată” („limited time procedure”), dar reafirmă că această încălcare a anumitor dispoziții ale Acordului multianual de finanțare (MAFA) (10) reprezintă o eroare formală. Comisia trebuie să evalueze (între altele) „gravitatea încălcării dispozițiilor și pierderea financiară pentru Comunitate” (11). Comisia a efectuat o misiune în Bulgaria în perioada 19-23 martie 2007. Analiza pe care a efectuat-o asupra câtorva proiecte aprobate în cadrul procedurii pe perioadă limitat („limited time procedure”) a demonstrat că, înainte de semnarea contractului cu beneficiarul, a fost respectată fiecare etapă de control din procedura acreditată, astfel încât nu a fost afectată eligibilitatea cheltuielilor pentru proiectele derulate în cadrul acestei proceduri. |
| --- | --- |

9.15.

Comisia regretă că autoritățile bulgare nu au informat-o în timp util cu privire la punerea în aplicare a așa-numitei „proceduri pe perioadă limitată” („limited time procedure”), dar reafirmă că această încălcare a anumitor dispoziții ale Acordului multianual de finanțare (MAFA) (10) reprezintă o eroare formală. Comisia trebuie să evalueze (între altele) „gravitatea încălcării dispozițiilor și pierderea financiară pentru Comunitate” (11). Comisia a efectuat o misiune în Bulgaria în perioada 19-23 martie 2007. Analiza pe care a efectuat-o asupra câtorva proiecte aprobate în cadrul procedurii pe perioadă limitat („limited time procedure”) a demonstrat că, înainte de semnarea contractului cu beneficiarul, a fost respectată fiecare etapă de control din procedura acreditată, astfel încât nu a fost afectată eligibilitatea cheltuielilor pentru proiectele derulate în cadrul acestei proceduri.

Sistemele de supraveghere și control

| 9.16. | Evaluarea sistemelor de supraveghere și control pentru domeniul bugetului de preaderare implică trei direcții generale (a se vedea punctul 9.2). Auditul a evidențiat că există în continuare, pentru toate instrumentele de preaderare, deficiențe care afectează sistemele de control ale autorităților naționale implicate în punerea în aplicare a proiectelor. |
| --- | --- |

9.16.

Evaluarea sistemelor de supraveghere și control pentru domeniul bugetului de preaderare implică trei direcții generale (a se vedea punctul 9.2). Auditul a evidențiat că există în continuare, pentru toate instrumentele de preaderare, deficiențe care afectează sistemele de control ale autorităților naționale implicate în punerea în aplicare a proiectelor.

Programele Phare și Turcia

| 9.17. | Controalele ex post (audituri de încheiere) examinate de Curte, referitoare la proiecte finanțate în cadrul programelor naționale Phare din 2000 și 2001 și efectuate în cursul anului de către auditorii externi contractați, au indicat un nivel al erorii nesemnificativ din punct de vedere financiar. Această constatare a fost coroborată de rezultatele testelor efectuate de Curte asupra operațiunilor. |
| --- | --- |

9.17.

Controalele ex post (audituri de încheiere) examinate de Curte, referitoare la proiecte finanțate în cadrul programelor naționale Phare din 2000 și 2001 și efectuate în cursul anului de către auditorii externi contractați, au indicat un nivel al erorii nesemnificativ din punct de vedere financiar. Această constatare a fost coroborată de rezultatele testelor efectuate de Curte asupra operațiunilor.

9.18.

| 9.18. | Controlul ex ante al procedurilor de cerere de oferte și de atribuire a contractelor efectuat de delegațiile Comisiei în cadrul gestiunii descentralizate a reprezentat un control-cheie eficace pentru a garanta legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. În ceea ce privește programele Phare și Turcia, Curtea a observat o frecvență ridicată a măsurilor corective în dosarele de cerere de oferte, ca urmare a controalelor ex ante efectuate de delegații în Bulgaria, România și Turcia. Aceasta indică faptul că sistemele naționale de supraveghere ale instituțiilor care aplică DIS nu funcționează încă în mod corect. Datorită menținerii controalelor ex ante la delegațiile respective, aceste deficiențe nu au avut consecințe financiare negative grave. |
| --- | --- |

Controlul ex ante al procedurilor de cerere de oferte și de atribuire a contractelor efectuat de delegațiile Comisiei în cadrul gestiunii descentralizate a reprezentat un control-cheie eficace pentru a garanta legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. În ceea ce privește programele Phare și Turcia, Curtea a observat o frecvență ridicată a măsurilor corective în dosarele de cerere de oferte, ca urmare a controalelor ex ante efectuate de delegații în Bulgaria, România și Turcia. Aceasta indică faptul că sistemele naționale de supraveghere ale instituțiilor care aplică DIS nu funcționează încă în mod corect. Datorită menținerii controalelor ex ante la delegațiile respective, aceste deficiențe nu au avut consecințe financiare negative grave.

9.19.

| 9.19. | În România, două dintre cele trei organisme responsabile de punerea în aplicare a programului Phare au obținut acreditarea EDIS în decembrie 2006. Cu toate acestea, în Bulgaria, acreditarea EDIS pentru Phare a fost din nou amânată, confirmând constatările Curții cu privire la faptul că sistemele de supraveghere ale administrațiilor naționale nu funcționează în mod corect. |
| --- | --- |

În România, două dintre cele trei organisme responsabile de punerea în aplicare a programului Phare au obținut acreditarea EDIS în decembrie 2006. Cu toate acestea, în Bulgaria, acreditarea EDIS pentru Phare a fost din nou amânată, confirmând constatările Curții cu privire la faptul că sistemele de supraveghere ale administrațiilor naționale nu funcționează în mod corect.

| 9.19. | Comisia regretă întârzierile înregistrate în acreditarea EDIS în Bulgaria, dar confirmă faptul că întârzierile nu puteau fi evitate, deoarece structurile de gestiune și control nu erau în măsură să permită renunțarea la controlul ex ante. Pentru a asigura buna gestiune financiară a fondurilor comunitare în cadrul EDIS, înainte de a acorda aceste fonduri Comisia a insistat asupra îmbunătățirii suplimentare a structurilor administrative. În România, cea de-a treia agenție de implementare a primit acreditarea EDIS în aprilie 2007. |
| --- | --- |

9.19.

Comisia regretă întârzierile înregistrate în acreditarea EDIS în Bulgaria, dar confirmă faptul că întârzierile nu puteau fi evitate, deoarece structurile de gestiune și control nu erau în măsură să permită renunțarea la controlul ex ante. Pentru a asigura buna gestiune financiară a fondurilor comunitare în cadrul EDIS, înainte de a acorda aceste fonduri Comisia a insistat asupra îmbunătățirii suplimentare a structurilor administrative. În România, cea de-a treia agenție de implementare a primit acreditarea EDIS în aprilie 2007.

ISPA

| 9.20. | Comisia a monitorizat și continuă să monitorizeze îndeaproape sistemele și proiectele din cadrul ISPA. Auditul Curții a avut ca rezultat anumite recomandări vizând continuarea îmbunătățirii instrumentelor și a documentației de audit (cum ar fi listele de verificare). |
| --- | --- |

9.20.

Comisia a monitorizat și continuă să monitorizeze îndeaproape sistemele și proiectele din cadrul ISPA. Auditul Curții a avut ca rezultat anumite recomandări vizând continuarea îmbunătățirii instrumentelor și a documentației de audit (cum ar fi listele de verificare).

| 9.20. | Vor fi luate în considerare recomandările Curții privind listele de verificare. |
| --- | --- |

9.20.

Vor fi luate în considerare recomandările Curții privind listele de verificare.

| 9.21. | În 2006 (iunie pentru România și noiembrie pentru Bulgaria), sistemele puse în aplicare pentru gestionarea ISPA i-au permis Comisiei să renunțe la condiția de aprobare ex ante. Cu toate acestea, în cazul anumitor organisme responsabile de punerea în aplicare, nu s-a putut încă acorda această aprobare sau aprobarea a fost acordată sub rezerva anumitor măsuri de salvgardare. În decizia sa, Comisia a inclus un număr de aspecte care trebuie să fie urmărite de către diferitele organisme implicate. Aceste aspecte erau încă în curs de aplicare la sfârșitul anului 2006. |
| --- | --- |

9.21.

În 2006 (iunie pentru România și noiembrie pentru Bulgaria), sistemele puse în aplicare pentru gestionarea ISPA i-au permis Comisiei să renunțe la condiția de aprobare ex ante. Cu toate acestea, în cazul anumitor organisme responsabile de punerea în aplicare, nu s-a putut încă acorda această aprobare sau aprobarea a fost acordată sub rezerva anumitor măsuri de salvgardare. În decizia sa, Comisia a inclus un număr de aspecte care trebuie să fie urmărite de către diferitele organisme implicate. Aceste aspecte erau încă în curs de aplicare la sfârșitul anului 2006.

| 9.21. | Aceste aspecte sunt urmărite prin intermediul activităților de monitorizare, al verificărilor cu privire la cererile de plată și al auditurilor. |
| --- | --- |

9.21.

Aceste aspecte sunt urmărite prin intermediul activităților de monitorizare, al verificărilor cu privire la cererile de plată și al auditurilor.

Sapard

| 9.22. | Auditul Curții în Letonia și România a constatat că sistemele administrative și de control Sapard au inclus conceptele-cheie (12), dar că funcționarea lor a prezentat următoarele deficiențe: |
| --- | --- |

9.22.

Auditul Curții în Letonia și România a constatat că sistemele administrative și de control Sapard au inclus conceptele-cheie (12), dar că funcționarea lor a prezentat următoarele deficiențe:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| (a) | modificările aduse procedurilor acreditate în România (a se vedea și Bulgaria mai sus, la punctul 9.15) și Planului de dezvoltare rurală în Letonia nu au primit aprobarea prealabilă necesară din partea Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

modificările aduse procedurilor acreditate în România (a se vedea și Bulgaria mai sus, la punctul 9.15) și Planului de dezvoltare rurală în Letonia nu au primit aprobarea prealabilă necesară din partea Comisiei;

| (a) | Amândouă cazurile sunt urmărite în cadrul procedurii de verificare a conformității. |
| --- | --- |

(a)

Amândouă cazurile sunt urmărite în cadrul procedurii de verificare a conformității.

| (b) | precizia și calitatea insuficiente ale controalelor în cazul unui proiect din România nu au permis detectarea erorilor, care, în consecință, nu au putut fi corectate ulterior (a se vedea punctul 9.14); |
| --- | --- |

(b)

precizia și calitatea insuficiente ale controalelor în cazul unui proiect din România nu au permis detectarea erorilor, care, în consecință, nu au putut fi corectate ulterior (a se vedea punctul 9.14);

(c)

| (c) | România nu dispunea încă de o bază de date pentru prețuri care să îi permită să verifice dacă achizițiile au fost efectuate la prețuri rezonabile, ceea ce afectează valoarea eligibilă a unui proiect. Acest aspect a fost deja semnalat în raportul anual pentru exercițiul financiar 2005 [punctul 9.17 litera (c)]. |
| --- | --- |

România nu dispunea încă de o bază de date pentru prețuri care să îi permită să verifice dacă achizițiile au fost efectuate la prețuri rezonabile, ceea ce afectează valoarea eligibilă a unui proiect. Acest aspect a fost deja semnalat în raportul anual pentru exercițiul financiar 2005 [punctul 9.17 litera (c)].

| (c) | Baza de date pentru prețuri este un instrument de evaluare a caracterului rezonabil al prețurilor și, în cazul Sapard, aceasta nu este o cerință reglementară conform Acordului multianual de finanțare. Cu toate acestea, Comisia împărtășește opinia Curții conform căreia existența unei astfel de baze de date ar putea oferi o garanție suplimentară privind bună gestiune financiară a achizițiilor private. |
| --- | --- |

(c)

Baza de date pentru prețuri este un instrument de evaluare a caracterului rezonabil al prețurilor și, în cazul Sapard, aceasta nu este o cerință reglementară conform Acordului multianual de finanțare. Cu toate acestea, Comisia împărtășește opinia Curții conform căreia existența unei astfel de baze de date ar putea oferi o garanție suplimentară privind bună gestiune financiară a achizițiilor private.

Concluzii și recomandări

| 9.23. | Operațiunile auditate de Curte nu au fost afectate de erori semnificative, cu excepția operațiunilor finanțate prin Sapard. Aceasta reflectă deficiențele detectate în funcționarea anumitor controale-cheie în cadrul sistemelor Sapard (a se vedea punctul 9.22). În ceea ce privește programele Phare, Turcia și ISPA, controlul ex ante al procedurilor de cerere de ofertă și de atribuire a contractelor efectuat de delegațiile Comisiei în cadrul gestiunii descentralizate a continuat să reprezinte un control eficace care compensează dificultățile autorităților locale de a gestiona procedurile de achiziție publică, în contextul creșterii rapide a fondurilor de preaderare. |
| --- | --- |

9.23.

Operațiunile auditate de Curte nu au fost afectate de erori semnificative, cu excepția operațiunilor finanțate prin Sapard. Aceasta reflectă deficiențele detectate în funcționarea anumitor controale-cheie în cadrul sistemelor Sapard (a se vedea punctul 9.22). În ceea ce privește programele Phare, Turcia și ISPA, controlul ex ante al procedurilor de cerere de ofertă și de atribuire a contractelor efectuat de delegațiile Comisiei în cadrul gestiunii descentralizate a continuat să reprezinte un control eficace care compensează dificultățile autorităților locale de a gestiona procedurile de achiziție publică, în contextul creșterii rapide a fondurilor de preaderare.

| 9.23. | Așa cum se precizează în răspunsurile Comisiei de la punctele 9.11, 9.14 și 9.22, Comisia este de părere că erorile identificate de către Curte în cazul Sapard sunt nesemnificative, cu excepția poate a licitației publice din România. Comisia este, bineînțeles, conștientă de riscurile potențiale legate de Sapard și le va lua în considerare în auditurile sale, dar nu a găsit până în prezent nici o dovadă cu privire la un risc financiar global important. |
| --- | --- |

9.23.

Așa cum se precizează în răspunsurile Comisiei de la punctele 9.11, 9.14 și 9.22, Comisia este de părere că erorile identificate de către Curte în cazul Sapard sunt nesemnificative, cu excepția poate a licitației publice din România. Comisia este, bineînțeles, conștientă de riscurile potențiale legate de Sapard și le va lua în considerare în auditurile sale, dar nu a găsit până în prezent nici o dovadă cu privire la un risc financiar global important.

| 9.24. | Urmărirea de către Curte a principalelor observații-cheie din Declarația de asigurare este prezentată în
  anexa 9.1
  , iar evaluarea globală a sistemelor de supraveghere și control în 2006 este prezentată în
  anexa 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24.

Urmărirea de către Curte a principalelor observații-cheie din Declarația de asigurare este prezentată în
  anexa 9.1
  , iar evaluarea globală a sistemelor de supraveghere și control în 2006 este prezentată în
  anexa 9.2
  .

9.25.

| 9.25. | Curtea recomandă Comisiei: |
| --- | --- |

Curtea recomandă Comisiei:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| (a) | să monitorizeze îndeaproape buna funcționare a sistemelor naționale de supraveghere și control, în special pregătirea și gestionarea cererilor de oferte în Turcia, procedurile de achiziție publică în cadrul EDIS în Bulgaria și în România și acordarea în timp util a cofinanțării naționale; |
| --- | --- |

(a)

să monitorizeze îndeaproape buna funcționare a sistemelor naționale de supraveghere și control, în special pregătirea și gestionarea cererilor de oferte în Turcia, procedurile de achiziție publică în cadrul EDIS în Bulgaria și în România și acordarea în timp util a cofinanțării naționale;

| (a) | Aceste aspecte sunt urmărite prin intermediul activităților de monitorizare, al verificărilor cu privire la cererile de plată și al auditurilor. |
| --- | --- |

(a)

Aceste aspecte sunt urmărite prin intermediul activităților de monitorizare, al verificărilor cu privire la cererile de plată și al auditurilor.

| (b) | să vegheze la îmbunătățirea de către autoritățile române și bulgare a sistemelor astfel încât acestea să asigure o gestiune financiară satisfăcătoare a fondurilor structurale, care să ofere o asigurare adecvată privind corectitudinea, regularitatea și eligibilitatea cererilor de ajutor comunitar; |
| --- | --- |

(b)

să vegheze la îmbunătățirea de către autoritățile române și bulgare a sistemelor astfel încât acestea să asigure o gestiune financiară satisfăcătoare a fondurilor structurale, care să ofere o asigurare adecvată privind corectitudinea, regularitatea și eligibilitatea cererilor de ajutor comunitar;

| (b) | Activitatea de monitorizare și de audit continuă în acest scop. |
| --- | --- |

(b)

Activitatea de monitorizare și de audit continuă în acest scop.

| (c) | pentru Sapard, să asigure urmărirea îmbunătățirii calității rapoartelor de control întocmite de autoritățile române; |
| --- | --- |

(c)

pentru Sapard, să asigure urmărirea îmbunătățirii calității rapoartelor de control întocmite de autoritățile române;

| (c) | Comisia este conștientă că raportarea în ceea ce privește verificările la fața locului ar putea fi îmbunătățită în anumite cazuri și urmărește acest aspect în cadrul procedurii de verificare a conturilor. |
| --- | --- |

(c)

Comisia este conștientă că raportarea în ceea ce privește verificările la fața locului ar putea fi îmbunătățită în anumite cazuri și urmărește acest aspect în cadrul procedurii de verificare a conturilor.

| (d) | să se asigure, prin intermediul unei monitorizări riguroase, de faptul că agențiile de plată Sapard nu introduc nicio modificare în procedurile acreditate fără aprobarea sa prealabilă. |
| --- | --- |

(d)

să se asigure, prin intermediul unei monitorizări riguroase, de faptul că agențiile de plată Sapard nu introduc nicio modificare în procedurile acreditate fără aprobarea sa prealabilă.

| (d) | Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de autoritățile române și bulgare și le-a reamintit că au obligația, până la data aderării, să prezinte Comisiei orice propuneri de modificare a procedurilor înainte de a le pune în aplicare. |
| --- | --- |

(d)

Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de autoritățile române și bulgare și le-a reamintit că au obligația, până la data aderării, să prezinte Comisiei orice propuneri de modificare a procedurilor înainte de a le pune în aplicare.

URMĂRIREA OBSERVAȚIILOR ANTERIOARE FORMULATE ÎN RAPORTUL SPECIAL NR. 6/2003 PRIVIND ÎNFRĂȚIREA, PRINCIPALUL INSTRUMENT DE SPRIJINIRE A CONSOLIDĂRII INSTITUȚIONALE ÎN STATELE CANDIDATE LA ADERARE

Introducere

| 9.26. | În luna iulie 2003, Curtea de Conturi Europeană a publicat Raportul special nr. 6/2003 (RS 6/2003) privind înfrățirea, principalul instrument de sprijinire a consolidării instituționale în statele candidate la aderare (13). Concluzia principală a fost aceea că înfrățirea reprezintă un instrument pozitiv de consolidare instituțională, jucând rolul de catalizator pentru punerea în mișcare a reformei în țările candidate. Cu toate acestea, rezultatele concrete ale proiectelor au fost limitate în comparație cu obiectivele prea ambițioase care fuseseră fixate. Pentru a îmbunătăți optimizarea resurselor și rezultatele, Raportul special a recomandat Comisiei (i) să acorde mai multă atenție formulării unor obiective realiste și realizabile, (ii) să monitorizeze realizările cu o mai mare promptitudine, (iii) să simplifice procedurile, (iv) să recurgă la înfrățire într-un mod mai selectiv și (v) să exploateze cunoștințele și experiența dobândite pentru a susține caracterul durabil. Parlamentul European și Consiliul au sprijinit aceste recomandări (14). |
| --- | --- |

9.26.

În luna iulie 2003, Curtea de Conturi Europeană a publicat Raportul special nr. 6/2003 (RS 6/2003) privind înfrățirea, principalul instrument de sprijinire a consolidării instituționale în statele candidate la aderare (13). Concluzia principală a fost aceea că înfrățirea reprezintă un instrument pozitiv de consolidare instituțională, jucând rolul de catalizator pentru punerea în mișcare a reformei în țările candidate. Cu toate acestea, rezultatele concrete ale proiectelor au fost limitate în comparație cu obiectivele prea ambițioase care fuseseră fixate. Pentru a îmbunătăți optimizarea resurselor și rezultatele, Raportul special a recomandat Comisiei (i) să acorde mai multă atenție formulării unor obiective realiste și realizabile, (ii) să monitorizeze realizările cu o mai mare promptitudine, (iii) să simplifice procedurile, (iv) să recurgă la înfrățire într-un mod mai selectiv și (v) să exploateze cunoștințele și experiența dobândite pentru a susține caracterul durabil. Parlamentul European și Consiliul au sprijinit aceste recomandări (14).

9.27.

| 9.27. | Această examinare, efectuată la mijlocul anului 2006, a avut drept obiectiv evaluarea evoluției globale a instrumentului de înfrățire de la publicarea Raportului special al Curții și a măsurii în care au fost puse în aplicare recomandările formulate în raportul inițial. |
| --- | --- |

Această examinare, efectuată la mijlocul anului 2006, a avut drept obiectiv evaluarea evoluției globale a instrumentului de înfrățire de la publicarea Raportului special al Curții și a măsurii în care au fost puse în aplicare recomandările formulate în raportul inițial.

9.28.

| 9.28. | Comisia (Direcția Generală Extindere) joacă rolul de factor de facilitare și coordonator al instrumentului de înfrățire și, în această calitate, stabilește normele și orientările care trebuie urmate de partenerii la înfrățire, printre altele actualizând manualul pentru proiectele de înfrățire. Direcțiile generale de resort fac parte din structura de consultare internă și participă la programarea asistenței. Responsabilitatea punerii în aplicare revine exclusiv partenerilor la înfrățire, respectiv instituțiilor și statelor membre beneficiare. |
| --- | --- |

Comisia (Direcția Generală Extindere) joacă rolul de factor de facilitare și coordonator al instrumentului de înfrățire și, în această calitate, stabilește normele și orientările care trebuie urmate de partenerii la înfrățire, printre altele actualizând manualul pentru proiectele de înfrățire. Direcțiile generale de resort fac parte din structura de consultare internă și participă la programarea asistenței. Responsabilitatea punerii în aplicare revine exclusiv partenerilor la înfrățire, respectiv instituțiilor și statelor membre beneficiare.

Observațiile Curții

| 9.29. | Comisia a ținut seama de multe dintre observațiile formulate în Raportul special nr. 6/2003. Cu ocazia revizuirilor manualului pentru proiectele de înfrățire, efectuate în 2004 și 2005, Comisia a introdus măsuri de remediere, cum ar fi rambursarea către partenerii la înfrățire a cheltuielilor de pregătire a proiectului numai atunci când se respectă termenele, plata salariului consilierului rezident de înfrățire prin același organism ca și cel care plătește cheltuielile legate de proiect, stabilirea condițiilor pentru recurgerea la organisme mandatate (adică organisme care acționează în locul administrației publice) pentru a evita concurența neloială și pentru a conserva caracterul public al înfrățirii și promovarea folosirii instrumentului de înfrățire lejer pentru proiecte mai puțin complexe. Din 2005, manualul cuprinde, pe lângă Phare, și programele CARDS, MEDA și TACIS. |
| --- | --- |

9.29.

Comisia a ținut seama de multe dintre observațiile formulate în Raportul special nr. 6/2003. Cu ocazia revizuirilor manualului pentru proiectele de înfrățire, efectuate în 2004 și 2005, Comisia a introdus măsuri de remediere, cum ar fi rambursarea către partenerii la înfrățire a cheltuielilor de pregătire a proiectului numai atunci când se respectă termenele, plata salariului consilierului rezident de înfrățire prin același organism ca și cel care plătește cheltuielile legate de proiect, stabilirea condițiilor pentru recurgerea la organisme mandatate (adică organisme care acționează în locul administrației publice) pentru a evita concurența neloială și pentru a conserva caracterul public al înfrățirii și promovarea folosirii instrumentului de înfrățire lejer pentru proiecte mai puțin complexe. Din 2005, manualul cuprinde, pe lângă Phare, și programele CARDS, MEDA și TACIS.

| 9.29. | Comisia salută recunoașterea de către Curte a angajamentului său de a menține și dezvolta înfrățirea ca instrument eficient, credibil și stabil al construcției instituționale europene. Asemenea măsuri de remediere sunt deosebit de importante, având în vedere că înfrățirea poate fi folosită în prezent în cadrul politicii europene de vecinătate. |
| --- | --- |

9.29.

Comisia salută recunoașterea de către Curte a angajamentului său de a menține și dezvolta înfrățirea ca instrument eficient, credibil și stabil al construcției instituționale europene. Asemenea măsuri de remediere sunt deosebit de importante, având în vedere că înfrățirea poate fi folosită în prezent în cadrul politicii europene de vecinătate.

| 9.30. | Angajamentul țării beneficiare, atât la nivelul punerii concrete în aplicare a proiectelor, cât și la nivelul angajamentului politic global, constituie o condiție prealabilă esențială pentru succesul oricărui proiect de înfrățire. Acest lucru este consemnat și în Manualul de înfrățire. Cu toate acestea, chiar și în 2006, rezultatele unor proiecte nu au fost exploatate niciodată, deoarece nu fuseseră îndeplinite integral condițiile prealabile necesare pentru punerea în aplicare cu succes a proiectelor sau guvernul țării beneficiare nu se angajase să exploateze rezultatele acestor proiecte. |
| --- | --- |

9.30.

Angajamentul țării beneficiare, atât la nivelul punerii concrete în aplicare a proiectelor, cât și la nivelul angajamentului politic global, constituie o condiție prealabilă esențială pentru succesul oricărui proiect de înfrățire. Acest lucru este consemnat și în Manualul de înfrățire. Cu toate acestea, chiar și în 2006, rezultatele unor proiecte nu au fost exploatate niciodată, deoarece nu fuseseră îndeplinite integral condițiile prealabile necesare pentru punerea în aplicare cu succes a proiectelor sau guvernul țării beneficiare nu se angajase să exploateze rezultatele acestor proiecte.

| 9.30. | Succesul fiecărui proiect de înfrățire depinde de cooperarea activă și de angajamentul total ale părților interesate, inclusiv ale administrațiilor statelor membre. |
| --- | --- |

9.30.

Succesul fiecărui proiect de înfrățire depinde de cooperarea activă și de angajamentul total ale părților interesate, inclusiv ale administrațiilor statelor membre.

| 9.31. | Concepția proiectelor a evoluat considerabil de la primul ciclu de proiecte de înfrățire. Domeniul de aplicare a proiectelor mai recente este mai bine orientat, iar obiectivele sunt mai precise și măsurabile. Unul dintre factorii care contribuie la această îmbunătățire este acela că beneficiarii au câștigat mai multă experiență în punerea în aplicare a proiectelor comunitare. Cu toate acestea, conceperea inițială a unui proiect, respectiv elaborarea fișei proiectului, prezintă încă probleme pentru beneficiarii care nu au experiență prealabilă în proiecte de înfrățire sau de asistență tehnică, ceea ce are în continuare ca rezultat proiecte complexe cu obiective prea ambițioase în etapa de demarare a înfrățirii. În cazul proiectelor de înfrățire cu elemente de investiții, procedurile de achiziție publică au întârziat adesea punerea în aplicare a înfrățirii, ceea ce a necesitat modificarea semnificativă a proiectului sau transferul anumitor elemente către proiectele de urmărire. |
| --- | --- |

9.31.

Concepția proiectelor a evoluat considerabil de la primul ciclu de proiecte de înfrățire. Domeniul de aplicare a proiectelor mai recente este mai bine orientat, iar obiectivele sunt mai precise și măsurabile. Unul dintre factorii care contribuie la această îmbunătățire este acela că beneficiarii au câștigat mai multă experiență în punerea în aplicare a proiectelor comunitare. Cu toate acestea, conceperea inițială a unui proiect, respectiv elaborarea fișei proiectului, prezintă încă probleme pentru beneficiarii care nu au experiență prealabilă în proiecte de înfrățire sau de asistență tehnică, ceea ce are în continuare ca rezultat proiecte complexe cu obiective prea ambițioase în etapa de demarare a înfrățirii. În cazul proiectelor de înfrățire cu elemente de investiții, procedurile de achiziție publică au întârziat adesea punerea în aplicare a înfrățirii, ceea ce a necesitat modificarea semnificativă a proiectului sau transferul anumitor elemente către proiectele de urmărire.

| 9.31. | Proiectele de înfrățire sunt rezultatul unui dialog între Comisie și țările beneficiare. Comisia a lansat mai multe inițiative pentru a acorda asistență administrațiilor, în calitate de potențiali beneficiari, în a-și programa proiectele de înfrățire avute în vedere: |
| --- | --- |

9.31.

Proiectele de înfrățire sunt rezultatul unui dialog între Comisie și țările beneficiare. Comisia a lansat mai multe inițiative pentru a acorda asistență administrațiilor, în calitate de potențiali beneficiari, în a-și programa proiectele de înfrățire avute în vedere:

| — | un CD Rom 2004 care conținea toate cererile de asistența pentru înfrățire (fișe) a fost actualizat în 2006; |
| --- | --- |

—

un CD Rom 2004 care conținea toate cererile de asistența pentru înfrățire (fișe) a fost actualizat în 2006;

| — | un nou model pentru cererile de proiecte de înfrățire (fișe) a fost elaborat în 2005 în cadrul Manualului comun de înfrățire; |
| --- | --- |

—

un nou model pentru cererile de proiecte de înfrățire (fișe) a fost elaborat în 2005 în cadrul Manualului comun de înfrățire;

| — | au fost intensificate eforturile de formare, cum ar fi de exemplu inițierea unor sesiuni bianuale de formare internă a coordonatorilor proiectelor de înfrățire și a unor sesiuni de formare in loco. |
| --- | --- |

—

au fost intensificate eforturile de formare, cum ar fi de exemplu inițierea unor sesiuni bianuale de formare internă a coordonatorilor proiectelor de înfrățire și a unor sesiuni de formare in loco.

| 9.32. | Consilierii rezidenți de înfrățire elaborează rapoarte trimestriale privind progresele înregistrate, care sunt în prezent monitorizate îndeaproape de către Comisie. În ceea ce privește proiectele examinate de Curte, delegațiile au analizat și comentat periodic aceste rapoarte și, după caz, au propus acțiuni corective. |
| --- | --- |

9.32.

Consilierii rezidenți de înfrățire elaborează rapoarte trimestriale privind progresele înregistrate, care sunt în prezent monitorizate îndeaproape de către Comisie. În ceea ce privește proiectele examinate de Curte, delegațiile au analizat și comentat periodic aceste rapoarte și, după caz, au propus acțiuni corective.

9.33.

| 9.33. | Comisia nu a simplificat în mod suficient procedurile. Contractele de înfrățire conțin încă bugete excesiv de detaliate la nivelul activităților și CV-urile tuturor experților care participă la proiect. Ca urmare, pentru determinarea precisă a activităților, lucru care face parte, în mod normal, din gestionarea proiectului după etapa inițială (de exemplu, stabilirea precisă a numărului de zile de atelier și a numărului de documentelor care trebuie traduse), este încă nevoie de o modificare formală a contractului, ceea ce complică gestionarea proiectului în mod inutil. |
| --- | --- |

Comisia nu a simplificat în mod suficient procedurile. Contractele de înfrățire conțin încă bugete excesiv de detaliate la nivelul activităților și CV-urile tuturor experților care participă la proiect. Ca urmare, pentru determinarea precisă a activităților, lucru care face parte, în mod normal, din gestionarea proiectului după etapa inițială (de exemplu, stabilirea precisă a numărului de zile de atelier și a numărului de documentelor care trebuie traduse), este încă nevoie de o modificare formală a contractului, ceea ce complică gestionarea proiectului în mod inutil.

| 9.33. | În 2007, Comisia a continuat simplificarea regulilor de înfrățire, inclusiv a celor care reglementează modificările bugetare, în scopul de a clarifica și facilita gestionarea proiectelor de înfrățire. Manualul pentru proiectele de înfrățire prevede o structură flexibilă de modificare a contractelor de înfrățire aprobate. Ca în toate relațiile contractuale, modificările trebuie notificate în prealabil. Aceasta este o cerință logică, deoarece aceste modificări se referă la ajustări nu numai ale rezultatelor obligatorii, ci și ale structurii de cheltuieli a fondurilor comunitare. |
| --- | --- |

9.33.

În 2007, Comisia a continuat simplificarea regulilor de înfrățire, inclusiv a celor care reglementează modificările bugetare, în scopul de a clarifica și facilita gestionarea proiectelor de înfrățire. Manualul pentru proiectele de înfrățire prevede o structură flexibilă de modificare a contractelor de înfrățire aprobate. Ca în toate relațiile contractuale, modificările trebuie notificate în prealabil. Aceasta este o cerință logică, deoarece aceste modificări se referă la ajustări nu numai ale rezultatelor obligatorii, ci și ale structurii de cheltuieli a fondurilor comunitare.

| 9.34. | Comisia nu a dat curs recomandării Curții de a recurge la înfrățire într-un mod mai selectiv. Alegerea între înfrățire și asistență tehnică continuă să nu se bazeze pe o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

9.34.

Comisia nu a dat curs recomandării Curții de a recurge la înfrățire într-un mod mai selectiv. Alegerea între înfrățire și asistență tehnică continuă să nu se bazeze pe o analiză aprofundată.

| 9.34. | Identificarea și elaborarea proiectelor de înfrățire sunt rezultatul unei colaborări și al unui dialog între Comisie și țara beneficiară, care fac obiectul controlului final și al aprobării de către comitetul de gestiune PHARE sau CARDS. |
| --- | --- |

9.34.

Identificarea și elaborarea proiectelor de înfrățire sunt rezultatul unei colaborări și al unui dialog între Comisie și țara beneficiară, care fac obiectul controlului final și al aprobării de către comitetul de gestiune PHARE sau CARDS.

| 9.35. | Toate proiectele examinate în 2006 au inclus măsuri de sprijinire a caracterului durabil al rezultatelor. Exemplele includ elemente de formare a formatorilor și utilizarea rezultatelor în cadrul proiectului de urmărire. |
| --- | --- |

9.35.

Toate proiectele examinate în 2006 au inclus măsuri de sprijinire a caracterului durabil al rezultatelor. Exemplele includ elemente de formare a formatorilor și utilizarea rezultatelor în cadrul proiectului de urmărire.

9.36.

| 9.36. | În general, proiectele de înfrățire acoperă domenii similare de intervenție în toate țările beneficiare. Cu toate acestea, Comisia încă nu a adoptat o abordare sistematică pentru difuzarea celor mai bune practici și nici nu a creat o bază de date publică a proiectelor și a rezultatelor acestora. De asemenea, nu s-a înființat încă o rețea a consilierilor rezidenți de înfrățire, care ar fi esențială pentru schimbul de informații și de experiență. Mai mult, nu există nicio abordare sistematică a evaluării ex post a rezultatelor proiectelor. Nu s-a elaborat nicio procedură pentru a verifica, după finalizarea proiectului, modul în care sunt exploatate rezultatele obținute. Se efectuează numai evaluări tematice la nivelul programului. Însă acestea nu se referă la proiectele individuale, ci evaluează întregul instrument. |
| --- | --- |

În general, proiectele de înfrățire acoperă domenii similare de intervenție în toate țările beneficiare. Cu toate acestea, Comisia încă nu a adoptat o abordare sistematică pentru difuzarea celor mai bune practici și nici nu a creat o bază de date publică a proiectelor și a rezultatelor acestora. De asemenea, nu s-a înființat încă o rețea a consilierilor rezidenți de înfrățire, care ar fi esențială pentru schimbul de informații și de experiență. Mai mult, nu există nicio abordare sistematică a evaluării ex post a rezultatelor proiectelor. Nu s-a elaborat nicio procedură pentru a verifica, după finalizarea proiectului, modul în care sunt exploatate rezultatele obținute. Se efectuează numai evaluări tematice la nivelul programului. Însă acestea nu se referă la proiectele individuale, ci evaluează întregul instrument.

| 9.36. | Comisia a făcut eforturi importante pentru a difuza cele mai bune practici de înfrățire prin publicarea periodică a noutăților în materie de înfrățire, a unei noi broșuri pe această temă și a unui DVD. |
| --- | --- |

9.36.

Comisia a făcut eforturi importante pentru a difuza cele mai bune practici de înfrățire prin publicarea periodică a noutăților în materie de înfrățire, a unei noi broșuri pe această temă și a unui DVD.

Ca urmare a observațiilor din raportul special al Curții, a fost solicitată cooperarea țărilor beneficiare pentru a stabili rețeaua CRI, dar, în absența unei reacții pozitive, rețeaua nu a putut fi constituită.

În afară de evaluările tematice, Comisia realizează evaluări prin sondaj ale proiectelor individuale.

Recomandări

| 9.37. | Curtea recomandă Comisiei: |
| --- | --- |

9.37.

Curtea recomandă Comisiei:

| 9.37. | Comisia salută recomandările Curții și își dă silința să țină cont de ele pentru dezvoltarea în viitor a înfrățirii. |
| --- | --- |

9.37.

Comisia salută recomandările Curții și își dă silința să țină cont de ele pentru dezvoltarea în viitor a înfrățirii.

| (a) | să aibă în vedere stabilirea unor condiții mai stricte pentru utilizarea rezultatelor proiectelor de către guvernele țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

(a)

să aibă în vedere stabilirea unor condiții mai stricte pentru utilizarea rezultatelor proiectelor de către guvernele țărilor beneficiare;

| (a) | Comisia va continua să ia măsurile necesare pentru ca administrațiile beneficiare să asigure durabilitatea rezultatelor proiectelor de înfrățire. Dacă această condiție nu este îndeplinită, Comisia poate întrerupe punerea în aplicare a proiectului. |
| --- | --- |

(a)

Comisia va continua să ia măsurile necesare pentru ca administrațiile beneficiare să asigure durabilitatea rezultatelor proiectelor de înfrățire. Dacă această condiție nu este îndeplinită, Comisia poate întrerupe punerea în aplicare a proiectului.

| (b) | să aibă în vedere modalități mai eficace de sprijinire a beneficiarilor la elaborarea primului lor proiect, inclusiv planificarea procedurilor de achiziții publice; |
| --- | --- |

(b)

să aibă în vedere modalități mai eficace de sprijinire a beneficiarilor la elaborarea primului lor proiect, inclusiv planificarea procedurilor de achiziții publice;

| (b) | Comisia a demarat deja mai multe inițiative pentru a acorda asistență potențialilor beneficiari și ia în considerare necesitatea unei coordonări sporite pentru a asigura realizarea achizițiilor la timp. |
| --- | --- |

(b)

Comisia a demarat deja mai multe inițiative pentru a acorda asistență potențialilor beneficiari și ia în considerare necesitatea unei coordonări sporite pentru a asigura realizarea achizițiilor la timp.

| (c) | să aibă în vedere reducerea nivelului de detaliu din contractele de înfrățire, cu scopul de a permite o mai mare flexibilitate de gestionare a proiectului; |
| --- | --- |

(c)

să aibă în vedere reducerea nivelului de detaliu din contractele de înfrățire, cu scopul de a permite o mai mare flexibilitate de gestionare a proiectului;

| (c) | Comisia este hotărâtă să continue simplificarea regulilor care reglementează modificările bugetare, astfel încât să clarifice și să faciliteze gestionarea proiectelor de înfrățire. |
| --- | --- |

(c)

Comisia este hotărâtă să continue simplificarea regulilor care reglementează modificările bugetare, astfel încât să clarifice și să faciliteze gestionarea proiectelor de înfrățire.

| (d) | să se asigure că alegerea între înfrățire și asistență tehnică se face în cunoștință de cauză și să sensibilizeze beneficiarii cu privire la diferența dintre cele două; |
| --- | --- |

(d)

să se asigure că alegerea între înfrățire și asistență tehnică se face în cunoștință de cauză și să sensibilizeze beneficiarii cu privire la diferența dintre cele două;

| (d) | Comisia va continua să sublinieze particularitățile înfrățirii și se va asigura că alegerea între înfrățire și asistență tehnică este abordată în mod specific. |
| --- | --- |

(d)

Comisia va continua să sublinieze particularitățile înfrățirii și se va asigura că alegerea între înfrățire și asistență tehnică este abordată în mod specific.

| (e) | să pună în aplicare (i) o abordare sistematică în materie de evaluare ex post sau de monitorizare a rezultatelor proiectelor și de verificare a exploatării rezultatelor, (ii) o rețea de consilieri rezidenți de înfrățire și (iii) o bază de date a rezultatelor proiectelor cu scopul de a difuza cele mai bune practici. |
| --- | --- |

(e)

să pună în aplicare (i) o abordare sistematică în materie de evaluare ex post sau de monitorizare a rezultatelor proiectelor și de verificare a exploatării rezultatelor, (ii) o rețea de consilieri rezidenți de înfrățire și (iii) o bază de date a rezultatelor proiectelor cu scopul de a difuza cele mai bune practici.

| (e) | (i) | Comisia va continua să realizeze evaluări periodice ale impactului, ale căror rezultate vor fi comunicate în timpul reuniunilor anuale ale punctelor de contact naționale. |
| --- | --- | --- |

(e)

(i)

Comisia va continua să realizeze evaluări periodice ale impactului, ale căror rezultate vor fi comunicate în timpul reuniunilor anuale ale punctelor de contact naționale.

| (ii) | Comisia regretă că până în prezent nu a fost posibilă stabilirea rețelei recomandate, datorită lipsei de cooperare a celorlalte părți interesate. |
| --- | --- |

(ii)

Comisia regretă că până în prezent nu a fost posibilă stabilirea rețelei recomandate, datorită lipsei de cooperare a celorlalte părți interesate.

| (iii) | Constituirea unei baze de date ridică o serie de probleme în ceea ce privește continuarea cooperării cu furnizorii de expertiză în domeniul înfrățirii și al protecției datelor. |
| --- | --- |

(iii)

Constituirea unei baze de date ridică o serie de probleme în ceea ce privește continuarea cooperării cu furnizorii de expertiză în domeniul înfrățirii și al protecției datelor.

---

(1)  Cele opt țări care au devenit state membre în 2004 (Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania, Ungaria, Polonia, Slovenia și Slovacia), cele două țări care au devenit state membre la 1 ianuarie 2007 (Bulgaria și România) și țara candidată Croația.

(2)  Polonia, Ungaria și restructurarea țărilor din Europa de Est, Regulamentul (CEE) nr. 3906/89 al Consiliului (JO L 375, 23.12.1989, p. 11).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2500/2001 al Consiliului din 17 decembrie 2001 privind asistența financiară de preaderare în favoarea Turciei (JO L 342, 27.12.2001, p. 1).

(4)  Instrument structural de preaderare, Regulamentul (CE) nr. 1267/1999 al Consiliului (JO L 161, 26.6.1999, p. 73).

(5)  Program special de preaderare pentru agricultură și dezvoltare rurală, Regulamentul (CE) nr. 1268/1999 al Consiliului (JO L 161, 26.6.1999, p. 87).

(6)  În cadrul EDIS, au fost acreditate agenții specifice responsabile de punerea în aplicare a programelor Phare și ISPA, fără a avea nevoie de controlul ex ante al Comisiei cu privire la achizițiile publice și la atribuirea contractelor.

(7)  Plățile către țara terță care beneficiază de asistență ISPA (Croația) au reprezentat mai puțin de 1 % din totalitatea plăților ISPA efectuate în 2006.

(8)  Ghid practic pentru procedurile de contractare Phare, ISPA și Sapard (Practical Guide to Phare, ISPA and Sapard – PRAG).

(9)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.10.

(10)  Articolul 5, alineatul (4) din secțiunea A.

(11)  A se vedea articolul 12 alineatele (2) și (4) din secțiunea A din MAFA.

(12)  Separarea adecvată a sarcinilor, autorizarea corespunzătoare a operațiunilor, documente și înregistrări adecvate, control la fața locului (control fizic), controale independente.

(13)  JO C 167, 17.7.2003.

(14)  Raportul Parlamentului European privind descărcarea de gestiune pentru 2002 (A5–0200/2004), ședința 2569 a Consiliului (6970/04).

ANEXA 9.1(a)

Urmărirea principalelor observații din Declarația de asigurare – Strategia de preaderare – Partea privind programele Phare și Turcia

| Observația Curții | Măsura luată | Analiza Curții | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Frecvența ridicată a măsurilor corective ca urmare a controalelor ex ante efectuate de delegații.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.13) | Continuarea acordării sprijinului delegațiilor în vederea îmbunătățirii calității activității autorităților naționale. | Curtea a constatat și în 2006 o frecvență ridicată a măsurilor corective care au decurs din controalele ex ante efectuate de delegații. | Comisia face eforturi pentru a sprijini administrațiile naționale în vederea conceperii și a instituirii structurilor și a procedurilor adecvate cu scopul de a îmbunătăți capacitatea lor de gestiune și control. |
| Procedura destinată să le reamintească autorităților naționale obligația acestora de a prezenta declarații finale este insuficientă și nu s-au elaborat liste de verificare pentru procesul de examinare.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.14) | Au fost elaborate liste de verificare. A fost prelungită perioada permisă pentru prezentarea declarațiilor. | Există încă întârzieri în prezentarea declarațiilor finale. | Comisia emite atenționări scrise periodice cu privire la necesitatea de a prezenta declarațiile finale în timp util. Această problemă a fost ridicată în Comitetul mixt de monitorizare. Ca urmare a acestor măsuri, majoritatea declarațiilor finale care înregistrau întârzieri au fost primite și examinate. |
| Organismele responsabile de punerea în aplicare care au obținut acreditarea EDIS nu au reprezentat în toate cazurile autoritatea contractantă reală.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.15) | Având în vedere legislația națională (în materie de proprietate etc.), organismele responsabile de punerea în aplicare nu pot fi în toate cazurile adevăratele autorități contractante. | Prezenta observație nu mai prezintă pertinență. | |

Observația Curții

Măsura luată

Analiza Curții

Răspunsul Comisiei

Frecvența ridicată a măsurilor corective ca urmare a controalelor ex ante efectuate de delegații.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.13)

Continuarea acordării sprijinului delegațiilor în vederea îmbunătățirii calității activității autorităților naționale.

Curtea a constatat și în 2006 o frecvență ridicată a măsurilor corective care au decurs din controalele ex ante efectuate de delegații.

Comisia face eforturi pentru a sprijini administrațiile naționale în vederea conceperii și a instituirii structurilor și a procedurilor adecvate cu scopul de a îmbunătăți capacitatea lor de gestiune și control.

Procedura destinată să le reamintească autorităților naționale obligația acestora de a prezenta declarații finale este insuficientă și nu s-au elaborat liste de verificare pentru procesul de examinare.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.14)

Au fost elaborate liste de verificare. A fost prelungită perioada permisă pentru prezentarea declarațiilor.

Există încă întârzieri în prezentarea declarațiilor finale.

Comisia emite atenționări scrise periodice cu privire la necesitatea de a prezenta declarațiile finale în timp util. Această problemă a fost ridicată în Comitetul mixt de monitorizare. Ca urmare a acestor măsuri, majoritatea declarațiilor finale care înregistrau întârzieri au fost primite și examinate.

Organismele responsabile de punerea în aplicare care au obținut acreditarea EDIS nu au reprezentat în toate cazurile autoritatea contractantă reală.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.15)

Având în vedere legislația națională (în materie de proprietate etc.), organismele responsabile de punerea în aplicare nu pot fi în toate cazurile adevăratele autorități contractante.

Prezenta observație nu mai prezintă pertinență.

ANEXA 9.1(b)

Urmărirea principalelor observații din Declarația de asigurare – Strategia de preaderare – Partea privind programul Sapard

| Observația Curții | Măsura luată | Analiza Curții | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| S-au adus modificări modalităților de punere în aplicare și de plată ale Agenției Sapard, fără aprobarea prealabilă a Comisiei.
  (Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.10) | Comisia le-a reamintit autorităților naționale în cauză obligația acestora de a prezenta Comisiei orice propunere de modificări privind procedurile înainte de a le pune în aplicare. | Curtea a constatat că și în 2006 au fost introduse modificări procedurale fără aprobarea prealabilă a Comisiei. | Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de autoritățile române și bulgare și le-a reamintit că au obligația (până la data aderării) să prezinte Comisiei orice propuneri de modificare a procedurilor, înainte de a le pune în aplicare. |
| Documentația insuficientă pe care se bazează cererile de oferte nu constituia o garanție că ofertele au fost primite la termen și că acestea au fost examinate corespunzător.
  [Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.17 litera (a)]. | Comisia a urmărit observațiile prin intermediul procesului de închidere a conturilor. | Curtea a descoperit și în 2006 deficiențe în aplicarea procedurilor de achiziție publică. | Comisia urmărește acest aspect prin intermediul procedurii de verificare a conturilor, corecții financiare fiind propuse în cazul în care este necesar. |
| Sistemele pentru verificarea caracterului rezonabil al prețurilor (cum ar fi o bază de date pentru prețuri), care afectează sumele eligibile, nu sunt adecvate.
  [Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.17 litera (c)]. | Comisia le-a reaminitit autorităților naționale în cauză să pună în aplicare o bază de date. | Există în continuare insuficiențe la nivelul bazei de date. | Chiar dacă nu este o cerință reglementară, o bază de date pentru prețuri ar putea oferi o garanție suplimentară în ceea ce privește buna gestiune financiară a achizițiilor private. |

Observația Curții

Măsura luată

Analiza Curții

Răspunsul Comisiei

S-au adus modificări modalităților de punere în aplicare și de plată ale Agenției Sapard, fără aprobarea prealabilă a Comisiei.

(Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.10)

Comisia le-a reamintit autorităților naționale în cauză obligația acestora de a prezenta Comisiei orice propunere de modificări privind procedurile înainte de a le pune în aplicare.

Curtea a constatat că și în 2006 au fost introduse modificări procedurale fără aprobarea prealabilă a Comisiei.

Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de autoritățile române și bulgare și le-a reamintit că au obligația (până la data aderării) să prezinte Comisiei orice propuneri de modificare a procedurilor, înainte de a le pune în aplicare.

Documentația insuficientă pe care se bazează cererile de oferte nu constituia o garanție că ofertele au fost primite la termen și că acestea au fost examinate corespunzător.

[Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.17 litera (a)].

Comisia a urmărit observațiile prin intermediul procesului de închidere a conturilor.

Curtea a descoperit și în 2006 deficiențe în aplicarea procedurilor de achiziție publică.

Comisia urmărește acest aspect prin intermediul procedurii de verificare a conturilor, corecții financiare fiind propuse în cazul în care este necesar.

Sistemele pentru verificarea caracterului rezonabil al prețurilor (cum ar fi o bază de date pentru prețuri), care afectează sumele eligibile, nu sunt adecvate.

[Raportul anual privind exercițiul financiar 2005, punctul 9.17 litera (c)].

Comisia le-a reaminitit autorităților naționale în cauză să pună în aplicare o bază de date.

Există în continuare insuficiențe la nivelul bazei de date.

Chiar dacă nu este o cerință reglementară, o bază de date pentru prețuri ar putea oferi o garanție suplimentară în ceea ce privește buna gestiune financiară a achizițiilor private.

ANEXA 9.2(a)

Evaluarea sistemelor de supraveghere și control – Strategia de preaderare – Partea privind programele Phare și Turcia

| Sistemul în cauză | Control intern cheie | Evaluare globală |
| --- | --- | --- |
| Proceduri și manuale | Control ex-ante | Audituri interne | Activități de control ex-post | Raportare de gestiune |
| DG Extindere, serviciile centrale | | | | | | |
| Delegația Comisiei | | | | N/A | | |
| Agențiile de implementare DIS | | | | N/A | | |
| Agențiile de implementare acreditate EDIS | | | | N/A | | |

Sistemul în cauză

Control intern cheie

Evaluare globală

Proceduri și manuale

Control ex-ante

Audituri interne

Activități de control ex-post

Raportare de gestiune

DG Extindere, serviciile centrale

Delegația Comisiei

N/A

Agențiile de implementare DIS

N/A

Agențiile de implementare acreditate EDIS

N/A

Legendă:

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parţial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |
| N/A | Nu este aplicabil: nu este aplicabil sau nu a fost evaluat |

Satisfăcător

Parţial satisfăcător

Nesatisfăcător

N/A

Nu este aplicabil: nu este aplicabil sau nu a fost evaluat

ANEXA 9.2(b)

Evaluarea sistemelor de supraveghere și control – Strategia de preaderare – Partea privind programul Sapard

| Sistemul în cauză | Controale cheie | Evaluare globală |
| --- | --- | --- |
| Separarea sarcinilor | Audit intern | Pista de audit | Controale de gestiune | Controale/evaluări preliminare administrative şi tehnice | Controale la fața locului |
| DG Agricultură | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Agenția de gestionare și control din Letonia | | | | | | | |
| Agenția de gestionare și control din România | | | | | | | |

Sistemul în cauză

Controale cheie

Evaluare globală

Separarea sarcinilor

Audit intern

Pista de audit

Controale de gestiune

Controale/evaluări preliminare administrative şi tehnice

Controale la fața locului

DG Agricultură

N/A

N/A

N/A

Agenția de gestionare și control din Letonia

Agenția de gestionare și control din România

Legendă:

| | Satisfăcător |
| --- | --- |
| | Parţial satisfăcător |
| | Nesatisfăcător |
| N/A | Nu este aplicabil: nu este aplicabil sau nu a fost evaluat |

Satisfăcător

Parţial satisfăcător

Nesatisfăcător

N/A

Nu este aplicabil: nu este aplicabil sau nu a fost evaluat

CAPITOLUL 10

Cheltuieli administrative

CUPRINS

| 10.1 | Introducere |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Cheltuielile administrative ale instituțiilor și ale organismelor comunitare |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Evaluarea specifică în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Concluzii în contextul Declarației de asigurare |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Observații specifice privind fiecare instituție |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Sfera auditului |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlamentul |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Consiliul |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Comisia |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Curtea de Justiție |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Curtea de Conturi |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Comitetul Economic și Social European |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Comitetul Regiunilor |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Ombudsmanul European și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Concluzia privind auditul domeniilor cu grad de risc specific |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Rapoartele speciale publicate după ultimul raport anual |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Agențiile Uniunii Europene |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Școlile europene |
| --- | --- |

10.33–10.34

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 10.1. | Prezentul capitol se referă la: |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

10.1.

Prezentul capitol se referă la:

| — | cheltuielile administrative ale instituțiilor și ale organismelor comunitare (1); |
| --- | --- |

—

cheltuielile administrative ale instituțiilor și ale organismelor comunitare (1);

| — | agenții și alte organisme descentralizate; și |
| --- | --- |

—

agenții și alte organisme descentralizate; și

| — | școlile europene. |
| --- | --- |

—

școlile europene.

CHELTUIELILE ADMINISTRATIVE ALE INSTITUȚIILOR ȘI ALE ORGANISMELOR COMUNITARE

| 10.2. | Auditul cheltuielilor administrative ale instituțiilor cuprinde două părți. În prima parte se realizează o evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare. Cea de-a doua parte constă în observații specifice pentru fiecare instituție, astfel cum se prevede la articolul 143 alineatul (4) din Regulamentul financiar. Aceste observații se bazează pe audituri efectuate în domenii selectate pe baza riscurilor identificate din constatările auditurilor anterioare. |
| --- | --- |

10.2.

Auditul cheltuielilor administrative ale instituțiilor cuprinde două părți. În prima parte se realizează o evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare. Cea de-a doua parte constă în observații specifice pentru fiecare instituție, astfel cum se prevede la articolul 143 alineatul (4) din Regulamentul financiar. Aceste observații se bazează pe audituri efectuate în domenii selectate pe baza riscurilor identificate din constatările auditurilor anterioare.

10.3.

| 10.3. | Creditele aferente acestor cheltuieli sunt gestionate direct de către fiecare instituție și sunt folosite pentru a plăti salariile, indemnizațiile și pensiile persoanelor care lucrează pentru aceste instituții, precum și chiriile, achizițiile și cheltuielile diverse. În 2006, cheltuielile administrative ale instituțiilor Uniunii Europene s-au ridicat la 6 699 de milioane de euro, astfel cum se specifică în
  tabelul 10.1
  . |
| --- | --- |

Creditele aferente acestor cheltuieli sunt gestionate direct de către fiecare instituție și sunt folosite pentru a plăti salariile, indemnizațiile și pensiile persoanelor care lucrează pentru aceste instituții, precum și chiriile, achizițiile și cheltuielile diverse. În 2006, cheltuielile administrative ale instituțiilor Uniunii Europene s-au ridicat la 6 699 de milioane de euro, astfel cum se specifică în
  tabelul 10.1
  .

Tabelul 10.1 – Plăți efectuate de instituții

| (milioane de euro) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Parlamentul European | 1 235 | 1 440 |
| Consiliul | 533 | 585 |
| Comisia | 3 952 | 4 150 |
| Curtea de Justiție | 211 | 238 |
| Curtea de Conturi | 92 | 99 |
| Comitetul Economic și Social European | 96 | 108 |
| Comitetul Regiunilor | 64 | 69 |
| Ombudsmanul European | 6 | 7 |
| Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor | 2 | 3 |
| Total | 6 191 | 6 699 |

(milioane de euro)

2005

2006

Parlamentul European

1 235

1 440

Consiliul

533

585

Comisia

3 952

4 150

Curtea de Justiție

211

238

Curtea de Conturi

92

99

Comitetul Economic și Social European

96

108

Comitetul Regiunilor

64

69

Ombudsmanul European

6

7

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2

3

Total

6 191

6 699

| 10.4. | Auditurile anterioare efectuate de Curte au demonstrat că erorile constatate nu erau semnificative. În
  tabelul 10.2
  este prezentată o urmărire a observațiilor formulate în rapoartele anuale anterioare. |
| --- | --- |

10.4.

Auditurile anterioare efectuate de Curte au demonstrat că erorile constatate nu erau semnificative. În
  tabelul 10.2
  este prezentată o urmărire a observațiilor formulate în rapoartele anuale anterioare.

Tabelul 10.2 – Urmărirea observațiilor din rapoartele anuale anterioare

| Observații | Măsuri luate | Sunt necesare măsuri suplimentare? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Rambursarea cheltuielilor de cazare efectuate în delegații |
| Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 punctul 9.6 și privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.7:
  Statutul funcționarilor modificat, care a intrat în vigoare la 1 mai 2004, stipulează că cheltuielile de cazare efectuate în delegație sunt rambursate până la o valoare maximă stabilită pentru fiecare țară, la prezentarea documentelor justificative (articolul 13 din anexa VII la Statutul funcționarilor). Contrar acestei norme, toate instituțiile, cu excepția Curții de Justiție, a Curții de Conturi și a Ombudsmanului, au prevăzut în regulamentele lor interne plata unei sume forfetare, variind de la 30 la 60 % din suma maximă admisă, către agenții care nu prezintă nicio dovadă că au suportat cheltuielile de cazare. | Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor și-au modificat regulamentele interne în decembrie 2005 pentru a asigura respectarea Statutului funcționarilor. | Parlamentul, Comisia și Consiliul ar trebui să își modifice regulamentele interne pentru a se asigura că cheltuielile de cazare efectuate în delegații sunt decontate în conformitate cu Statutul funcționarilor. | Răspunsul Parlamentului European

  Așa cum a arătat în răspunsurile sale anterioare la observațiile Curții, Parlamentul se confruntă cu probleme deosebite privind misiunile, cauzate de natura activităților sale și de faptul că acestea se desfășoară în cele trei locuri de desfășurare a activității. Aplicarea unui sistem forfetar ține cont de avizul juridic oferit în acest sens Biroului Parlamentului și este menită să găsească un echilibru rezonabil între cerințele cadrului de reglementare și exigențele mediului de lucru special al instituției. În plus, dispozițiile simplificate care sunt introduse în prezent vor ajuta la reducerea costurilor administrative generate de gestionarea unui număr deosebit de mare de misiuni. A se vedea, de asemenea, punctul 12 din Rezoluția Parlamentului din 24.4.2007 (2) privind descărcarea de gestiune pentru conturile exercițiului 2005.

  Răpunsul Consiliului

  Noul regulament intern de procedură al SGC nu mai prevede plata ratei forfetare de 30 % pentru misiuni. Înainte de intrarea în vigoare (prevăzută pentru octombrie 2007), această regula încă mai trebuia să facă obiectul unor consultări oficiale cu reprezentanții personalului.

  Răspunsul Comisiei

  Ghidul pentru misiuni – normele interne adoptate de Comisie, care reglementează misiunile efectuate de personalul său – este în prezent revizuit, pentru a ține seama de observațiile Curții de Conturi. Adoptarea unor noi norme este programată pentru începutul anului 2008. |
| Sistem de pensii suplimentare pentru deputații în Parlamentul European |
| Raportul anual privind exercițiul financiar 2002 punctele 9.17–9.20 și privind exercițiul financiar 2005 tabelul 10.2:
  În cazul în care se menține sistemul de pensii suplimentare pentru deputații în Parlamentul European, este necesar să se creeze un temei juridic cât mai curând posibil. Ar trebui să se stabilească norme clare în acest sistem pentru a defini obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la acest sistem, în cazul unui deficit. | Sistemul de pensii suplimentare este menționat la articolul 27 din Statutul deputaților în Parlamentul European, adoptat de Parlament la 28 septembrie 2005. Statutul va intra în vigoare în prima zi a legislaturii Parlamentului European care începe în 2009. Nu s-a stabilit nicio normă cu privire la obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la sistem în cazul unui deficit. | Până în prima zi a legislaturii Parlamentului European care începe în 2009, statutul nu produce efecte legale și nu poate asigura un temei juridic pentru contribuția Parlamentului la fondul de pensii ASBL. Ar trebui să se stabilească norme corespunzătoare care să definească obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la acest sistem în cazul unui deficit. | Răspunsul Parlamentului European

  Așa cum a arătat Parlamentul în răspunsurile sale la observațiile Curții privind exercițiul 2005, faptul că Statutul deputaților (articolul 27) prevede că fondul de pensii „este menținut după intrarea în vigoare a prezentului statut pentru deputații sau foștii deputați care au dobândit deja drepturi sau vor dobândi în viitor drepturi în fondul respectiv” reprezintă o recunoaștere implicită a temeiului legal pentru fondul de pensii, inclusiv în perioada care precede intrarea în vigoare a statutului.


  Grupul de lucru responsabil cu introducerea de norme de aplicare a Statutului deputaților își continuă activitatea, printre altele, de redactare a normelor care reglementează obligațiile și responsabilitățile Parlamentului și ale deputaților afiliați la sistemul de pensii în cazul unui deficit.


  Rezultatul invitației de participare la licitație publicat în Jurnalul Oficial în vederea efectuării unui studiu actuarial independent privind fondul de pensii a fost comunicat Biroului Parlamentului. Studiul, ce urmează a fi început în viitorul apropiat, va permite ulterior Biroului să stabilească măsuri ce vizează să garanteze plata pensiilor suplimentare după intrarea în vigoare a statutului în 2009 și să elaboreze acordul prin care sunt reglementate relațiile dintre fond și Parlament și responsabilitățile fiecăruia. |
| Plata de către Consiliu a concediului anual suplimentar neefectuat |
| Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 punctul 9.18 și privind exercițiul financiar 2005 tabelul 10.2:
  În cadrul Consiliului, concediul anual suplimentar acordat înainte de 31 decembrie 1997 drept compensare pentru orele suplimentare este plătit la pensionare, în cazul în care funcționarul nu și-a efectuat concediul. Deoarece agenții din categoriile A și B nu beneficiază de compensare pentru orele suplimentare, astfel de plăți nu sunt în conformitate cu articolul 56 din Statutul funcționarilor. | Deși Secretariatul General a luat măsuri corespunzătoare pentru a elimina treptat rezerva de compensări prin ore libere acordate agenților din categoriile A și B înainte de 31 decembrie 1997, s-au efectuat plăți și în 2006 pentru a compensa concediile suplimentare neefectuate. | Ar trebui să se întrerupă plata concediului anual suplimentar neefectuat. | Răpunsul Consiliului

  Secretariatul General al Consiliului este conștient de poziția Curții de Conturi cu privire la plata stocului vechi de zile de concediu efectuate reprezentând compensare și subscrie pe deplin la comentariile Curții care subliniază necesitatea finalizării procesului de regularizare cât de curând posibil. După cum a notat Curtea, a fost emisă o instrucțiune obligatorie privind eliminarea stocurilor de zile neefectuate până în 2009. În plus, au fost luate măsuri încă din 1997 în scopul evitării repetării acestei situații.


  Cu toate acestea, Secretariatul General consideră că obligația Autorității împuternicite să facă numiri de a respecta drepturile dobândite de cei vizați și principiile fundamentale din legislația europeană cu privire la așteptările legitime și tratamentul egal înseamnă că este necesar să se păstreze un sistem de eliminare a stocului de zile de concediu neefectuate prin acordarea de timp de lucru liber, precum și prin plată pentru o perioadă scurtă de tranziție. Secretariatul General analizează în prezent toate posibilitățile de accelerare a procesului de eliminare a vechilor stocuri, inclusiv prin reducerea perioadei de timp permisă în prezent pentru efectuarea zilelor de concediu din stocurile vechi. |
| Rambursarea cheltuielilor de deplasare pentru delegații membrilor Consiliului |
| Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.11:
  Consiliul și-a reformat sistemul de rambursare a cheltuielilor de deplasare ale delegaților membrilor Consiliului prin Decizia 190/2003, intrată în vigoare la 1 ianuarie 2004. Rambursarea este efectuată în limita unei alocații fixe pentru fiecare stat membru. Curtea a constatat faptul că noul sistem a redus semnificativ volumul de muncă administrativă a Consiliului aferentă plății cheltuielilor delegaților, dar nu s-au efectuat suficiente verificări ale validității declarațiilor statelor membre înainte de plata primei tranșe din iulie 2005. | Rapoartele de audit intern din februarie și noiembrie 2006 au identificat probleme legate de neclaritatea normelor de eligibilitate și de proasta înregistrare a participării la întruniri. Situația nu s-a modificat substanțial în 2006, comparativ cu 2005.
  Secretariatul General intenționează să îmbunătățească sistemul de înregistrare a participării la întruniri. | Ar trebui să se introducă verificări și controale suplimentare pentru a asigura validitatea declarațiilor statelor membre. | Răpunsul Consiliului

  De la introducerea noului sistem de decontare a cheltuielilor de deplasare efectuate de către delegații care sunt membri ai Consiliului, Secretariatul Consiliului a introdus în mod gradat verificări riguroase privind situațiile prezentate de statele membre. În cazurile în care se constată anomalii sau erori, statele membre sunt invitate să efectueze corecțiile necesare și să prezinte din nou situațiile astfel corectate.


  În prezent, SGC lucrează la:







  — | revizuirea deciziei, având în vedere în special clarificarea normelor de eligibilitate |

Observații

Măsuri luate

Sunt necesare măsuri suplimentare?

Rambursarea cheltuielilor de cazare efectuate în delegații

Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 punctul 9.6 și privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.7:

Statutul funcționarilor modificat, care a intrat în vigoare la 1 mai 2004, stipulează că cheltuielile de cazare efectuate în delegație sunt rambursate până la o valoare maximă stabilită pentru fiecare țară, la prezentarea documentelor justificative (articolul 13 din anexa VII la Statutul funcționarilor). Contrar acestei norme, toate instituțiile, cu excepția Curții de Justiție, a Curții de Conturi și a Ombudsmanului, au prevăzut în regulamentele lor interne plata unei sume forfetare, variind de la 30 la 60 % din suma maximă admisă, către agenții care nu prezintă nicio dovadă că au suportat cheltuielile de cazare.

Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor și-au modificat regulamentele interne în decembrie 2005 pentru a asigura respectarea Statutului funcționarilor.

Parlamentul, Comisia și Consiliul ar trebui să își modifice regulamentele interne pentru a se asigura că cheltuielile de cazare efectuate în delegații sunt decontate în conformitate cu Statutul funcționarilor.

Răspunsul Parlamentului European

Așa cum a arătat în răspunsurile sale anterioare la observațiile Curții, Parlamentul se confruntă cu probleme deosebite privind misiunile, cauzate de natura activităților sale și de faptul că acestea se desfășoară în cele trei locuri de desfășurare a activității. Aplicarea unui sistem forfetar ține cont de avizul juridic oferit în acest sens Biroului Parlamentului și este menită să găsească un echilibru rezonabil între cerințele cadrului de reglementare și exigențele mediului de lucru special al instituției. În plus, dispozițiile simplificate care sunt introduse în prezent vor ajuta la reducerea costurilor administrative generate de gestionarea unui număr deosebit de mare de misiuni. A se vedea, de asemenea, punctul 12 din Rezoluția Parlamentului din 24.4.2007 (2) privind descărcarea de gestiune pentru conturile exercițiului 2005.

Răpunsul Consiliului

Noul regulament intern de procedură al SGC nu mai prevede plata ratei forfetare de 30 % pentru misiuni. Înainte de intrarea în vigoare (prevăzută pentru octombrie 2007), această regula încă mai trebuia să facă obiectul unor consultări oficiale cu reprezentanții personalului.

Răspunsul Comisiei

Ghidul pentru misiuni – normele interne adoptate de Comisie, care reglementează misiunile efectuate de personalul său – este în prezent revizuit, pentru a ține seama de observațiile Curții de Conturi. Adoptarea unor noi norme este programată pentru începutul anului 2008.

Sistem de pensii suplimentare pentru deputații în Parlamentul European

Raportul anual privind exercițiul financiar 2002 punctele 9.17–9.20 și privind exercițiul financiar 2005 tabelul 10.2:

În cazul în care se menține sistemul de pensii suplimentare pentru deputații în Parlamentul European, este necesar să se creeze un temei juridic cât mai curând posibil. Ar trebui să se stabilească norme clare în acest sistem pentru a defini obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la acest sistem, în cazul unui deficit.

Sistemul de pensii suplimentare este menționat la articolul 27 din Statutul deputaților în Parlamentul European, adoptat de Parlament la 28 septembrie 2005. Statutul va intra în vigoare în prima zi a legislaturii Parlamentului European care începe în 2009. Nu s-a stabilit nicio normă cu privire la obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la sistem în cazul unui deficit.

Până în prima zi a legislaturii Parlamentului European care începe în 2009, statutul nu produce efecte legale și nu poate asigura un temei juridic pentru contribuția Parlamentului la fondul de pensii ASBL. Ar trebui să se stabilească norme corespunzătoare care să definească obligațiile și responsabilitățile Parlamentului European și ale participanților la acest sistem în cazul unui deficit.

Răspunsul Parlamentului European

Așa cum a arătat Parlamentul în răspunsurile sale la observațiile Curții privind exercițiul 2005, faptul că Statutul deputaților (articolul 27) prevede că fondul de pensii „este menținut după intrarea în vigoare a prezentului statut pentru deputații sau foștii deputați care au dobândit deja drepturi sau vor dobândi în viitor drepturi în fondul respectiv” reprezintă o recunoaștere implicită a temeiului legal pentru fondul de pensii, inclusiv în perioada care precede intrarea în vigoare a statutului.

Grupul de lucru responsabil cu introducerea de norme de aplicare a Statutului deputaților își continuă activitatea, printre altele, de redactare a normelor care reglementează obligațiile și responsabilitățile Parlamentului și ale deputaților afiliați la sistemul de pensii în cazul unui deficit.

Rezultatul invitației de participare la licitație publicat în Jurnalul Oficial în vederea efectuării unui studiu actuarial independent privind fondul de pensii a fost comunicat Biroului Parlamentului. Studiul, ce urmează a fi început în viitorul apropiat, va permite ulterior Biroului să stabilească măsuri ce vizează să garanteze plata pensiilor suplimentare după intrarea în vigoare a statutului în 2009 și să elaboreze acordul prin care sunt reglementate relațiile dintre fond și Parlament și responsabilitățile fiecăruia.

Plata de către Consiliu a concediului anual suplimentar neefectuat

Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 punctul 9.18 și privind exercițiul financiar 2005 tabelul 10.2:

În cadrul Consiliului, concediul anual suplimentar acordat înainte de 31 decembrie 1997 drept compensare pentru orele suplimentare este plătit la pensionare, în cazul în care funcționarul nu și-a efectuat concediul. Deoarece agenții din categoriile A și B nu beneficiază de compensare pentru orele suplimentare, astfel de plăți nu sunt în conformitate cu articolul 56 din Statutul funcționarilor.

Deși Secretariatul General a luat măsuri corespunzătoare pentru a elimina treptat rezerva de compensări prin ore libere acordate agenților din categoriile A și B înainte de 31 decembrie 1997, s-au efectuat plăți și în 2006 pentru a compensa concediile suplimentare neefectuate.

Ar trebui să se întrerupă plata concediului anual suplimentar neefectuat.

Răpunsul Consiliului

Secretariatul General al Consiliului este conștient de poziția Curții de Conturi cu privire la plata stocului vechi de zile de concediu efectuate reprezentând compensare și subscrie pe deplin la comentariile Curții care subliniază necesitatea finalizării procesului de regularizare cât de curând posibil. După cum a notat Curtea, a fost emisă o instrucțiune obligatorie privind eliminarea stocurilor de zile neefectuate până în 2009. În plus, au fost luate măsuri încă din 1997 în scopul evitării repetării acestei situații.

Cu toate acestea, Secretariatul General consideră că obligația Autorității împuternicite să facă numiri de a respecta drepturile dobândite de cei vizați și principiile fundamentale din legislația europeană cu privire la așteptările legitime și tratamentul egal înseamnă că este necesar să se păstreze un sistem de eliminare a stocului de zile de concediu neefectuate prin acordarea de timp de lucru liber, precum și prin plată pentru o perioadă scurtă de tranziție. Secretariatul General analizează în prezent toate posibilitățile de accelerare a procesului de eliminare a vechilor stocuri, inclusiv prin reducerea perioadei de timp permisă în prezent pentru efectuarea zilelor de concediu din stocurile vechi.

Rambursarea cheltuielilor de deplasare pentru delegații membrilor Consiliului

Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.11:

Consiliul și-a reformat sistemul de rambursare a cheltuielilor de deplasare ale delegaților membrilor Consiliului prin Decizia 190/2003, intrată în vigoare la 1 ianuarie 2004. Rambursarea este efectuată în limita unei alocații fixe pentru fiecare stat membru. Curtea a constatat faptul că noul sistem a redus semnificativ volumul de muncă administrativă a Consiliului aferentă plății cheltuielilor delegaților, dar nu s-au efectuat suficiente verificări ale validității declarațiilor statelor membre înainte de plata primei tranșe din iulie 2005.

Rapoartele de audit intern din februarie și noiembrie 2006 au identificat probleme legate de neclaritatea normelor de eligibilitate și de proasta înregistrare a participării la întruniri. Situația nu s-a modificat substanțial în 2006, comparativ cu 2005.

Secretariatul General intenționează să îmbunătățească sistemul de înregistrare a participării la întruniri.

Ar trebui să se introducă verificări și controale suplimentare pentru a asigura validitatea declarațiilor statelor membre.

Răpunsul Consiliului

De la introducerea noului sistem de decontare a cheltuielilor de deplasare efectuate de către delegații care sunt membri ai Consiliului, Secretariatul Consiliului a introdus în mod gradat verificări riguroase privind situațiile prezentate de statele membre. În cazurile în care se constată anomalii sau erori, statele membre sunt invitate să efectueze corecțiile necesare și să prezinte din nou situațiile astfel corectate.

În prezent, SGC lucrează la:

—

revizuirea deciziei, având în vedere în special clarificarea normelor de eligibilitate

| — | înlocuirea formularelor de prezență cu un sistem electronic de pontare. |
| --- | --- |

—

înlocuirea formularelor de prezență cu un sistem electronic de pontare.

Urmărirea alocațiilor familiale de către Comisie

Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.12:

Agenții care beneficiază de alocații familiale și care nu au copii în întreținere nu sunt obligați să își actualizeze periodic aceste informații. Nu există nicio dovadă potrivit căreia celor 676 dintre cei 1 605 de agenți ai Comisiei de la Bruxelles li s-ar fi solicitat să confirme sau să își actualizeze declarațiile inițiale. De asemenea, nu au fost efectuate suficiente verificări privind cazurile în care este posibil să se fi primit alocații naționale pentru întreținerea copiilor și care ar fi trebuit să fie deduse din alocațiile plătite în conformitate cu Statutul funcționarilor.

Urmărirea diferitelor tipuri de alocații se bazează în continuare pe transmiterea voluntară a informațiilor de către agenți. Cu toate acestea, Comisia a urmărit 231 dintre cele 676 de cazuri în 2006 și intenționează să urmărească restul cazurilor în decurs de doi ani.

Comisia trebuie să ia măsuri suplimentare pentru a verifica periodic alocațiile familiale.

Răspunsul Comisiei

Comisia își propune să finalizeze urmărirea restului acestor cazuri până la începutul anului 2008. PMO construiește actual un nou sistem informatic, IRIS, care va informatiza integral documentația procedurilor și controlul respectării acesteia. Noul sistem va intra în funcțiune treptat, între mijlocul anului 2007 și 2009.

Serviciul de audit intern al Curții de Justiție

Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 punctul 9.21 și privind exercițiul financiar 2005 punctele 10.13 și 10.14:

Curtea de Conturi a constatat faptul că șeful Serviciului de audit intern a fost responsabil de o verificare ex ante a operațiunilor efectuate de ordonatorii de credite. Aceeași situație a fost constatată și cu privire la exercițiul financiar 2005. O astfel de implicare în efectuarea operațiunilor financiare nu este compatibilă cu independența totală cu care auditorul intern ar trebui să își exercite sarcinile de audit, în conformitate cu principiul stipulat la articolul 86 din Regulamentul financiar.

În cea de-a doua jumătate a anului 2005, auditorul intern a efectuat anumite audituri specifice și a emis recomandări către serviciile vizate. Cu toate acestea, la data auditului efectuat de Curtea de Conturi nu era disponibil niciun raport al auditorului intern.

În 2006, șeful Serviciului de audit intern a continuat să fie responsabil de verificarea ex ante a operațiunilor efectuate de ordonatorii de credite. Serviciul de audit intern a elaborat două rapoarte de audit și a emis mai multe recomandări care au avut ca rezultat economii semnificative.

Ar trebui să fie reorganizat sistemul de supraveghere și control pentru a asigura independența totală a serviciului de audit.

Evaluarea specifică în contextul Declarației de asigurare

| 10.5. | Auditul a evaluat legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor de cheltuieli administrative ale instituțiilor, cu scopul de a furniza o evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare. Curtea a evaluat sistemele de supraveghere și control și a examinat un eșantion aleatoriu de 61 de operațiuni selectate din ansamblul categoriei de cheltuieli administrative. |
| --- | --- |

10.5.

Auditul a evaluat legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor de cheltuieli administrative ale instituțiilor, cu scopul de a furniza o evaluare specifică în contextul Declarației de asigurare. Curtea a evaluat sistemele de supraveghere și control și a examinat un eșantion aleatoriu de 61 de operațiuni selectate din ansamblul categoriei de cheltuieli administrative.

Concluzii în contextul Declarației de asigurare

| 10.6. | Lăsând deoparte problemele semnalate la punctele 10.9–10.12, în 2006 toate instituțiile au pus în aplicare un cadru satisfăcător de sisteme de supraveghere și control, astfel cum este prevăzut în Regulamentul financiar, iar eșantionul testat nu a indicat un nivel de eroare semnificativ. Cu toate acestea, Curtea atrage atenția asupra deficiențelor existente în sistemele de supraveghere și control ale instituțiilor, care trebuie să fie remediate astfel cum se indică la punctul 10.25. |
| --- | --- |

10.6.

Lăsând deoparte problemele semnalate la punctele 10.9–10.12, în 2006 toate instituțiile au pus în aplicare un cadru satisfăcător de sisteme de supraveghere și control, astfel cum este prevăzut în Regulamentul financiar, iar eșantionul testat nu a indicat un nivel de eroare semnificativ. Cu toate acestea, Curtea atrage atenția asupra deficiențelor existente în sistemele de supraveghere și control ale instituțiilor, care trebuie să fie remediate astfel cum se indică la punctul 10.25.

Observații specifice privind fiecare instituție

Sfera auditului

| 10.7. | Auditul domeniilor cu grad de risc specific menționat la punctul 10.2 a inclus o evaluare a sistemelor de supraveghere și control și s-a efectuat pe un număr de eșantioane selectate, având ca obiect următoarele: |
| --- | --- |

10.7.

Auditul domeniilor cu grad de risc specific menționat la punctul 10.2 a inclus o evaluare a sistemelor de supraveghere și control și s-a efectuat pe un număr de eșantioane selectate, având ca obiect următoarele:

| (i) | procedurile de achiziție publică negociate (direcțiile OIB și OIL ale Comisiei, Parlamentul, Consiliul, Curtea de Justiție, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor); |
| --- | --- |

(i)

procedurile de achiziție publică negociate (direcțiile OIB și OIL ale Comisiei, Parlamentul, Consiliul, Curtea de Justiție, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor);

| (ii) | plata cheltuielilor și a indemnizațiilor către membrii instituțiilor (Parlamentul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor); |
| --- | --- |

(ii)

plata cheltuielilor și a indemnizațiilor către membrii instituțiilor (Parlamentul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor);

| (iii) | controlul exercitat de serviciile centrale ale Comisiei asupra delegațiilor (DG RELEX al Comisiei); |
| --- | --- |

(iii)

controlul exercitat de serviciile centrale ale Comisiei asupra delegațiilor (DG RELEX al Comisiei);

| (iv) | procedurile folosite pentru a asigura punerea în aplicare a standardelor minime de control intern (Consiliul); |
| --- | --- |

(iv)

procedurile folosite pentru a asigura punerea în aplicare a standardelor minime de control intern (Consiliul);

| (v) | funcția de audit intern (Curtea de Justiție). |
| --- | --- |

(v)

funcția de audit intern (Curtea de Justiție).

10.8.

| 10.8. | Deficiențele identificate sunt prezentate sintetic în textul următor, iar concluziile asupra acestora figurează la punctul 10.25. Erorile și deficiențele nu pot fi extrapolate pentru întreaga categorie a cheltuielilor administrative, deoarece domeniile specifice ale auditului pentru fiecare instituție au fost selectate pe baza riscurilor cunoscute. |
| --- | --- |

Deficiențele identificate sunt prezentate sintetic în textul următor, iar concluziile asupra acestora figurează la punctul 10.25. Erorile și deficiențele nu pot fi extrapolate pentru întreaga categorie a cheltuielilor administrative, deoarece domeniile specifice ale auditului pentru fiecare instituție au fost selectate pe baza riscurilor cunoscute.

Parlamentul

| 10.9. | Din anul 1998, Curtea a atras atenția, în mai multe rânduri (3), asupra deficiențelor existente în cadrul de reglementare stabilit de Birou (organism compus din președintele Parlamentului și 14 vicepreședinți) cu privire la plata indemnizațiilor pentru asistență către deputații în Parlamentul European. În 2006, cheltuielile cu indemnizațiile pentru asistență acordate deputaților în Parlamentul European s-au ridicat la circa 132 de milioane de euro. |
| --- | --- |

10.9.

Din anul 1998, Curtea a atras atenția, în mai multe rânduri (3), asupra deficiențelor existente în cadrul de reglementare stabilit de Birou (organism compus din președintele Parlamentului și 14 vicepreședinți) cu privire la plata indemnizațiilor pentru asistență către deputații în Parlamentul European. În 2006, cheltuielile cu indemnizațiile pentru asistență acordate deputaților în Parlamentul European s-au ridicat la circa 132 de milioane de euro.

10.10.

| 10.10. | În 2004 au fost modificate normele privind prezentarea documentelor justificative de către deputații în Parlamentul European, iar obligațiile care decurg din acestea au fost definite într-o comunicare a chestorilor din iulie 2005. În acest context, deputaților în Parlamentul European li s-a solicitat să prezinte, până la 1 noiembrie 2005, documente justificative privind folosirea indemnizațiilor acestora în perioada iulie 2004-iunie 2005. Acest termen a fost prelungit, ulterior, de mai multe ori și, în conformitate cu informațiile puse la dispoziția Curții, documentele prezentate de deputații în Parlamentul European și considerate a fi justificări adecvate de către departamentul administrativ responsabil acoperă numai 27,2 % (11,9 milioane de euro) pentru 2004 (iulie-decembrie) și 22,5 % (27,1 milioane de euro) pentru 2005 (an integral) din cheltuielile relevante. |
| --- | --- |

În 2004 au fost modificate normele privind prezentarea documentelor justificative de către deputații în Parlamentul European, iar obligațiile care decurg din acestea au fost definite într-o comunicare a chestorilor din iulie 2005. În acest context, deputaților în Parlamentul European li s-a solicitat să prezinte, până la 1 noiembrie 2005, documente justificative privind folosirea indemnizațiilor acestora în perioada iulie 2004-iunie 2005. Acest termen a fost prelungit, ulterior, de mai multe ori și, în conformitate cu informațiile puse la dispoziția Curții, documentele prezentate de deputații în Parlamentul European și considerate a fi justificări adecvate de către departamentul administrativ responsabil acoperă numai 27,2 % (11,9 milioane de euro) pentru 2004 (iulie-decembrie) și 22,5 % (27,1 milioane de euro) pentru 2005 (an integral) din cheltuielile relevante.

| 10.11. | Într-o comunicare a chestorilor din 23 martie 2007, s-a prelungit termenul de depunere a documentelor justificative pentru exercițiul 2006 până la 30 aprilie 2007, fără a se menționa faptul că era în continuare necesar să fie prezentate documentele și pentru 2004 și 2005. Până la 1 mai 2007, Biroul nu luase nicio măsură pentru a se asigura că s-a respectat obligația de prezentare a documentelor justificative corespunzătoare. |
| --- | --- |

10.11.

Într-o comunicare a chestorilor din 23 martie 2007, s-a prelungit termenul de depunere a documentelor justificative pentru exercițiul 2006 până la 30 aprilie 2007, fără a se menționa faptul că era în continuare necesar să fie prezentate documentele și pentru 2004 și 2005. Până la 1 mai 2007, Biroul nu luase nicio măsură pentru a se asigura că s-a respectat obligația de prezentare a documentelor justificative corespunzătoare.

| 10.10–10.11. | RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN
  Din cauza lipsei de claritate a textului inițial și a impactului extinderii Uniunii din 2004, după consultări politice și tehnice amănunțite, a fost necesară întocmirea și adoptarea de către chestori a unor norme de aplicare. Biroul a convenit așadar să prelungească termenul limită și a cerut chestorilor să examineze posibilitățile de a simplifica documentația tehnică ce trebuie prezentată pentru regularizarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

10.10–10.11.

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN

Din cauza lipsei de claritate a textului inițial și a impactului extinderii Uniunii din 2004, după consultări politice și tehnice amănunțite, a fost necesară întocmirea și adoptarea de către chestori a unor norme de aplicare. Biroul a convenit așadar să prelungească termenul limită și a cerut chestorilor să examineze posibilitățile de a simplifica documentația tehnică ce trebuie prezentată pentru regularizarea cheltuielilor.

Având în vedere situațiile extrem de diferite din statele membre și timpul necesar pentru îndeplinirea noilor cerințe, nu s-a considerat adecvat să se impună un termen limită pentru obligațiile stabilite printr-o normă în curs de revizuire.

În plus, la 25 septembrie 2006, Biroul a adoptat o nouă serie de norme, denumite „Codex” (drepturile și obligațiile asistenților și deputaților) care au afectat normele care reglementează indemnizația pentru asistență parlamentară (noua revizuire a fost adoptată de Birou la 13 decembrie 2006).

În această privință, chestorii au informat toți deputații că documentația trebuie transmisă înainte de 30 aprilie 2007. S-a primit un număr imens de documente care se află în prezent în curs de examinare.

| 10.12. | În consecință, Curtea remarcă faptul că Biroul nu a asigurat punerea eficace în aplicare a normelor privind depunerea documentelor justificative corespunzătoare. Întrucât cea mai mare parte a sumelor plătite deputaților în Parlamentul European ca indemnizații pentru asistență nu au fost justificate ulterior prin documente justificative corespunzătoare care să se refere la cheltuielile suportate în contul deputaților în Parlamentul European, Curtea consideră că nu există documente suficiente pentru a demonstra că deputații în Parlamentul European au angajat sau au folosit efectiv serviciile unuia sau a mai multor asistenți și că funcțiile sau serviciile menționate în contractele semnate de către deputații în Parlamentul European au fost efectiv prestate. Biroul ar trebui să ia măsuri pentru a obține documentele considerate esențiale pentru a demonstra faptul că cheltuielile au fost justificate. În cazul în care aceste documente nu sunt prezentate într-un termen rezonabil, ar trebui să se inițieze măsuri corespunzătoare, precum suspendarea plăților și/sau emiterea de ordine de recuperare pentru sumele nejustificate. |
| --- | --- |

10.12.

În consecință, Curtea remarcă faptul că Biroul nu a asigurat punerea eficace în aplicare a normelor privind depunerea documentelor justificative corespunzătoare. Întrucât cea mai mare parte a sumelor plătite deputaților în Parlamentul European ca indemnizații pentru asistență nu au fost justificate ulterior prin documente justificative corespunzătoare care să se refere la cheltuielile suportate în contul deputaților în Parlamentul European, Curtea consideră că nu există documente suficiente pentru a demonstra că deputații în Parlamentul European au angajat sau au folosit efectiv serviciile unuia sau a mai multor asistenți și că funcțiile sau serviciile menționate în contractele semnate de către deputații în Parlamentul European au fost efectiv prestate. Biroul ar trebui să ia măsuri pentru a obține documentele considerate esențiale pentru a demonstra faptul că cheltuielile au fost justificate. În cazul în care aceste documente nu sunt prezentate într-un termen rezonabil, ar trebui să se inițieze măsuri corespunzătoare, precum suspendarea plăților și/sau emiterea de ordine de recuperare pentru sumele nejustificate.

| 10.12. | RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN
  Trebuie reamintit faptul că, înainte de efectuarea unei plăți în temeiul indemnizației pentru asistență parlamentară, trebuie prezentate anumite documente obligatorii de bază, cum ar fi formularele de cerere și contractele dintre deputat și asistent (asistenți), prestatorul de servicii sau agentul plătitor. |
| --- | --- |

10.12.

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN

Trebuie reamintit faptul că, înainte de efectuarea unei plăți în temeiul indemnizației pentru asistență parlamentară, trebuie prezentate anumite documente obligatorii de bază, cum ar fi formularele de cerere și contractele dintre deputat și asistent (asistenți), prestatorul de servicii sau agentul plătitor.

Se solicită, de asemenea, furnizarea în termen de trei luni a altor documente, cum ar fi dovada contribuției la asigurările sociale în cazul în care asistentul este angajat cu contract. Toți deputații trebuie să îndeplinească aceste condiții.

Documentația suplimentară solicitată de la modificarea normelor din 2004 și, mai recent, din 13 decembrie 2006, privește în principal contractele cu prestatorii de servicii (aproximativ jumătate dintre asistenți) și se referă la obligația de a furniza facturi sau chitanțe de onorarii deputaților care, la rândul lor, trebuie să transmită serviciilor responsabile ale Parlamentului o copie a „situației cu sumele facturate [de către prestatorul de servicii], însoțită de o declarație, prin care să certifice că sunt respectate toate obligațiile fiscale și de asigurări sociale care sunt impuse prin legislația națională aplicabilă”. Furnizarea tuturor acestor documente a necesitat mai mult timp decât era prevăzut. Așa cum s-a menționat anterior, s-a primit un număr imens de documente care se află în prezent în curs de examinare.

După examinare, deputații care nu s-au conformat obligației de a furniza documentele justificative necesare privind plățile vor primi o scrisoare personalizată în care li se explică ce mai lipsește. În cazul în care un deputat nu se conformează obligației de a prezenta documentația care lipsește, ordonatorul de credite delegat poate suspenda plățile, iar Secretarul General poate decide recuperarea sumelor plătite nejustificat. Aceste decizii sunt luate în cooperare cu chestorii.

| 10.13. | Auditorul intern a finalizat un audit aprofundat al procedurilor de achiziție publică ale Parlamentului în 2006. Auditul a identificat numeroase deficiențe în funcționarea controalelor interne și a controalelor conducerii efectuate asupra procedurilor de achiziție publică, în special în ceea ce privește planificarea, respectarea reglementărilor și a normelor în vigoare, fiabilitatea informațiilor de gestiune și buna gestiune financiară. A fost elaborat un plan de acțiune detaliat care cuprinde 144 de acțiuni individuale și în 2006 au fost deja întreprinse anumite măsuri concrete de către secretarul general, precum stabilirea unui organ consultativ (Forumul pentru achiziții) și înființarea unui registru central al contractelor. Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora la Parlament a confirmat constatările auditorului intern al Parlamentului. |
| --- | --- |

10.13.

Auditorul intern a finalizat un audit aprofundat al procedurilor de achiziție publică ale Parlamentului în 2006. Auditul a identificat numeroase deficiențe în funcționarea controalelor interne și a controalelor conducerii efectuate asupra procedurilor de achiziție publică, în special în ceea ce privește planificarea, respectarea reglementărilor și a normelor în vigoare, fiabilitatea informațiilor de gestiune și buna gestiune financiară. A fost elaborat un plan de acțiune detaliat care cuprinde 144 de acțiuni individuale și în 2006 au fost deja întreprinse anumite măsuri concrete de către secretarul general, precum stabilirea unui organ consultativ (Forumul pentru achiziții) și înființarea unui registru central al contractelor. Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora la Parlament a confirmat constatările auditorului intern al Parlamentului.

| 10.13. | RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN
  Este important să se ia în considerare faptul că auditarea procedurilor de achiziții publice efectuată de auditorul intern și finalizată în 2006 a avut loc în 2003, respectiv primul an de aplicare a noului regulament financiar. |
| --- | --- |

10.13.

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN

Este important să se ia în considerare faptul că auditarea procedurilor de achiziții publice efectuată de auditorul intern și finalizată în 2006 a avut loc în 2003, respectiv primul an de aplicare a noului regulament financiar.

Normele au fost de fapt puse în aplicare în 2003 și în decursul următorilor ani. Prin urmare, în ceea ce privește exercițiul 2006 și măsurile la care se referă Curtea, trebuie subliniat faptul că noul organ consultativ, Forumul pentru achiziții, înlocuiește Grupul inter-servicii pentru achiziții publice instituit în 2003 pentru a oferi asistență ordonatorilor de credite, și că registrul central al contractelor introdus în 2006 este rezultatul evoluției care a avut loc în anii precedenți.

Consiliul

| 10.14. | Examinarea la Consiliu a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente a relevat faptul că un contract având ca obiect prestarea de servicii de telecomunicații pentru întrunirile Consiliului European, încheiat pentru o durată maximă de patru ani, a fost prelungit cu încă un an. Prelungirea contractului (având un cost estimativ de 900 000 de euro) a fost incorect justificată de administrația Consiliului în raport cu articolul 126 alineatul (1) litera (e) din Normele de aplicare a Regulamentului financiar (denumite în continuare „NA”) (4), care se referă la „servicii și lucrări suplimentare care nu au fost incluse în contractul încheiat inițial, dar care, din motive neprevăzute, au devenit necesare”. Curtea consideră că ar fi trebuit organizată o procedură de licitație deschisă înainte de expirarea contractului. |
| --- | --- |

10.14.

Examinarea la Consiliu a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente a relevat faptul că un contract având ca obiect prestarea de servicii de telecomunicații pentru întrunirile Consiliului European, încheiat pentru o durată maximă de patru ani, a fost prelungit cu încă un an. Prelungirea contractului (având un cost estimativ de 900 000 de euro) a fost incorect justificată de administrația Consiliului în raport cu articolul 126 alineatul (1) litera (e) din Normele de aplicare a Regulamentului financiar (denumite în continuare „NA”) (4), care se referă la „servicii și lucrări suplimentare care nu au fost incluse în contractul încheiat inițial, dar care, din motive neprevăzute, au devenit necesare”. Curtea consideră că ar fi trebuit organizată o procedură de licitație deschisă înainte de expirarea contractului.

| 10.14. | RĂSPUNSUL CONSILIULUI
  Contractul în chestiune se referă la disponibilitatea infrastructurii de telecomunicații (linii telefonice și linii ISDN) care va fi folosită de către ziariști cu ocazia summit-urilor UE (în medie de trei ori pe an). Cu câteva luni înainte de terminarea contractului, departamentul ordonatorului a identificat necesitatea lansării unei proceduri de achiziție pentru a satisface această cerință. Cu toate acestea, la momentul respectiv, toate departamentele administrative ale Secretariatului au trebuit să își concentreze eforturile la începutul anului 2007 pe proiectele privind ocuparea noii clădiri LEX (pentru 1 300 de persoane). Prin urmare, s-a decis prelungirea contractului existent cu încă nouă luni. |
| --- | --- |

10.14.

RĂSPUNSUL CONSILIULUI

Contractul în chestiune se referă la disponibilitatea infrastructurii de telecomunicații (linii telefonice și linii ISDN) care va fi folosită de către ziariști cu ocazia summit-urilor UE (în medie de trei ori pe an). Cu câteva luni înainte de terminarea contractului, departamentul ordonatorului a identificat necesitatea lansării unei proceduri de achiziție pentru a satisface această cerință. Cu toate acestea, la momentul respectiv, toate departamentele administrative ale Secretariatului au trebuit să își concentreze eforturile la începutul anului 2007 pe proiectele privind ocuparea noii clădiri LEX (pentru 1 300 de persoane). Prin urmare, s-a decis prelungirea contractului existent cu încă nouă luni.

SGC este conștient de faptul că, așa cum s-a arătat în raportul Curții de Conturi, ar fi trebuit organizată o nouă procedură de achiziție prin licitație înainte de expirarea contractului. Totuși, având în vedere condițiile excepționale, nu a văzut altă alternativă decât extinderea contractului actual, limitând prelungirea acestui contract pe cât de mult posibil.

Trebuie menționat că SGC a lansat de curând procedura de licitație pentru acoperirea cerinței menționate anterior.

Comisia (5)

| 10.15. | În Raportul anual de activitate al DG RELEX pentru 2006 s-a afirmat că în 2006 au fost aduse îmbunătățiri controalelor de supraveghere a delegațiilor, în special odată cu înființarea unei Unități de control ex post în cadrul Direcției de serviciu extern. Rezerva exprimată de directorul general în anii anteriori a fost retrasă. Cu toate acestea, în ciuda îmbunătățirilor înregistrate în 2006, auditul Curții a constatat faptul că riscul plăților duble nu a fost abordat corespunzător. |
| --- | --- |

10.15.

În Raportul anual de activitate al DG RELEX pentru 2006 s-a afirmat că în 2006 au fost aduse îmbunătățiri controalelor de supraveghere a delegațiilor, în special odată cu înființarea unei Unități de control ex post în cadrul Direcției de serviciu extern. Rezerva exprimată de directorul general în anii anteriori a fost retrasă. Cu toate acestea, în ciuda îmbunătățirilor înregistrate în 2006, auditul Curții a constatat faptul că riscul plăților duble nu a fost abordat corespunzător.

| 10.15. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Directorul general a considerat că Unitatea de controale ex post a contribuit eficient în a–i furniza nivelul corespunzător de asigurare privind calitatea gestiunii financiare din delegații, întreprinzând un număr mare de activități de control ex post. Direcția Generală Relații Externe își dezvoltă constant metodologiile de eșantionare și tehnicile de verificare, iar detectarea plăților duble va fi abordată în cadrul acestui proces. |
| --- | --- |

10.15.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Directorul general a considerat că Unitatea de controale ex post a contribuit eficient în a–i furniza nivelul corespunzător de asigurare privind calitatea gestiunii financiare din delegații, întreprinzând un număr mare de activități de control ex post. Direcția Generală Relații Externe își dezvoltă constant metodologiile de eșantionare și tehnicile de verificare, iar detectarea plăților duble va fi abordată în cadrul acestui proces.

| 10.16. | În 2006 au fost aduse îmbunătățiri sistemului de gestionare a contractelor și a achizițiilor al OIB, iar rezerva exprimată în declarația directorului din 2005 a fost eliminată. Deși nu au fost exprimate rezerve în 2005 și 2006 cu privire la OIL, în aprilie 2007 Serviciul de audit intern a raportat deficiențe în gestionarea și controalele procedurilor de achiziție publică ale OIL. Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora la OIB și OIL a relevat faptul că, într-un număr de cazuri, datorită unei planificări inadecvate a achizițiilor și unei analize insuficiente a condițiilor de piață, s-a avut ca rezultat negocierea cu un singur furnizor, în loc să se lanseze cereri de oferte. |
| --- | --- |

10.16.

În 2006 au fost aduse îmbunătățiri sistemului de gestionare a contractelor și a achizițiilor al OIB, iar rezerva exprimată în declarația directorului din 2005 a fost eliminată. Deși nu au fost exprimate rezerve în 2005 și 2006 cu privire la OIL, în aprilie 2007 Serviciul de audit intern a raportat deficiențe în gestionarea și controalele procedurilor de achiziție publică ale OIL. Examinarea de către Curte a unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora la OIB și OIL a relevat faptul că, într-un număr de cazuri, datorită unei planificări inadecvate a achizițiilor și unei analize insuficiente a condițiilor de piață, s-a avut ca rezultat negocierea cu un singur furnizor, în loc să se lanseze cereri de oferte.

| 10.16. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  S-au făcut deja îmbunătățiri în sistemul de gestionare a contractelor și a achizițiilor în 2006, în urma planului de acțiune stabilit în 2005. |
| --- | --- |

10.16.

RĂSPUNSUL COMISIEI

S-au făcut deja îmbunătățiri în sistemul de gestionare a contractelor și a achizițiilor în 2006, în urma planului de acțiune stabilit în 2005.

În ceea ce privește OIB, acestea includ: reorganizarea internă, formarea personalului (obligatorie), o gestiune mai eficientă de-a lungul unui program mai flexibil de 4 ani, grație unei aplicații informatice, consolidarea procedurilor interne, autoevaluarea, de către conducere, a principalelor puncte forte și slabe în încheierea contractelor și stabilirea unui plan de acțiune în consecință, consolidarea rețelelor interne și diseminarea informației și a celor mai bune practici.

Îmbunătățirile continuă în 2007 în special prin consolidarea resurselor umane și a calificării acestora, prin ameliorarea procesului de planificare și a analizelor de piață pentru cele mai importante și complexe licitații.

Articolul 126 alineatul (1) litera (b) din normele de punere în aplicare permit proceduri negociate, ținând seama de „captivitatea furnizorului” din anumite domenii.

Tabel: Proceduri de piață ale OIB și OIL >60 000 EUR

| 2006 Proceduri (sume în milioane EUR) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Număr total | 34 | 12 |
| Negociate | 4 | 1 |
| Valoarea totală | 137,0 | 14,5 |
| Suma procedurilor negociate | 2,5 | 0,07 |

2006 Proceduri (sume în milioane EUR)

OIB

OIL

Număr total

34

12

Negociate

4

1

Valoarea totală

137,0

14,5

Suma procedurilor negociate

2,5

0,07

În ceea ce privește OIL, deși Serviciul de audit intern a identificat deficiențe în raportul acestuia, nicio recomandare nu a fost făcută sub forma unei critici, ceea ce justifică absența rezervei. Cu toate acestea, OIL a stabilit un plan de acțiune care să răspundă la deficiențele constatate atât de Curtea de Conturi, cât și de Serviciul de audit intern.

Referitor la planul de acțiune, în urma recomandărilor Serviciului de audit intern, acesta tocmai a fost pus în practică, iar efectele sale vor începe să devină vizibile în curând.

Curtea de Justiție

| 10.17. | Cu excepția aspectului menționat în
  tabelul 10.2
  cu privire la Serviciul de audit intern, în urma auditului nu s-a ridicat nicio observație. |
| --- | --- |

10.17.

Cu excepția aspectului menționat în
  tabelul 10.2
  cu privire la Serviciul de audit intern, în urma auditului nu s-a ridicat nicio observație.

| 10.17. | RĂSPUNSUL CURȚII DE JUSTIȚIE
  Singura observație ridicată de Curtea de Conturi se referă la auditul intern. Cu privire la acest punct, Curtea de Justiție subliniază că, pentru a da curs remarcilor formulate anterior de Curtea de Conturi în rapoartele sale anuale, organizarea administrativă a sistemului de verificare și de audit a fost modificată. Au fost create două unități administrative, fără legătură ierarhică sau funcțională între ele: o unitate de audit intern, condusă de auditorul intern și o unitate însărcinată cu operațiunile de verificare. Această nouă organizare va fi operațională începând cu 1 octombrie 2007, dată la care vor intra în funcție auditorul intern și șeful unității de verificare, numiți recent de Comitetul administrativ al Curții de Justiție. |
| --- | --- |

10.17.

RĂSPUNSUL CURȚII DE JUSTIȚIE

Singura observație ridicată de Curtea de Conturi se referă la auditul intern. Cu privire la acest punct, Curtea de Justiție subliniază că, pentru a da curs remarcilor formulate anterior de Curtea de Conturi în rapoartele sale anuale, organizarea administrativă a sistemului de verificare și de audit a fost modificată. Au fost create două unități administrative, fără legătură ierarhică sau funcțională între ele: o unitate de audit intern, condusă de auditorul intern și o unitate însărcinată cu operațiunile de verificare. Această nouă organizare va fi operațională începând cu 1 octombrie 2007, dată la care vor intra în funcție auditorul intern și șeful unității de verificare, numiți recent de Comitetul administrativ al Curții de Justiție.

Curtea de Conturi

| 10.18. | Curtea de Conturi face obiectul unui audit efectuat de către o firmă de audit extern care a eliberat un „certificat privind regularitatea și corectitudinea situațiilor financiare la 31 decembrie 2006”, însoțit de un „raport privind procedurile administrative și contabile, buna gestiune financiară și sistemul de control intern”. În raport se declară că, în opinia auditorului, activitatea de audit nu a „depistat niciun element care să pună sub semnul întrebării caracterul adecvat al procedurilor administrative și contabile sau al controlului intern sau conformitatea gestiunii financiare cu reglementările aplicabile”. Certificatul și raportul vor fi publicate în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

10.18.

Curtea de Conturi face obiectul unui audit efectuat de către o firmă de audit extern care a eliberat un „certificat privind regularitatea și corectitudinea situațiilor financiare la 31 decembrie 2006”, însoțit de un „raport privind procedurile administrative și contabile, buna gestiune financiară și sistemul de control intern”. În raport se declară că, în opinia auditorului, activitatea de audit nu a „depistat niciun element care să pună sub semnul întrebării caracterul adecvat al procedurilor administrative și contabile sau al controlului intern sau conformitatea gestiunii financiare cu reglementările aplicabile”. Certificatul și raportul vor fi publicate în Jurnalul Oficial.

Comitetul Economic și Social European

| 10.19. | Examinarea unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora gestionate de „Serviciile comune” ale Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor a relevat deficiențe de gestiune și control. În 2006, cheltuielile aferente contractelor încheiate în urma unei proceduri negociate, în locul unei cereri de oferte, a reprezentat un procent ridicat din cheltuielile totale cu achizițiile. Pentru liniile bugetare 2 0 1 0 („Asigurări”), 2 0 2 0 („Apă, gaz, electricitate și încălzire”), 2 0 3 0 („Curățenie și întreținere”) și 2 2 0 0 („Achiziții noi de echipamente și instalații tehnice”), acest procent a depășit 50 % din totalul creditelor angajate, care s-au ridicat la 6,4 milioane de euro. Această practică nu respectă norma generală, stabilită la articolul 89 din Regulamentul financiar, conform căreia „toate contractele de achiziții publice se scot la licitație în cea mai mare măsură posibilă”. Procedura negociată este o excepție aplicabilă numai în limitele stricte stabilite la articolele 126, 127 și 129 din NA. |
| --- | --- |

10.19.

Examinarea unui eșantion de proceduri de achiziție publică negociate și de contracte aferente acestora gestionate de „Serviciile comune” ale Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor a relevat deficiențe de gestiune și control. În 2006, cheltuielile aferente contractelor încheiate în urma unei proceduri negociate, în locul unei cereri de oferte, a reprezentat un procent ridicat din cheltuielile totale cu achizițiile. Pentru liniile bugetare 2 0 1 0 („Asigurări”), 2 0 2 0 („Apă, gaz, electricitate și încălzire”), 2 0 3 0 („Curățenie și întreținere”) și 2 2 0 0 („Achiziții noi de echipamente și instalații tehnice”), acest procent a depășit 50 % din totalul creditelor angajate, care s-au ridicat la 6,4 milioane de euro. Această practică nu respectă norma generală, stabilită la articolul 89 din Regulamentul financiar, conform căreia „toate contractele de achiziții publice se scot la licitație în cea mai mare măsură posibilă”. Procedura negociată este o excepție aplicabilă numai în limitele stricte stabilite la articolele 126, 127 și 129 din NA.

| 10.19. | RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN
  Suma totală reprezintă, într-adevăr, aproximativ 50 %. În schimb, electricitatea și gazul constituie aproape jumătate din această sumă. Această piață a fost deschisă recent concurenței. În 2004 s-a lansat o procedură interinstituțională, care însă nu a avut succes. În prezent, CESE participă la o nouă procedură interinstituțională. Un contract privind extinderea echipamentelor de traducere simultană către noi săli de ședință a fost atribuit, din motive de compatibilitate tehnică, furnizorului care echipase deja toate celelalte săli de ședință. Între timp, mai multe contracte atribuite anterior prin procedură negociată au fost scoase la licitație (contracte privind întreținerea și verificarea clădirilor, verificarea și întreținerea ascensoarelor, furnizarea de produse de igienă și eliminarea deșeurilor), iar în câteva cazuri au fost semnate contracte noi. În ceea ce privește contractele de asigurare, inițiativa din 2003, de organizare a unei licitații interinstituționale, nu a avut succes. CESE pregătește în prezent fie lansarea propriei licitații, fie participarea la contracte interinstituționale, având ca obiectiv instituirea unui nou cadru juridic în 2008. |
| --- | --- |

10.19.

RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

Suma totală reprezintă, într-adevăr, aproximativ 50 %. În schimb, electricitatea și gazul constituie aproape jumătate din această sumă. Această piață a fost deschisă recent concurenței. În 2004 s-a lansat o procedură interinstituțională, care însă nu a avut succes. În prezent, CESE participă la o nouă procedură interinstituțională. Un contract privind extinderea echipamentelor de traducere simultană către noi săli de ședință a fost atribuit, din motive de compatibilitate tehnică, furnizorului care echipase deja toate celelalte săli de ședință. Între timp, mai multe contracte atribuite anterior prin procedură negociată au fost scoase la licitație (contracte privind întreținerea și verificarea clădirilor, verificarea și întreținerea ascensoarelor, furnizarea de produse de igienă și eliminarea deșeurilor), iar în câteva cazuri au fost semnate contracte noi. În ceea ce privește contractele de asigurare, inițiativa din 2003, de organizare a unei licitații interinstituționale, nu a avut succes. CESE pregătește în prezent fie lansarea propriei licitații, fie participarea la contracte interinstituționale, având ca obiectiv instituirea unui nou cadru juridic în 2008.

CESE consideră că anumite circumstanțe (de exemplu insuccesul unei licitații anterioare, compatibilitatea tehnică etc.) justifică situațiile în care nu s-a organizat o licitație pentru un contract, iar acest lucru explică numărul contractelor atribuite fără licitație.

| 10.20. | Articolul 123 alineatul (2) din NA prevede ca, în procedurile negociate, numărul de candidați invitați la negociere sau la licitație să nu fie mai mic de trei, cu condiția ca un număr suficient de candidați să îndeplinească criteriile de selecție, iar numărul candidaților invitați să depună oferte la licitație să fie suficient pentru a asigura o concurență reală. Pentru 70 % din contractele examinate în cadrul auditului, s-a solicitat o ofertă numai de la un singur furnizor potențial. Curtea consideră că pentru majoritatea acestor contracte (având o valoare totală de 1,8 milioane de euro) ar fi fost posibil să se solicite oferte de la mai mulți furnizori. |
| --- | --- |

10.20.

Articolul 123 alineatul (2) din NA prevede ca, în procedurile negociate, numărul de candidați invitați la negociere sau la licitație să nu fie mai mic de trei, cu condiția ca un număr suficient de candidați să îndeplinească criteriile de selecție, iar numărul candidaților invitați să depună oferte la licitație să fie suficient pentru a asigura o concurență reală. Pentru 70 % din contractele examinate în cadrul auditului, s-a solicitat o ofertă numai de la un singur furnizor potențial. Curtea consideră că pentru majoritatea acestor contracte (având o valoare totală de 1,8 milioane de euro) ar fi fost posibil să se solicite oferte de la mai mulți furnizori.

| 10.20. | RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN
  Curtea a examinat un eșantion de zece contracte, dintre care șapte au fost atribuite ca urmare a procedurii negociate cu un furnizor potențial. Pentru trei cazuri (extinderea echipamentelor de traducere simultană, extinderea contractului de întreținere a clădirilor, contractele de asigurări) – a se vedea comentariile de la punctul 10.19. Unul din cazuri privește anumite cheltuieli din creditele proprii ale Comitetului Regiunilor (separate de cele ale CESE) și nu implică ordonatorul de credite al CESE. În două din cazuri s-ar fi putut lansa, teoretic, o licitație, însă aceasta nu a fost considerată avantajoasă din punct de vedere economic (bannere și postere: sume mici, iar un nou contract cadru fusese semnat între timp; ecusoane de securitate: comandate de la furnizor, nu prin distribuitori). Într-unul din cazuri (contractul privind realizarea unui studiu de conformitate pentru clădirea JDE „Belliard I & II”), Comitetele nu au avut altă opțiune decât punerea în aplicare a Rezoluției P6_TA(2005)0410 a Parlamentului European, adoptată la 15 decembrie 2005 și care solicita ca auditul să fie realizat de SICABEL. Prin urmare, contractul a fost atribuit firmei SICABEL prin procedură negociată, Curtea de Conturi fiind pe deplin informată asupra acestui aspect. |
| --- | --- |

10.20.

RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

Curtea a examinat un eșantion de zece contracte, dintre care șapte au fost atribuite ca urmare a procedurii negociate cu un furnizor potențial. Pentru trei cazuri (extinderea echipamentelor de traducere simultană, extinderea contractului de întreținere a clădirilor, contractele de asigurări) – a se vedea comentariile de la punctul 10.19. Unul din cazuri privește anumite cheltuieli din creditele proprii ale Comitetului Regiunilor (separate de cele ale CESE) și nu implică ordonatorul de credite al CESE. În două din cazuri s-ar fi putut lansa, teoretic, o licitație, însă aceasta nu a fost considerată avantajoasă din punct de vedere economic (bannere și postere: sume mici, iar un nou contract cadru fusese semnat între timp; ecusoane de securitate: comandate de la furnizor, nu prin distribuitori). Într-unul din cazuri (contractul privind realizarea unui studiu de conformitate pentru clădirea JDE „Belliard I & II”), Comitetele nu au avut altă opțiune decât punerea în aplicare a Rezoluției P6_TA(2005)0410 a Parlamentului European, adoptată la 15 decembrie 2005 și care solicita ca auditul să fie realizat de SICABEL. Prin urmare, contractul a fost atribuit firmei SICABEL prin procedură negociată, Curtea de Conturi fiind pe deplin informată asupra acestui aspect.

| 10.21. | Proporția procedurilor negociate din numărul de contracte atribuite de ordonatorul de credite delegat responsabil pentru capitolele 2 0 („Investiții în bunuri imobile, închirieri de clădiri și cheltuieli conexe”) și 2 2 („Bunuri mobile și cheltuieli conexe”) din buget a crescut semnificativ față de anii precedenți. De asemenea, aceasta a fost semnificativ mai ridicată decât media înregistrată la nivelul instituției. Până în luna martie 2007, ordonatorul de credite nu raportase încă instituției măsurile care trebuie întreprinse pentru a combate această tendință, astfel cum este prevăzut la articolul 54 din NA. |
| --- | --- |

10.21.

Proporția procedurilor negociate din numărul de contracte atribuite de ordonatorul de credite delegat responsabil pentru capitolele 2 0 („Investiții în bunuri imobile, închirieri de clădiri și cheltuieli conexe”) și 2 2 („Bunuri mobile și cheltuieli conexe”) din buget a crescut semnificativ față de anii precedenți. De asemenea, aceasta a fost semnificativ mai ridicată decât media înregistrată la nivelul instituției. Până în luna martie 2007, ordonatorul de credite nu raportase încă instituției măsurile care trebuie întreprinse pentru a combate această tendință, astfel cum este prevăzut la articolul 54 din NA.

| 10.21. | RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN
  CESE nu susține că numărul de proceduri negociate la capitolele 20 și 22 urmează o tendință negativă. Măsurile de reducere a numărului de proceduri negociate au fost însă incluse în versiunea finală a raportului anual al ordonatorului de credite delegat, pentru exercițiul 2006. Pentru mai multe detalii, a se vedea și comentariile de la punctul 10.19. |
| --- | --- |

10.21.

RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

CESE nu susține că numărul de proceduri negociate la capitolele 20 și 22 urmează o tendință negativă. Măsurile de reducere a numărului de proceduri negociate au fost însă incluse în versiunea finală a raportului anual al ordonatorului de credite delegat, pentru exercițiul 2006. Pentru mai multe detalii, a se vedea și comentariile de la punctul 10.19.

Comitetul Regiunilor

| 10.22. | Observațiile de la punctele 10.19–10.21 se aplică și Comitetului Regiunilor, deoarece ele se referă la contractele gestionate de „Serviciile comune” ale Comitetelor. |
| --- | --- |

10.22.

Observațiile de la punctele 10.19–10.21 se aplică și Comitetului Regiunilor, deoarece ele se referă la contractele gestionate de „Serviciile comune” ale Comitetelor.

| 10.22. | RĂSPUNSUL COMITETULUI REGIUNILOR
  Comitetul Regiunilor a luat notă de comentariile Curții privind contractele gestionate de Serviciile Comune cu CESE și se angajează să-și îmbunătățească practicile și metodele de gestiune financiară în cadrul Serviciilor Comune. În acest scop, secretarul general al CoR i–a adresat o scrisoare secretarului general al CESE în care îi propune aplicarea unui număr de măsuri de remediere, în special în ceea ce privește circuitele financiare și procedurile de licitație. Se speră că aceste măsuri pot fi puse în aplicare cât mai curând posibil, prin acord comun între cele două Comitete. |
| --- | --- |

10.22.

RĂSPUNSUL COMITETULUI REGIUNILOR

Comitetul Regiunilor a luat notă de comentariile Curții privind contractele gestionate de Serviciile Comune cu CESE și se angajează să-și îmbunătățească practicile și metodele de gestiune financiară în cadrul Serviciilor Comune. În acest scop, secretarul general al CoR i–a adresat o scrisoare secretarului general al CESE în care îi propune aplicarea unui număr de măsuri de remediere, în special în ceea ce privește circuitele financiare și procedurile de licitație. Se speră că aceste măsuri pot fi puse în aplicare cât mai curând posibil, prin acord comun între cele două Comitete.

| 10.23. | În conformitate cu normele Comitetului, cheltuielile de deplasare se pot deconta membrilor săi pentru costul biletelor de avion plătit efectiv. Costurile administrative suportate pentru cumpărarea unor asemenea bilete se decontează la prezentarea facturii emise de agenția de turism. În mai multe cazuri, cheltuielile de deplasare au fost decontate pe baza unor facturi completate de mână provenite de la agenții de turism, care indicau întotdeauna aceeași sumă. În cadrul unei proceduri de verificare ex post, administrația Comitetului a constatat că această sumă era în medie cu 83 % mai mare decât prețul solicitat de compania aeriană pentru biletul folosit. Nu există nicio probă care să ateste costul administrativ facturat efectiv pentru cumpărarea biletului. Administrația Comitetului a efectuat o investigație amplă a acestei probleme, care a fost finalizată în iulie 2007. Opinia Curții este că rezultatele acestei investigații nu demonstrează că sumele plătite în contul acestor costuri administrative erau justificate. |
| --- | --- |

10.23.

În conformitate cu normele Comitetului, cheltuielile de deplasare se pot deconta membrilor săi pentru costul biletelor de avion plătit efectiv. Costurile administrative suportate pentru cumpărarea unor asemenea bilete se decontează la prezentarea facturii emise de agenția de turism. În mai multe cazuri, cheltuielile de deplasare au fost decontate pe baza unor facturi completate de mână provenite de la agenții de turism, care indicau întotdeauna aceeași sumă. În cadrul unei proceduri de verificare ex post, administrația Comitetului a constatat că această sumă era în medie cu 83 % mai mare decât prețul solicitat de compania aeriană pentru biletul folosit. Nu există nicio probă care să ateste costul administrativ facturat efectiv pentru cumpărarea biletului. Administrația Comitetului a efectuat o investigație amplă a acestei probleme, care a fost finalizată în iulie 2007. Opinia Curții este că rezultatele acestei investigații nu demonstrează că sumele plătite în contul acestor costuri administrative erau justificate.

| 10.23. | RĂSPUNSUL COMITETULUI REGIUNILOR
  Conform regulamentelor Comitetului, membrilor săi li se poate rambursa cheltuielile de călătorie corespunzătoare biletelor de avion și costurilor administrative aferente, în momentul prezentării facturii eliberate de agenția de voiaj, împreună cu biletul de călătorie original cu cartea de îmbarcare. Regulamentele CoR permit membrilor săi efectueze călătorii cu bilete cu flexibilitate totală. Comitetul a constatat că membrii săi efectuaseră plata sumelor facturate de agenția de voiaj, deși prețul efectiv al biletelor a fost mai mic. Diferența dintre sumele facturate de agenția de voiaj și prețul efectiv al biletelor se datorează faptului că, așa cum a precizat agenția de voiaj la 9 februarie 2007, agenția de voiaj a garantat flexibilitatea totală a biletelor în condițiile în care membrii Comitetului călătoreau cu flexibilitate totală la un preț echivalent cu prețurile pentru biletele de avion cu flexibilitate totală. |
| --- | --- |

10.23.

RĂSPUNSUL COMITETULUI REGIUNILOR

Conform regulamentelor Comitetului, membrilor săi li se poate rambursa cheltuielile de călătorie corespunzătoare biletelor de avion și costurilor administrative aferente, în momentul prezentării facturii eliberate de agenția de voiaj, împreună cu biletul de călătorie original cu cartea de îmbarcare. Regulamentele CoR permit membrilor săi efectueze călătorii cu bilete cu flexibilitate totală. Comitetul a constatat că membrii săi efectuaseră plata sumelor facturate de agenția de voiaj, deși prețul efectiv al biletelor a fost mai mic. Diferența dintre sumele facturate de agenția de voiaj și prețul efectiv al biletelor se datorează faptului că, așa cum a precizat agenția de voiaj la 9 februarie 2007, agenția de voiaj a garantat flexibilitatea totală a biletelor în condițiile în care membrii Comitetului călătoreau cu flexibilitate totală la un preț echivalent cu prețurile pentru biletele de avion cu flexibilitate totală.

Pentru a garanta transparența totală, Comitetul a impus o serie de condiții pentru rambursările ulterioare. De asemenea, Comitetul a cerut membrilor săi să nu mai călătorească pe baza aranjamentelor anterioare și să se asigure că cererile de rambursare reflectă prețul efectiv menționat pe biletul de avion.

Ombudsmanul European și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 10.24. | În urma auditului nu s-a ridicat nicio observație semnificativă. |
| --- | --- |

10.24.

În urma auditului nu s-a ridicat nicio observație semnificativă.

Concluzia privind auditul domeniilor cu grad de risc specific

| 10.25. | Auditul domeniilor cu grad de risc specific a relevat deficiențe în sistemele de supraveghere și control referitoare la plata indemnizațiilor pentru membrii unor anumite instituții. În ceea ce privește Parlamentul European, Biroul ar trebui să întreprindă măsuri adecvate atunci când nu se prezintă documentele considerate esențiale în limite de timp rezonabile (a se vedea punctele 10.9–10.12). În ceea ce privește procedura de achiziție publică negociată, Curtea a remarcat faptul că, în mai multe cazuri, Comisia și alte instituții nu au respectat principiul general al concursului de oferte (a se vedea punctele 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). În special Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor nu au ținut seama de măsura limitată în care se poate utiliza procedura negociată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar. Aceasta poate avea ca efect un risc ridicat cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor. |
| --- | --- |

10.25.

Auditul domeniilor cu grad de risc specific a relevat deficiențe în sistemele de supraveghere și control referitoare la plata indemnizațiilor pentru membrii unor anumite instituții. În ceea ce privește Parlamentul European, Biroul ar trebui să întreprindă măsuri adecvate atunci când nu se prezintă documentele considerate esențiale în limite de timp rezonabile (a se vedea punctele 10.9–10.12). În ceea ce privește procedura de achiziție publică negociată, Curtea a remarcat faptul că, în mai multe cazuri, Comisia și alte instituții nu au respectat principiul general al concursului de oferte (a se vedea punctele 10.13, 10.14, 10.16, 10.19–10.21). În special Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor nu au ținut seama de măsura limitată în care se poate utiliza procedura negociată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar. Aceasta poate avea ca efect un risc ridicat cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor.

| 10.25. | RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN
  A se vedea răspunsul la punctul 10.12. |
| --- | --- |

10.25.

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI EUROPEAN

A se vedea răspunsul la punctul 10.12.

| 10.25. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Comisia își continuă eforturile de a îmbunătăți procedurile de achiziții publice prin analize de piață și planificare mai eficiente. Regulamentul financiar (6) permite proceduri negociate în anumite cazuri, dintre care unul este „captivitatea furnizorului” (a se vedea punctul 10.16). |
| --- | --- |

10.25.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Comisia își continuă eforturile de a îmbunătăți procedurile de achiziții publice prin analize de piață și planificare mai eficiente. Regulamentul financiar (6) permite proceduri negociate în anumite cazuri, dintre care unul este „captivitatea furnizorului” (a se vedea punctul 10.16).

| 10.25. | RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN
  A se vedea comentariile de la punctele 10.19, 10.20 și 10.21. |
| --- | --- |

10.25.

RĂSPUNSUL COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A se vedea comentariile de la punctele 10.19, 10.20 și 10.21.

Rapoartele speciale publicate după ultimul Raport anual

| 10.26. | Raportul special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor. |
| --- | --- |

10.26.

Raportul special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor.

AGENȚIILE UNIUNII EUROPENE

| 10.27. | Agențiile sunt organisme distincte de Comisie, care au personalitate juridică proprie. Comisia are un rol de supraveghere major cu privire la agenții, prin participarea sa în consiliile de administrație ale acestora și prin competența sa de a propune sau a numi directori executivi. De asemenea, bugetul Comisiei este principala lor sursă de finanțare, cu excepția celor două agenții cu finanțare din surse proprii (7). Comisia trebuie să aprobe măsurile întreprinse de agenții pentru a pune în aplicare Regulamentul financiar și Statutul funcționarilor. Informațiile și observațiile prezentate mai jos se referă la rolul Comisiei față de agenții. |
| --- | --- |

10.27.

Agențiile sunt organisme distincte de Comisie, care au personalitate juridică proprie. Comisia are un rol de supraveghere major cu privire la agenții, prin participarea sa în consiliile de administrație ale acestora și prin competența sa de a propune sau a numi directori executivi. De asemenea, bugetul Comisiei este principala lor sursă de finanțare, cu excepția celor două agenții cu finanțare din surse proprii (7). Comisia trebuie să aprobe măsurile întreprinse de agenții pentru a pune în aplicare Regulamentul financiar și Statutul funcționarilor. Informațiile și observațiile prezentate mai jos se referă la rolul Comisiei față de agenții.

10.28.

| 10.28. | Auditurile agențiilor Uniunii Europene și ale altor organisme satelit (8) fac obiectul rapoartelor anuale specifice. În 2006, Curtea de Conturi Europeană a auditat 24 de agenții, cu cinci mai mult (9) decât în 2005. Bugetele acestora s-au ridicat la 1 080,5 milioane de euro în 2006, față de 928,4 milioane de euro în 2005. Numărul de posturi autorizate pentru toate agențiile a crescut de la 2 588 în 2005 la 3 212 în 2006. A se vedea
  tabelul 10.3
  . |
| --- | --- |

Auditurile agențiilor Uniunii Europene și ale altor organisme satelit (8) fac obiectul rapoartelor anuale specifice. În 2006, Curtea de Conturi Europeană a auditat 24 de agenții, cu cinci mai mult (9) decât în 2005. Bugetele acestora s-au ridicat la 1 080,5 milioane de euro în 2006, față de 928,4 milioane de euro în 2005. Numărul de posturi autorizate pentru toate agențiile a crescut de la 2 588 în 2005 la 3 212 în 2006. A se vedea
  tabelul 10.3
  .

Tabelul 10.3 – Agențiile UE – Datele principale

| Agenții și alte organisme descentralizate ale Uniunii Europene | Sediul | Primul an de autonomie financiară | Buget (10)


  (milioane de euro) | Posturi autorizate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Agenții |
| Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale | Salonic | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Fundația Europeană pentru îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Agenția Europeană de Mediu | Copenhaga | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Fundația Europeană de Formare | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie | Lisabona | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Agenția Europeană pentru Medicamente | Londra | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene | Luxemburg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Oficiul pentru Armonizare în Cadrul Pieței Interne | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Agenția Europeană pentru Drepturi Fundamentale (11) | Viena | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Agenția Europeană pentru Reconstrucție | Salonic | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Colegiul European de Poliție (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haga | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Agenția Europeană de Siguranță a Aviației | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă | Lisabona | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Agenția Europeană a Căilor Ferate (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (12) | Varșovia | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Autoritatea Europeană de Supraveghere a GNSS (12) | Bruxelles (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Agenții executive |
| Agenția Executivă pentru Energie Inteligentă (12) | Bruxelles | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (12) | Bruxelles | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Total | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Agenții și alte organisme descentralizate ale Uniunii Europene

Sediul

Primul an de autonomie financiară

Buget (10)

(milioane de euro)

Posturi autorizate

2006

2005

2006

2005

Agenții

Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale

Salonic

1977

16,8

16,6

95

91

Fundația Europeană pentru îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Agenția Europeană de Mediu

Copenhaga

1994

37,1

32,1

115

115

Fundația Europeană de Formare

Torino

1994

27

26,7

105

104

Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie

Lisabona

1995

13

13

77

77

Agenția Europeană pentru Medicamente

Londra

1994

139

110,1

424

379

Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene

Luxemburg

1995

40,9

28,4

189

181

Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Oficiul pentru Armonizare în Cadrul Pieței Interne

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Agenția Europeană pentru Drepturi Fundamentale (11)

Viena

1998

9,4

8,2

37

37

Agenția Europeană pentru Reconstrucție

Salonic

2000

271

276,5

108

114

Colegiul European de Poliție (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haga

2002

14,7

13

112

87

Agenția Europeană de Siguranță a Aviației

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă

Lisabona

2003

44,6

35,3

132

95

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Agenția Europeană a Căilor Ferate (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (12)

Varșovia

2006

19,2

—

28

—

Autoritatea Europeană de Supraveghere a GNSS (12)

Bruxelles (13)

2006

7

—

30

—

Agenții executive

Agenția Executivă pentru Energie Inteligentă (12)

Bruxelles

2006

5,6

—

46

—

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (12)

Bruxelles

2006

29,2

—

75

—

Total

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | Plata subvențiilor acordate de către Comisie de la bugetul Comunității nu se bazează pe estimări justificate în mod suficient ale necesarului de numerar al agențiilor. Aceasta, în combinație cu volumul reportărilor, le determină să dețină solduri de numerar apreciabile (14). Curtea recomandă ca nivelul subvențiilor plătite agențiilor să fie în conformitate cu necesarul lor real de numerar. |
| --- | --- |

10.29.

Plata subvențiilor acordate de către Comisie de la bugetul Comunității nu se bazează pe estimări justificate în mod suficient ale necesarului de numerar al agențiilor. Aceasta, în combinație cu volumul reportărilor, le determină să dețină solduri de numerar apreciabile (14). Curtea recomandă ca nivelul subvențiilor plătite agențiilor să fie în conformitate cu necesarul lor real de numerar.

| 10.29. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Agențiile prezintă Comisiei solicitări pentru plata integrală sau parțială a subvenției comunitare, însoțite de o previziune a fluxurilor de numerar, în condițiile și la intervalele convenite cu Comisia. În general, Comisia efectuează plățile în tranșe; sumele care nu au fost cheltuite trebuie recuperate de Comisie. Serviciile Comisiei studiază introducerea dispozițiilor în actul corespunzător (15), pentru a permite Comisiei să ia în considerare necesitățile reale ale agenției de-a lungul anului. Aceasta ar trebui să ducă la o planificare mai riguroasă și o transparență sporită. |
| --- | --- |

10.29.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Agențiile prezintă Comisiei solicitări pentru plata integrală sau parțială a subvenției comunitare, însoțite de o previziune a fluxurilor de numerar, în condițiile și la intervalele convenite cu Comisia. În general, Comisia efectuează plățile în tranșe; sumele care nu au fost cheltuite trebuie recuperate de Comisie. Serviciile Comisiei studiază introducerea dispozițiilor în actul corespunzător (15), pentru a permite Comisiei să ia în considerare necesitățile reale ale agenției de-a lungul anului. Aceasta ar trebui să ducă la o planificare mai riguroasă și o transparență sporită.

| 10.30. | Regulamentul financiar general din iunie 2002 a fost modificat în 2006 (16). Modificările aduse se axează pe principiile bugetare, sistemele de control intern și prezentarea conturilor. Acestea nu au fost încă incluse în regulamentul financiar cadru al agențiilor și în regulamentele lor financiare specifice. |
| --- | --- |

10.30.

Regulamentul financiar general din iunie 2002 a fost modificat în 2006 (16). Modificările aduse se axează pe principiile bugetare, sistemele de control intern și prezentarea conturilor. Acestea nu au fost încă incluse în regulamentul financiar cadru al agențiilor și în regulamentele lor financiare specifice.

| 10.30. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Revizuirea celor două regulamente financiare cadru pentru agenții (17) va conține modificări adoptate de Consiliu în cadrul Regulamentului financiar general, prin urmare acestea vor fi în vigoare doar după adoptarea Regulamentului financiar general și a normelor sale de punere în aplicare. Proiectul de regulament pentru agențiile de reglementare a fost adoptat de Comisie în iulie 2007 și a fost prezentat celorlalte instituții în vederea obținerii avizelor acestora (18). |
| --- | --- |

10.30.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Revizuirea celor două regulamente financiare cadru pentru agenții (17) va conține modificări adoptate de Consiliu în cadrul Regulamentului financiar general, prin urmare acestea vor fi în vigoare doar după adoptarea Regulamentului financiar general și a normelor sale de punere în aplicare. Proiectul de regulament pentru agențiile de reglementare a fost adoptat de Comisie în iulie 2007 și a fost prezentat celorlalte instituții în vederea obținerii avizelor acestora (18).

| 10.31. | Introducerea noului sistem, ABAC, în agenții va dura mai mulți ani (19). În această perioadă, Comisia trebuie să se asigure că sistemul actual SI2 este întreținut într-un mod adecvat în agenții până la punerea în aplicare a noului sistem. |
| --- | --- |

10.31.

Introducerea noului sistem, ABAC, în agenții va dura mai mulți ani (19). În această perioadă, Comisia trebuie să se asigure că sistemul actual SI2 este întreținut într-un mod adecvat în agenții până la punerea în aplicare a noului sistem.

| 10.31. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Sistemul contabil SI2 este eliminat treptat, dar va fi menținut până la 31 decembrie 2008. Agențiile au posibilitatea de a alege între ABAC sau oricare alt sistem. O echipă dedicată proiectului, care raportează direct contabilului Comisiei, planifică, analizează și coordonează toate activitățile asociate lansării sistemului ABAC în cadrul unei agenții, atât în ceea ce privește calendarul, cât și resursele. |
| --- | --- |

10.31.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Sistemul contabil SI2 este eliminat treptat, dar va fi menținut până la 31 decembrie 2008. Agențiile au posibilitatea de a alege între ABAC sau oricare alt sistem. O echipă dedicată proiectului, care raportează direct contabilului Comisiei, planifică, analizează și coordonează toate activitățile asociate lansării sistemului ABAC în cadrul unei agenții, atât în ceea ce privește calendarul, cât și resursele.

| 10.32. | În 2006, două agenții au decis să suporte în totalitate cheltuielile de școlarizare pentru copiii agenților, fără a pune în aplicare articolul 3 din anexa VII la Statutul funcționarilor, creând astfel discrepanțe nejustificate față de agenții altor organisme din Comunitate. Aceasta demonstrează că este necesară îmbunătățirea monitorizării de către Comisie a punerii în aplicare de către agenții a Statutului funcționarilor. |
| --- | --- |

10.32.

În 2006, două agenții au decis să suporte în totalitate cheltuielile de școlarizare pentru copiii agenților, fără a pune în aplicare articolul 3 din anexa VII la Statutul funcționarilor, creând astfel discrepanțe nejustificate față de agenții altor organisme din Comunitate. Aceasta demonstrează că este necesară îmbunătățirea monitorizării de către Comisie a punerii în aplicare de către agenții a Statutului funcționarilor.

| 10.32. | RĂSPUNSUL COMISIEI
  Orientările conțin două recomandări esențiale: (i) adoptarea normelor destinate să pună în aplicare Statutul funcționarilor în conformitate cu normele de punere în aplicare ale Comisiei, cu unele modificări, justificate de caracteristicile specifice ale personalului agenției; și (ii) definirea unei politici privind personalul mai coerente, bazate pe sarcinile și nevoile fiecărei agenții. Deoarece agențiile de reglementare sunt organisme comunitare independente, adoptarea unor astfel de norme ține de propria lor responsabilitate. Comisia își poate da acordul asupra unor norme de punere în aplicare identice cu cele ale Comisiei sau diferite, atunci când acestea din urmă se justifică prin atribuțiile speciale ale agențiilor (dimensiuni, structura personalului, mandat etc.). Comisia cooperează îndeaproape cu agențiile, astfel încât normele de punere în aplicare ale Comisiei să fie aplicate în agenții în cea mai mare măsură posibilă. De asemenea, tot în colaborare cu agențiile, Comisia a redactat modele de norme de punere în aplicare, bazate pe normele de punere în aplicare ale Comisiei, cu scopul de a obține un trunchi comun de principii și norme care să asigure un tratament egal personalului supus Statutului funcționarilor. |
| --- | --- |

10.32.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Orientările conțin două recomandări esențiale: (i) adoptarea normelor destinate să pună în aplicare Statutul funcționarilor în conformitate cu normele de punere în aplicare ale Comisiei, cu unele modificări, justificate de caracteristicile specifice ale personalului agenției; și (ii) definirea unei politici privind personalul mai coerente, bazate pe sarcinile și nevoile fiecărei agenții. Deoarece agențiile de reglementare sunt organisme comunitare independente, adoptarea unor astfel de norme ține de propria lor responsabilitate. Comisia își poate da acordul asupra unor norme de punere în aplicare identice cu cele ale Comisiei sau diferite, atunci când acestea din urmă se justifică prin atribuțiile speciale ale agențiilor (dimensiuni, structura personalului, mandat etc.). Comisia cooperează îndeaproape cu agențiile, astfel încât normele de punere în aplicare ale Comisiei să fie aplicate în agenții în cea mai mare măsură posibilă. De asemenea, tot în colaborare cu agențiile, Comisia a redactat modele de norme de punere în aplicare, bazate pe normele de punere în aplicare ale Comisiei, cu scopul de a obține un trunchi comun de principii și norme care să asigure un tratament egal personalului supus Statutului funcționarilor.

În ceea ce privește problemele de școlarizare pentru copiii personalului din agenții, Comisia a propus în Orientări două soluții: (i) în colaborare cu sistemul școlilor europene, înființarea unor secții europene în școlile locale naționale sau internaționale (învățământul european) sau (ii) încheierea unor contracte de prestări servicii între agenția respectivă și școlile internaționale din împrejurimi.

În ceea ce privește învățământul european, există, de pe acum, posibilitatea ca autoritățile naționale să selecteze și să finanțeze integral școli locale pentru a le „acredita” să predea învățământul european după un curriculum armonizat, bazat pe învățământul în limba maternă. În viitor, în contextul reformei sistemului școlilor europene, această posibilitate va fi extinsă și pe deplin consolidată. Statele membre vor suporta costurile globale ale acestui tip de învățământ, iar Comisia pregătește, ca parte a reformei, o abordare pentru contribuția UE, proporțională cu numărul de copii ai personalului agenției care beneficiază de acest tip de învățământ.

În ceea ce privește contractele de prestări servicii, agenția ar plăti taxele școlare direct școlii. În acest caz, s-ar considera că este o școală fără taxă, iar personalul în cauză nu ar mai primi alocație școlară, în conformitate cu articolul 3 din anexa VII la Statutul funcționarilor.

În deplină conformitate cu această poziție, Comisia a reamintit în mod repetat celor două agenții în cauză faptul că abordarea lor nu este prevăzută în Orientări și nici conformă cu Statutul funcționarilor. Cea mai recentă ocazie au fost observațiile pe care Comisia le-a făcut pe marginea planurilor multianuale ale agențiilor privind politica de personal, care au fost transmise autorității bugetare în cadrul procedurii bugetare 2008.

ȘCOLILE EUROPENE

| 10.33. | Raportul anual specific al Curții privind școlile europene (care nu este publicat în Jurnalul Oficial) este prezentat Consiliului de administrație și directorilor școlilor europene. Bugetul școlilor pentru 2006, cu o valoare de 231,1 milioane de euro, a fost finanțat în principal printr-o subvenție de la Comisie (127,1 milioane de euro) și din contribuțiile statelor membre (50,7 milioane de euro) (20). Informațiile principale privind școlile europene sunt prezentate în
  tabelul 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33.

Raportul anual specific al Curții privind școlile europene (care nu este publicat în Jurnalul Oficial) este prezentat Consiliului de administrație și directorilor școlilor europene. Bugetul școlilor pentru 2006, cu o valoare de 231,1 milioane de euro, a fost finanțat în principal printr-o subvenție de la Comisie (127,1 milioane de euro) și din contribuțiile statelor membre (50,7 milioane de euro) (20). Informațiile principale privind școlile europene sunt prezentate în
  tabelul 10.4
  .

Tabelul 10.4 – Școlile europene – Datele principale

| Școală europeană | Țara | Buget (21)
   (22)


  (milioane de euro) | Subvenție primită din partea Comisiei (23)


  (milioane de euro) | Efectivul școlii (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Birou | Belgia | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Bruxelles I Uccle | Belgia | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Bruxelles II (Woluwé) | Belgia | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Bruxelles III (Ixelles) | Belgia | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgia | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Italia | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Germania | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Germania | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Germania | 10,7 | 9,4 | 7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Spania | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Țările de Jos | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Regatul Unit | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Total | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| NB: Diferențele apărute în totaluri sunt cauzate de rotunjiri. |

Școală europeană

Țara

Buget (21)
   (22)

(milioane de euro)

Subvenție primită din partea Comisiei (23)

(milioane de euro)

Efectivul școlii (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Birou

Belgia

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxemburg II

Luxemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Bruxelles I Uccle

Belgia

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Bruxelles II (Woluwé)

Belgia

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Bruxelles III (Ixelles)

Belgia

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgia

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Italia

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Germania

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Germania

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Germania

10,7

9,4

7

3,5

937

876

Alicante

Spania

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Țările de Jos

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Regatul Unit

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Total

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

NB: Diferențele apărute în totaluri sunt cauzate de rotunjiri.

| 10.34. | Curtea nu a depistat nicio eroare semnificativă care ar putea să pună sub semnul întrebării fiabilitatea conturilor pe care le-a examinat și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi. |
| --- | --- |

10.34.

Curtea nu a depistat nicio eroare semnificativă care ar putea să pună sub semnul întrebării fiabilitatea conturilor pe care le-a examinat și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi.

(1)  Comisia, Parlamentul, Consiliul, Curtea de Justiție, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (articolul 1 din Regulamentul financiar).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Decizia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2005, Secțiunea I – Parlamentul European [C6–0465/2006–2006/2071(DEC)]

(3)  Raportul special nr. 10/98 punctul 1.37 și, în special, punctul 9.22 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2002, în care Curtea constatase deja că, întrucât noile norme publicate în aprilie 2000 nu au fost aplicate cu strictețe, riscul utilizării inadecvate a indemnizațiilor s-a menținut. Cel mai recent, Raportul anual privind exercițiul financiar 2005 punctul 10.10.

(4)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 357, 31.12.2002, p. 1).

(5)  Departamentele Comisiei care răspund de cea mai mare parte a cheltuielilor administrative sunt următoarele: Direcția Generală (DG) Administrație și Personal (ADMIN), DG Traduceri (DGT), DG Interpretare (SCIC), DG Comunicare (COMM), DG Relații Externe (RELEX), Oficiul pentru Infrastructură și Logistică – Luxemburg (OIL), Oficiul pentru Infrastructură și Logistică – Bruxelles (OIB), Oficiul de Administrație și Plată a Drepturilor Individuale (PMO), Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) și Oficiul pentru Publicații (OPOCE).

(6)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

(7)  Oficiul pentru Armonizare în Cadrul Pieței Interne și Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante.

(8)  Denumite în continuare „agențiile”.

(9)  Următoarele agenții au obținut autonomie financiară în 2006: Colegiul European de Poliție, Agenția Europeană a Căilor Ferate, Agenția Executivă pentru Energie Inteligentă, Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură.

(10)  Credite de plată.

(11)  Fostul Observator European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe.

(12)  Agenție care și-a solicitat independență financiară în 2006.

(13)  Sediu temporar.

(14)  Sumele în numerar deținute de agenții la sfârșitul anului 2006 (cu excepția Oficiului pentru Armonizare în Cadrul Pieței Interne, a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante, a Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene, precum și a Autorității Europene de Supraveghere a GNSS): 213 milioane de euro, comparativ cu creditele de 810 milioane de euro.

(15)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 357, 31.12.2002, p. 1).

(16)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

(17)  Agenții de reglementare și agenții executive.

(18)  Revizuirea regulamentului financiar cadru pentru agențiile executive a fost adoptată în mai 2007 și este deja în vizorul instituțiilor.

(19)  Până la sfârșitul anului 2006, 14 agenții încă nu puseseră în aplicare sistemul ABAC. Comisia intenționează să pună în aplicare ABAC cel mult în patru agenții pe an.

(20)  Sursa: Introducere generală privind bugetul pentru 2007 al școlilor europene.

(21)  Veniturile și cheltuielile totale prevăzute în bugetul fiecărei Școli europene și al Biroului, inclusiv toate modificările aduse bugetelor adoptate inițial.

(22)  Sursa: Școlile europene, conturile finale 2006.

(23)  Sursa: Școlile europene, conturile finale 2006.

(24)  Sursa: Raportul anual privind exercițiul 2006 al secretarului general al Consiliului de administrație al școlilor europene.

NB: Diferențele apărute în totaluri sunt cauzate de rotunjiri.

CAPITOLUL 11

Instrumente financiare și activități bancare

CUPRINS

| 11.1–11.2 | Introducere |
| --- | --- |

11.1–11.2

| 11.3–11.18 | Activități bancare în bazinul mediteraneean |
| --- | --- |

11.3–11.18

| 11.3–11.5 | Context |
| --- | --- |

11.3–11.5

| 11.6–11.13 | Observații privind gestionarea diferitelor activități de către Comisie și BEI |
| --- | --- |

11.6–11.13

| 11.6–11.11 | Operațiuni cu capital de risc |
| --- | --- |

11.6–11.11

| 11.12 | Subvenții la dobândă |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | Fondul de asistență tehnică al FEMIP |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Obligația de raportare către autoritățile bugetare |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Clasificarea conturilor bancare în situațiile financiare ale Comunităților |
| --- | --- |

11.15

| 11.16–11.18 | Concluzii și recomandări |
| --- | --- |

11.16–11.18

| 11.19–11.20 | Fondul de garantare pentru acțiuni externe |
| --- | --- |

11.19–11.20

| 11.21–11.22 | CECO în lichidare |
| --- | --- |

11.21–11.22

| 11.23 | Urmărirea observațiilor anterioare |
| --- | --- |

11.23

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 11.1. | Instrumentele financiare ale Comunităților în ceea ce privește activitățile bancare sunt utilizate atât în statele membre, cât și, într-o măsură mai mare, în afara Uniunii, în cadrul acțiunilor externe. Principalele obiective ale acestora constau în impulsionarea dezvoltării economice, îmbunătățirea infrastructurii și crearea de locuri de muncă, în special în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), prin măsuri destinate creșterii accesului acestora la finanțare. Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare este implicată în operațiuni similare. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

11.1.

Instrumentele financiare ale Comunităților în ceea ce privește activitățile bancare sunt utilizate atât în statele membre, cât și, într-o măsură mai mare, în afara Uniunii, în cadrul acțiunilor externe. Principalele obiective ale acestora constau în impulsionarea dezvoltării economice, îmbunătățirea infrastructurii și crearea de locuri de muncă, în special în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), prin măsuri destinate creșterii accesului acestora la finanțare. Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare este implicată în operațiuni similare.

11.2.

| 11.2. | Auditul Curții a cuprins activitățile bancare din bazinul mediteraneean, funcționarea Fondului de garantare pentru acțiuni externe, precum și activitățile Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO în lichidare). |
| --- | --- |

Auditul Curții a cuprins activitățile bancare din bazinul mediteraneean, funcționarea Fondului de garantare pentru acțiuni externe, precum și activitățile Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO în lichidare).

ACTIVITĂȚI BANCARE ÎN BAZINUL MEDITERANEEAN

Context

| 11.3. | Cooperarea dintre UE și țările terțe mediteraneene a început cu aproximativ 30 de ani în urmă, dezvoltându-se treptat de-a lungul anilor (1). „Parteneriatul euro-mediteraneean” (2) a fost înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1488/96 al Consiliului din 23 iulie 1996 (MEDA I). Un nou regulament (3) modificat (MEDA II) a intrat în vigoare în decembrie 2000 (4). Din octombrie 2002, Banca Europeană de Investiții (BEI) și-a grupat operațiunile din regiunea mediteraneeană în „Facilitatea euro-mediteraneeană pentru investiții și parteneriat (FEMIP)”. |
| --- | --- |

11.3.

Cooperarea dintre UE și țările terțe mediteraneene a început cu aproximativ 30 de ani în urmă, dezvoltându-se treptat de-a lungul anilor (1). „Parteneriatul euro-mediteraneean” (2) a fost înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1488/96 al Consiliului din 23 iulie 1996 (MEDA I). Un nou regulament (3) modificat (MEDA II) a intrat în vigoare în decembrie 2000 (4). Din octombrie 2002, Banca Europeană de Investiții (BEI) și-a grupat operațiunile din regiunea mediteraneeană în „Facilitatea euro-mediteraneeană pentru investiții și parteneriat (FEMIP)”.

11.4.

| 11.4. | Activitățile bancare care decurg din Regulamentul MEDA sunt finanțate din bugetul UE și executate de BEI; acestea constau în operațiuni cu capital de risc, subvenții la dobândă pentru anumite împrumuturi BEI (5) și finanțare în scopuri de asistență tehnică prin intermediul unui Fond de asistență al FEMIP (6). |
| --- | --- |

Activitățile bancare care decurg din Regulamentul MEDA sunt finanțate din bugetul UE și executate de BEI; acestea constau în operațiuni cu capital de risc, subvenții la dobândă pentru anumite împrumuturi BEI (5) și finanțare în scopuri de asistență tehnică prin intermediul unui Fond de asistență al FEMIP (6).

11.5.

| 11.5. | Auditul Curții a avut drept obiectiv să evalueze dacă activitățile bancare în cauză au fost executate, monitorizate și contabilizate în conformitate cu regulamentele și procedurile aplicabile, atât la nivelul Comisiei, cât și al BEI. Auditul a cuprins operațiuni finanțate în conformitate cu Regulamentul MEDA și anumite operațiuni în curs finanțate în conformitate cu dispoziții de reglementare anterioare, având plăți în curs de decontare sau sume importante în joc. Constatările se bazează pe controale documentare efectuate pentru 90 de operațiuni, fiind selectate câte 30 de operațiuni pentru fiecare dintre cele trei activități bancare în cauză, precum și pe evaluarea sistemului de monitorizare și control. În
  tabelul 11.1
  sunt prezentate principalele date financiare. |
| --- | --- |

Auditul Curții a avut drept obiectiv să evalueze dacă activitățile bancare în cauză au fost executate, monitorizate și contabilizate în conformitate cu regulamentele și procedurile aplicabile, atât la nivelul Comisiei, cât și al BEI. Auditul a cuprins operațiuni finanțate în conformitate cu Regulamentul MEDA și anumite operațiuni în curs finanțate în conformitate cu dispoziții de reglementare anterioare, având plăți în curs de decontare sau sume importante în joc. Constatările se bazează pe controale documentare efectuate pentru 90 de operațiuni, fiind selectate câte 30 de operațiuni pentru fiecare dintre cele trei activități bancare în cauză, precum și pe evaluarea sistemului de monitorizare și control. În
  tabelul 11.1
  sunt prezentate principalele date financiare.

Tabelul 11.1 – Date financiare principale

| (în milioane EUR) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Operațiuni cu capital de risc |
| Valoarea netă a tuturor operațiunilor în curs | 223,9 | 210,8 |
| Împrumuturi cu subvenții la dobândă |
| Suma împrumuturilor (toate țările mediteraneene) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Subvenții la dobândă (toate țările mediteraneene) | nedisponibile (7) | 479,5 |
| Fondul de asistență tehnică al FEMIP |
| Credite bugetare (total) | 105,0 | 105,0 |
| Plăți în conturile fiduciare | 40,5 | 50,0 |
| Sursa: Banca Europeană de Investiții. |

(în milioane EUR)

31.12.2005

31.12.2006

Operațiuni cu capital de risc

Valoarea netă a tuturor operațiunilor în curs

223,9

210,8

Împrumuturi cu subvenții la dobândă

Suma împrumuturilor (toate țările mediteraneene)

3 348,2

3 513,2

Subvenții la dobândă (toate țările mediteraneene)

nedisponibile (7)

479,5

Fondul de asistență tehnică al FEMIP

Credite bugetare (total)

105,0

105,0

Plăți în conturile fiduciare

40,5

50,0

Sursa: Banca Europeană de Investiții.

Observații privind gestionarea diferitelor activități de către Comisie și BEI

Operațiuni cu capital de risc

| 11.6. | Cele mai importante operațiuni cu capital de risc sunt împrumuturile individuale și globale, rambursabile condiționat, precum și participațiile în fonduri de investiții. Cu toate acestea, datorită naturii lor și neavând termene fixe de rambursare și nicio rată determinată a dobânzii, acestea pot fi considerate investiții de cvasifonduri proprii. |
| --- | --- |

11.6.

Cele mai importante operațiuni cu capital de risc sunt împrumuturile individuale și globale, rambursabile condiționat, precum și participațiile în fonduri de investiții. Cu toate acestea, datorită naturii lor și neavând termene fixe de rambursare și nicio rată determinată a dobânzii, acestea pot fi considerate investiții de cvasifonduri proprii.

| 11.6. | În situațiile financiare consolidate pe anul 2006, Comisia a clasificat aceste active în categoria investiții „disponibile pentru vânzare”. |
| --- | --- |

11.6.

În situațiile financiare consolidate pe anul 2006, Comisia a clasificat aceste active în categoria investiții „disponibile pentru vânzare”.

Furnizarea de capital de risc prin intermediul împrumuturilor condiționate

| 11.7. | Împrumuturile individuale acordate în cadrul a trei împrumuturi globale, din cele nouă împrumuturi globale auditate, au depășit, cu un total de 16,8 milioane EUR, plafonul global de 15 milioane EUR fixat pentru aceste împrumuturi de BEI și aprobat de Comisie. |
| --- | --- |

11.7.

Împrumuturile individuale acordate în cadrul a trei împrumuturi globale, din cele nouă împrumuturi globale auditate, au depășit, cu un total de 16,8 milioane EUR, plafonul global de 15 milioane EUR fixat pentru aceste împrumuturi de BEI și aprobat de Comisie.

| 11.7. | În cele din urmă, suma alocată nu a fost deblocată în întregime. |
| --- | --- |

11.7.

În cele din urmă, suma alocată nu a fost deblocată în întregime.

Furnizarea de capital de risc prin intermediul fondurilor de investiții

| 11.8. | În cadrul auditului său, Curtea a constatat că fondurile de investiții incluse în portofoliul de operațiuni cu capital de risc nu erau pe deplin conforme cu dispozițiile Regulamentului MEDA, deoarece: |
| --- | --- |

11.8.

În cadrul auditului său, Curtea a constatat că fondurile de investiții incluse în portofoliul de operațiuni cu capital de risc nu erau pe deplin conforme cu dispozițiile Regulamentului MEDA, deoarece:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | portofoliul include șapte fonduri de investiții situate în exteriorul UE (Jersey, Guernsey, insula Man și Insulele Virgine britanice). Suma totală angajată în aceste fonduri se ridică la 36,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

portofoliul include șapte fonduri de investiții situate în exteriorul UE (Jersey, Guernsey, insula Man și Insulele Virgine britanice). Suma totală angajată în aceste fonduri se ridică la 36,2 milioane EUR;

| — | Ca urmare a unei solicitări exprese a BEI, făcută în anul 2003, Comisia a confirmat că fondurile de investiții trebuie să fie situate fie în Uniunea Europeană, fie într-una dintre țările mediteraneene partenere. |
| --- | --- |

—

Ca urmare a unei solicitări exprese a BEI, făcută în anul 2003, Comisia a confirmat că fondurile de investiții trebuie să fie situate fie în Uniunea Europeană, fie într-una dintre țările mediteraneene partenere.

| — | fondurile de investiții au efectuat investiții în teritorii și țări care nu se află pe lista partenerilor eligibili (în Emiratele Arabe Unite și în insula Man). Aceasta s-a datorat în principal faptului că regulile fondurilor în ceea ce privește investițiile nu includeau restricțiile necesare pentru investiții. |
| --- | --- |

—

fondurile de investiții au efectuat investiții în teritorii și țări care nu se află pe lista partenerilor eligibili (în Emiratele Arabe Unite și în insula Man). Aceasta s-a datorat în principal faptului că regulile fondurilor în ceea ce privește investițiile nu includeau restricțiile necesare pentru investiții.

| — | Comisia nu primește liste exhaustive cu investițiile efectuate prin intermediul fondurilor de investiții. Pe viitor, Comisia se va asigura că cerințe de raportare adecvate vor remedia această lacună. |
| --- | --- |

—

Comisia nu primește liste exhaustive cu investițiile efectuate prin intermediul fondurilor de investiții. Pe viitor, Comisia se va asigura că cerințe de raportare adecvate vor remedia această lacună.

| 11.9. | Nu exista nicio procedură de control privind investițiile încrucișate între fonduri. Prin urmare, a fost dificil de verificat dacă plafoanele globale fuseseră respectate sau nu. |
| --- | --- |

11.9.

Nu exista nicio procedură de control privind investițiile încrucișate între fonduri. Prin urmare, a fost dificil de verificat dacă plafoanele globale fuseseră respectate sau nu.

| 11.9. | Comisia este în prezent capabilă să monitorizeze aceste investiții și va interveni dacă va considera că investițiile încrucișate între fonduri tind să devină o problemă. |
| --- | --- |

11.9.

Comisia este în prezent capabilă să monitorizeze aceste investiții și va interveni dacă va considera că investițiile încrucișate între fonduri tind să devină o problemă.

Deficiențe în monitorizarea, contabilizarea și evaluarea operațiunilor cu capital de risc

| 11.10. | Operațiunile cu capital de risc nu au fost monitorizate în mod adecvat, în trecut. Nu s-a urmărit în mod consecvent respectarea obligațiilor de raportare ale intermediarilor, precum comunicarea situațiilor financiare, a contractelor de subîmprumut și a dovezilor de plată, ceea ce a condus la întârzieri în recuperări și la incertitudine în ceea ce privește evaluarea operațiunilor cu capital de risc. În urma unei reorganizări interne a serviciului competent din cadrul BEI în 2005, monitorizarea financiară s-a îmbunătățit, deși anumite deficiențe aferente operațiunilor anterioare trebuie încă remediate. |
| --- | --- |

11.10.

Operațiunile cu capital de risc nu au fost monitorizate în mod adecvat, în trecut. Nu s-a urmărit în mod consecvent respectarea obligațiilor de raportare ale intermediarilor, precum comunicarea situațiilor financiare, a contractelor de subîmprumut și a dovezilor de plată, ceea ce a condus la întârzieri în recuperări și la incertitudine în ceea ce privește evaluarea operațiunilor cu capital de risc. În urma unei reorganizări interne a serviciului competent din cadrul BEI în 2005, monitorizarea financiară s-a îmbunătățit, deși anumite deficiențe aferente operațiunilor anterioare trebuie încă remediate.

11.11.

| 11.11. | În situațiile financiare consolidate provizorii ale Comunităților Europene, operațiunile cu capital de risc erau clasificate drept „împrumuturi acordate de la bugetul CE și CECO în lichidare”. Datorită naturii acestora de investiții de cvasifonduri proprii (a se vedea punctul 11.6), acestea ar trebui clasificate, în conformitate cu norma contabilă nr. 11 a Comisiei („Active și pasive financiare”), sub titlul „investiții disponibile pentru vânzare” și ar trebui contabilizate la valoarea justă a acestora. Cu toate acestea, ele sunt în continuare înregistrate la costul lor istoric, din care se scad provizioanele pentru depreciere, deoarece, în prezent, valoarea justă a acestora nu poate fi evaluată în mod fiabil. Provizioanele pentru depreciere se bazează pe reduceri de valoare provizorii sau definitive. Deși o astfel de metodă de evaluare este acceptabilă în condițiile date, aceasta nu este aplicată în mod consecvent. Curtea a identificat anumite cazuri în care nu s-au comunicat Comisiei estimări provizorii pentru deprecieri de care BEI avea cunoștință. Acest fapt denotă necesitatea de a actualiza convenția dintre Comisie și BEI, astfel încât Comisia să primească toate informațiile relevante în timp util, pentru a le putea lua în considerare în aplicarea normelor sale contabile. Mai mult, Comisia ar trebui să monitorizeze mai activ punerea în aplicare a convenției, și nu să se bazeze în totalitate, cum este cazul în prezent, pe informațiile furnizate de BEI. |
| --- | --- |

În situațiile financiare consolidate provizorii ale Comunităților Europene, operațiunile cu capital de risc erau clasificate drept „împrumuturi acordate de la bugetul CE și CECO în lichidare”. Datorită naturii acestora de investiții de cvasifonduri proprii (a se vedea punctul 11.6), acestea ar trebui clasificate, în conformitate cu norma contabilă nr. 11 a Comisiei („Active și pasive financiare”), sub titlul „investiții disponibile pentru vânzare” și ar trebui contabilizate la valoarea justă a acestora. Cu toate acestea, ele sunt în continuare înregistrate la costul lor istoric, din care se scad provizioanele pentru depreciere, deoarece, în prezent, valoarea justă a acestora nu poate fi evaluată în mod fiabil. Provizioanele pentru depreciere se bazează pe reduceri de valoare provizorii sau definitive. Deși o astfel de metodă de evaluare este acceptabilă în condițiile date, aceasta nu este aplicată în mod consecvent. Curtea a identificat anumite cazuri în care nu s-au comunicat Comisiei estimări provizorii pentru deprecieri de care BEI avea cunoștință. Acest fapt denotă necesitatea de a actualiza convenția dintre Comisie și BEI, astfel încât Comisia să primească toate informațiile relevante în timp util, pentru a le putea lua în considerare în aplicarea normelor sale contabile. Mai mult, Comisia ar trebui să monitorizeze mai activ punerea în aplicare a convenției, și nu să se bazeze în totalitate, cum este cazul în prezent, pe informațiile furnizate de BEI.

| 11.11. | În conturile finale pe anul 2006, Comisia a reclasificat aceste active în categoria investiții „disponibile pentru vânzare”. Normele de raportare și de contabilizare au evoluat în mod semnificativ de-a lungul mandatelor MEDA. Banca Europeană de Investiții (BEI) și Comisia au urmărit împreună aceste evoluții și analizează în prezent situația pentru a găsi cea mai bună soluție cost-beneficiu, ținând însă cont de informațiile disponibile conform contractelor semnate cu beneficiarii finali în urmă cu mulți ani (și care, prin urmare, nu includ normele de raportare actuale). Se va conveni, de asemenea, asupra unor noi cerințe de raportare în ceea ce privește rapoartele anuale de execuție, ceea ce va permite Comisiei să monitorizeze mai temeinic aplicarea temeiului juridic și a mandatului încredințat. |
| --- | --- |

11.11.

În conturile finale pe anul 2006, Comisia a reclasificat aceste active în categoria investiții „disponibile pentru vânzare”. Normele de raportare și de contabilizare au evoluat în mod semnificativ de-a lungul mandatelor MEDA. Banca Europeană de Investiții (BEI) și Comisia au urmărit împreună aceste evoluții și analizează în prezent situația pentru a găsi cea mai bună soluție cost-beneficiu, ținând însă cont de informațiile disponibile conform contractelor semnate cu beneficiarii finali în urmă cu mulți ani (și care, prin urmare, nu includ normele de raportare actuale). Se va conveni, de asemenea, asupra unor noi cerințe de raportare în ceea ce privește rapoartele anuale de execuție, ceea ce va permite Comisiei să monitorizeze mai temeinic aplicarea temeiului juridic și a mandatului încredințat.

Subvenții la dobândă

| 11.12. | Subvențiile la dobândă acordate pentru anumite împrumuturi BEI din domeniul mediului sunt finanțate de la bugetul comunitar. În general, operațiunile aferente au fost gestionate în mod satisfăcător. Cu toate acestea, au fost constatate mai multe deficiențe. În special, contracte de împrumut recente, în valoare de 135 de milioane EUR, care beneficiază de subvenții la dobândă în valoare de 26,8 milioane EUR, prevăd posibilitatea de a efectua plăți în alte monede decât euro, fapt care contravine dispozițiilor articolului 6 din Regulamentul MEDA II. În plus, a fost încheiat un proiect ce a beneficiat de o subvenție la dobândă în valoare de 8,5 milioane EUR, fără ca beneficiarul să fi depus raportul necesar care să confirme buna execuție a proiectului. |
| --- | --- |

11.12.

Subvențiile la dobândă acordate pentru anumite împrumuturi BEI din domeniul mediului sunt finanțate de la bugetul comunitar. În general, operațiunile aferente au fost gestionate în mod satisfăcător. Cu toate acestea, au fost constatate mai multe deficiențe. În special, contracte de împrumut recente, în valoare de 135 de milioane EUR, care beneficiază de subvenții la dobândă în valoare de 26,8 milioane EUR, prevăd posibilitatea de a efectua plăți în alte monede decât euro, fapt care contravine dispozițiilor articolului 6 din Regulamentul MEDA II. În plus, a fost încheiat un proiect ce a beneficiat de o subvenție la dobândă în valoare de 8,5 milioane EUR, fără ca beneficiarul să fi depus raportul necesar care să confirme buna execuție a proiectului.

| 11.12. | În cadrul MEDA II, o singură deblocare, dintr-un singur proiect, a fost făcută într-o altă deviză. În vederea deblocărilor ulterioare în cadrul acestui împrumut, BEI a înștiințat debitorul că nu va mai putea face deblocări în alte devize decât euro. Banca pregătește în prezent amendamente la contractele de finanțare pentru a se conforma cerinței cu privire la deviza în euro utilizată. |
| --- | --- |

11.12.

În cadrul MEDA II, o singură deblocare, dintr-un singur proiect, a fost făcută într-o altă deviză. În vederea deblocărilor ulterioare în cadrul acestui împrumut, BEI a înștiințat debitorul că nu va mai putea face deblocări în alte devize decât euro. Banca pregătește în prezent amendamente la contractele de finanțare pentru a se conforma cerinței cu privire la deviza în euro utilizată.

Fondul de asistență tehnică al FEMIP

| 11.13. | Scopul proiectelor de asistență tehnică este de a sprijini beneficiarii pe parcursul diferitelor etape ale ciclului de viață al proiectului, și anume identificarea, pregătirea și punerea în aplicare a acestuia. În general, proiectele de asistență tehnică sunt gestionate în mod adecvat. Din cele 30 de operațiuni examinate, au fost identificate probleme de eligibilitate în trei cazuri, în pofida faptului că acordul-cadru nu prevede posibilități de derogare: |
| --- | --- |

11.13.

Scopul proiectelor de asistență tehnică este de a sprijini beneficiarii pe parcursul diferitelor etape ale ciclului de viață al proiectului, și anume identificarea, pregătirea și punerea în aplicare a acestuia. În general, proiectele de asistență tehnică sunt gestionate în mod adecvat. Din cele 30 de operațiuni examinate, au fost identificate probleme de eligibilitate în trei cazuri, în pofida faptului că acordul-cadru nu prevede posibilități de derogare:

| (a) | în cadrul a două proiecte examinate, au fost finanțate studii de impact asupra mediului, al căror cost total de 1,15 milioane EUR ar fi trebuit, în schimb, să fie suportat de către promotori; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul a două proiecte examinate, au fost finanțate studii de impact asupra mediului, al căror cost total de 1,15 milioane EUR ar fi trebuit, în schimb, să fie suportat de către promotori;

| (b) | mai mult, din fondul de asistență tehnică a fost finanțată o evaluare intermediară externă a asistenței tehnice, în valoare de 0,2 milioane EUR, ceea ce nu intră în definiția proiectelor de asistență tehnică eligibile, prevăzută în acordul-cadru. |
| --- | --- |

(b)

mai mult, din fondul de asistență tehnică a fost finanțată o evaluare intermediară externă a asistenței tehnice, în valoare de 0,2 milioane EUR, ceea ce nu intră în definiția proiectelor de asistență tehnică eligibile, prevăzută în acordul-cadru.

| 11.13. | Directivele europene privind evaluările de impact asupra mediului sunt exigente, mai ales în legătură cu procedura de consultare publică. Evaluările de impact asupra mediului sunt parte integrantă a derulării proiectului de investiții al BEI. Adesea, evaluările de impact asupra mediului, finanțate și implementate la nivel local, nu corespund exigențelor directivelor UE. Mai mult, BEI este criticată uneori de către organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) pentru că nu este suficient de strictă față de respectarea acestor exigențe. În ceea ce privește investiția BEI în valoare de 0,2 milioane euro, deblocarea împrumutului a fost condiționată de evaluarea de impact asupra mediului. |
| --- | --- |

11.13.

Directivele europene privind evaluările de impact asupra mediului sunt exigente, mai ales în legătură cu procedura de consultare publică. Evaluările de impact asupra mediului sunt parte integrantă a derulării proiectului de investiții al BEI. Adesea, evaluările de impact asupra mediului, finanțate și implementate la nivel local, nu corespund exigențelor directivelor UE. Mai mult, BEI este criticată uneori de către organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) pentru că nu este suficient de strictă față de respectarea acestor exigențe. În ceea ce privește investiția BEI în valoare de 0,2 milioane euro, deblocarea împrumutului a fost condiționată de evaluarea de impact asupra mediului.

Comisia a acceptat să finanțeze evaluarea intermediară din fondul de sprijin „Facilitatea euro-mediteraneeană pentru investiții și parteneriat (FEMIP)”, după ce a analizat conformitatea acestuia în raport cu criteriile de eligibilitate. Activitatea de evaluare intermediară sprijină investițiile BEI prin îmbunătățirea operațiunilor de asistență tehnică. Prin urmare, atât Comisia, cât și BEI au considerat oportun să finanțeze activitatea de evaluare intermediară din fondul de sprijin FEMIP.

Obligația de raportare către autoritățile bugetare

| 11.14. | De la lansarea programului MEDA în 1996, Comisia are obligația de a prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport anual care să conțină informații privind acțiunile finanțate pe parcursul exercițiului (articolul 15 din Regulamentul MEDA). Comisia a publicat un raport anual general privind cooperarea pentru dezvoltare, însă acest raport nu furnizează, în prezent, informații suficiente cu privire la progresul înregistrat prin intermediul instrumentelor financiare. |
| --- | --- |

11.14.

De la lansarea programului MEDA în 1996, Comisia are obligația de a prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport anual care să conțină informații privind acțiunile finanțate pe parcursul exercițiului (articolul 15 din Regulamentul MEDA). Comisia a publicat un raport anual general privind cooperarea pentru dezvoltare, însă acest raport nu furnizează, în prezent, informații suficiente cu privire la progresul înregistrat prin intermediul instrumentelor financiare.

| 11.14. | Comisia va avea în vedere să ofere informații mai detaliate autorității bugetare. |
| --- | --- |

11.14.

Comisia va avea în vedere să ofere informații mai detaliate autorității bugetare.

Clasificarea conturilor bancare în situațiile financiare ale Comunităților

| 11.15. | Resursele bugetare sunt transferate în conturi bancare specifice purtătoare de dobândă (8) deschise la BEI în numele Comisiei. Sumele din aceste conturi erau înscrise ca prefinanțări în situațiile financiare consolidate provizorii ale Comunităților. Această clasificare era diferită de cea utilizată în contabilitatea impusă altor instituții financiare de către Comisie pentru programe gestionate în mod similar. În aceste alte cazuri, conturile bancare erau clasificate drept „numerar și echivalent de numerar”. |
| --- | --- |

11.15.

Resursele bugetare sunt transferate în conturi bancare specifice purtătoare de dobândă (8) deschise la BEI în numele Comisiei. Sumele din aceste conturi erau înscrise ca prefinanțări în situațiile financiare consolidate provizorii ale Comunităților. Această clasificare era diferită de cea utilizată în contabilitatea impusă altor instituții financiare de către Comisie pentru programe gestionate în mod similar. În aceste alte cazuri, conturile bancare erau clasificate drept „numerar și echivalent de numerar”.

| 11.15. | În conturile finale pe anul 2006 s-a procedat la o reclasificare în sensul celor indicate de către Curte. |
| --- | --- |

11.15.

În conturile finale pe anul 2006 s-a procedat la o reclasificare în sensul celor indicate de către Curte.

Concluzii și recomandări

| 11.16. | În ceea ce privește asistența tehnică și împrumuturile cu subvenții la dobândă, gestionarea activităților bancare în conformitate cu Regulamentul MEDA a fost, în general, satisfăcătoare. Cu toate acestea, referitor la operațiunile cu capital de risc, Curtea a constatat unele deficiențe care afectează procedurile de punere în aplicare și monitorizare, precum și comunicarea de către BEI a tuturor datelor relevante către Comisie, pentru a–i permite acesteia din urmă să aplice integral normele sale contabile. Curtea a constatat, de asemenea, că beneficiarii nu și-au îndeplinit întotdeauna obligațiile contractuale și de raportare în ceea ce privește operațiunile cu capital de risc și de subvenționare a dobânzii. Ar trebui să se întreprindă acțiuni corespunzătoare pentru a se asigura că intermediarii financiari și împrumutații își îndeplinesc obligațiile contractuale. |
| --- | --- |

11.16.

În ceea ce privește asistența tehnică și împrumuturile cu subvenții la dobândă, gestionarea activităților bancare în conformitate cu Regulamentul MEDA a fost, în general, satisfăcătoare. Cu toate acestea, referitor la operațiunile cu capital de risc, Curtea a constatat unele deficiențe care afectează procedurile de punere în aplicare și monitorizare, precum și comunicarea de către BEI a tuturor datelor relevante către Comisie, pentru a–i permite acesteia din urmă să aplice integral normele sale contabile. Curtea a constatat, de asemenea, că beneficiarii nu și-au îndeplinit întotdeauna obligațiile contractuale și de raportare în ceea ce privește operațiunile cu capital de risc și de subvenționare a dobânzii. Ar trebui să se întreprindă acțiuni corespunzătoare pentru a se asigura că intermediarii financiari și împrumutații își îndeplinesc obligațiile contractuale.

| 11.16. | Comisia va lua măsurile necesare pentru ca intermediarii financiari și debitorii să-și îndeplinească obligațiile contractuale. |
| --- | --- |

11.16.

Comisia va lua măsurile necesare pentru ca intermediarii financiari și debitorii să-și îndeplinească obligațiile contractuale.

| 11.17. | Convenția de gestiune dintre Comisie și BEI privind operațiunile cu capital de risc și subvențiile la dobândă trebuie îmbunătățită și actualizată. |
| --- | --- |

11.17.

Convenția de gestiune dintre Comisie și BEI privind operațiunile cu capital de risc și subvențiile la dobândă trebuie îmbunătățită și actualizată.

| 11.17. | Comisia poartă discuții cu BEI asupra noilor exigențe de raportare corespunzătoare noilor norme de contabilitate și caută cea mai bună soluție cost-beneficiu. |
| --- | --- |

11.17.

Comisia poartă discuții cu BEI asupra noilor exigențe de raportare corespunzătoare noilor norme de contabilitate și caută cea mai bună soluție cost-beneficiu.

| 11.18. | Comisia ar trebui să instituie proceduri de monitorizare mai stricte, care să asigure exhaustivitatea și fiabilitatea datelor financiare. De asemenea, Comisia ar trebui să furnizeze informații mai complete cu privire la progresul înregistrat prin intermediul instrumentelor financiare și să aplice același tratament diferitelor conturi bancare deschise pentru acțiunile a căror execuție a fost delegată. |
| --- | --- |

11.18.

Comisia ar trebui să instituie proceduri de monitorizare mai stricte, care să asigure exhaustivitatea și fiabilitatea datelor financiare. De asemenea, Comisia ar trebui să furnizeze informații mai complete cu privire la progresul înregistrat prin intermediul instrumentelor financiare și să aplice același tratament diferitelor conturi bancare deschise pentru acțiunile a căror execuție a fost delegată.

| 11.18. | Comisia a mandatat BEI să pună în aplicare operațiunile în numele său și i–a atribuit anumite responsabilități de gestionare care sunt clar definite în convenție și care trebuie respectate. Comisia este pregătită să intensifice monitorizarea acțiunilor pentru care a fost mandatată BEI, cu respectarea dispozițiilor convenției. |
| --- | --- |

11.18.

Comisia a mandatat BEI să pună în aplicare operațiunile în numele său și i–a atribuit anumite responsabilități de gestionare care sunt clar definite în convenție și care trebuie respectate. Comisia este pregătită să intensifice monitorizarea acțiunilor pentru care a fost mandatată BEI, cu respectarea dispozițiilor convenției.

Comisia va avea în vedere să ofere informații mai detaliate autorității bugetare.

În conturile finale pe anul 2006, s-a procedat la o reclasificare în sensul celor indicate de către Curte.

FONDUL DE GARANTARE PENTRU ACȚIUNI EXTERNE

| 11.19. | Scopul Fondului de garantare pentru acțiuni externe (9) („fondul”) care garantează împrumuturile acordate unor țări terțe este de a–i rambursa pe creditorii Comunității (10) în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată de către un beneficiar, precum și de a evita recurgerea directă la bugetul comunitar. Gestiunea administrativă a fondului este asigurată de DG ECFIN, în timp ce BEI răspunde de gestiunea trezoreriei (11). La 31 decembrie 2006, resursele totale ale fondului se ridicau la 1 379 de milioane EUR. |
| --- | --- |

11.19.

Scopul Fondului de garantare pentru acțiuni externe (9) („fondul”) care garantează împrumuturile acordate unor țări terțe este de a–i rambursa pe creditorii Comunității (10) în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată de către un beneficiar, precum și de a evita recurgerea directă la bugetul comunitar. Gestiunea administrativă a fondului este asigurată de DG ECFIN, în timp ce BEI răspunde de gestiunea trezoreriei (11). La 31 decembrie 2006, resursele totale ale fondului se ridicau la 1 379 de milioane EUR.

11.20.

| 11.20. | Curtea a constatat că Fondul de garantare a fost gestionat în mod satisfăcător în 2006. Tot în acest an, fondul nu a primit nicio cerere de activare a garanțiilor. |
| --- | --- |

Curtea a constatat că Fondul de garantare a fost gestionat în mod satisfăcător în 2006. Tot în acest an, fondul nu a primit nicio cerere de activare a garanțiilor.

CECO ÎN LICHIDARE

| 11.21. | După expirarea Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului la 23 iulie 2002, toate elementele din patrimoniul activ și pasiv al CECO au fost transferate Comunității Europene (12). Valoarea netă a acestor elemente, desemnată cu sintagma Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO în lichidare), este alocată cercetării în industria cărbunelui și a oțelului. La 31 decembrie 2006, activele totale ale CECO în lichidare se ridicau la suma de 2 174 de milioane EUR, comparativ cu 2 214 milioane EUR la 31 decembrie 2005. |
| --- | --- |

11.21.

După expirarea Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului la 23 iulie 2002, toate elementele din patrimoniul activ și pasiv al CECO au fost transferate Comunității Europene (12). Valoarea netă a acestor elemente, desemnată cu sintagma Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO în lichidare), este alocată cercetării în industria cărbunelui și a oțelului. La 31 decembrie 2006, activele totale ale CECO în lichidare se ridicau la suma de 2 174 de milioane EUR, comparativ cu 2 214 milioane EUR la 31 decembrie 2005.

11.22.

| 11.22. | Lichidarea operațiunilor financiare ale CECO în lichidare are loc în conformitate cu legislația aplicabilă, inclusiv cu liniile directoare financiare multianuale. |
| --- | --- |

Lichidarea operațiunilor financiare ale CECO în lichidare are loc în conformitate cu legislația aplicabilă, inclusiv cu liniile directoare financiare multianuale.

URMĂRIREA OBSERVAȚIILOR ANTERIOARE

| 11.23. | A se vedea
  anexa 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23.

A se vedea
  anexa 11.1
  .

(1)  De exemplu, prin intermediul „Protocoalelor” – acorduri financiare bilaterale separate, încheiate între UE și țările mediteraneene – și prin Regulamentul (CEE) nr. 1763/92 al Consiliului din 29 iunie 1992 de stabilire a normelor pentru cooperarea financiară cu țările terțe mediteraneene.

---

(2)  Teritoriile și țările partenere din Regulamentul MEDA sunt: Maroc, Algeria, Tunisia, Egipt, Israel, Iordania, Fâșia Gaza și Cisiordania, Liban, Siria, Turcia, Cipru și Malta. Cipru și Malta au devenit state membre ale UE, iar Turcia beneficiază de asistență specială de preaderare.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2698/2000 al Consiliului din 27 noiembrie 2000 („MEDA II”) (JO L 311, 12.12.2000, p. 1), de modificare a vechiului Regulament (CE) nr. 1488/96 („MEDA I”) (JO L 189, 30.7.1996, p. 1).

(4)  Instrumentul European de Vecinătate și de Parteneriat a intrat în vigoare în 2007 (JO L 310, 9.11.2006, p. 1).

(5)  Împrumuturi BEI din propriile sale resurse cărora le sunt alocate subvenții la dobândă de la bugetul UE.

(6)  A nu se confunda cu Fondul fiduciar FEMIP, care este finanțat direct de statele membre UE prin contribuții care se ridică în total la 32,5 milioane EUR. În plus, Comisia a contribuit cu 1 milion EUR la Fondul fiduciar.

(7)  La 30 iunie 2005, totalul se ridica la 489 milioane EUR.

Sursa: Banca Europeană de Investiții.

(8)  La 31 decembrie 2006, în aceste conturi bancare specifice era depusă o sumă totală de 233,1 milioane EUR.

(9)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2728/94 al Consiliului din 31 octombrie 1994 (JO L 293, 12.11.1994, p. 1), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 89/2007 din 30 ianuarie 2007 (JO L 22, 31.1.2007, p. 1).

(10)  În principal BEI, dar și împrumuturile externe acordate de Euratom și împrumuturile acordate de CE țărilor terțe sub formă de asistență macrofinanciară.

(11)  Convenția de gestiune dintre BEI și Comunitatea Europeană, astfel cum a fost modificată ultima dată la 28 aprilie 2002 și 8 mai 2002.

(12)  Protocol privind consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și privind Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (JO C 80, 10.3.2001. p. 67).

ANEXA 11.1

Urmărirea observațiilor anterioare ale Curții

| Observațiile Curții | Situația în 2006 | Alte măsuri necesare | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Observații specifice privind proiectele executate în cadrul mecanismului financiar |
| Cereri de oferte |
| La punctul 10.33 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2002, s-a semnalat un caz de preferință națională privind instalarea unui transformator electric în vederea construirii unui parc eolian în Spania (Galicia). Într-adevăr, pentru acordarea concesiunii de instalare a unui parc eolian în Galicia, se impunea o producție locală de 74 % (80 % cu tot cu lucrările de construcții civile). Beneficiarul trebuia să demonstreze faptul că produsul respectiv nu putea fi găsit pe piața locală, pentru a putea obține autorizațiile specifice de la autoritățile regionale în vederea achiziționării echipamentelor din Suedia. Comisia a fost invitată să examineze situația, astfel încât să nu mai existe preferințe pentru produse naționale. | Comisia a examinat cazul fără BEI, constatând încălcarea directivei aplicabile, dar a considerat că nu este oportun să se dea curs unor acțiuni ulterioare. | | Comisia a analizat cazul atât prin prisma achizițiilor publice, cât și a liberei circulații a mărfurilor. S-a constatat o potențială încălcare a normelor de achiziții publice în vigoare la data respectivă, care însă nu a fost dovedită, dar nu există nicio dovadă de încălcare a dispozițiilor privind libera circulație a mărfurilor. S-a considerat că nicio acțiune cu privire la chestiunea achizițiilor publice nu este oportună, deoarece, conform legislației actuale, operatorul nu mai este supus acestor norme. |
| Lista generală a activelor deținute de instituții financiare în numele Comisiei |
| Punctul 10.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 menționa următoarele:
  [10.16 (b)] o contribuție la o operațiune bancară derulată de Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) în Bosnia și Herțegovina, pentru care a fost efectuată plata a 44,25 de milioane EUR, nu a fost înregistrată de Comisie ca un activ și, în consecință, nu a fost înscrisă în conturi;
  [10.16 (c)] Agenției Europene pentru Reconstrucție (AER) i s-au acordat fonduri comunitare, în valoare totală de 16 milioane EUR, în vederea efectuării unor operațiuni bancare în Kosovo, Muntenegru și Serbia, gestionate de KfW. Nici Comisia și nici Agenția nu au înregistrat aceste sume în conturile provizorii pentru exercițiul 2004. | După cum indicase în răspunsul său la constatările Curții, Comisia a înscris aceste sume în situațiile sale financiare finale pentru 2004. Cu toate acestea, fără nicio justificare, sumele respective nu s-au mai regăsit în situațiile financiare pentru 2005.
  În 2006, Comisia a înregistrat suma de 46,1 milioane EUR, provenită din aceste participații, ca activ, ceea ce a determinat un profit în contul rezultatului economic. Comisia a decis (1) să utilizeze aceste sume sub forma unei participații financiare prin achiziționarea a 922,5685 de acțiuni „C”, fiecare în valoare de 50 000 de EUR, la „Fondul European pentru Europa de Sud-Est” (2) (un SICAV cu caracter lucrativ) (3). Acțiunile au fost achiziționate (4) în numele Comisiei de către Fondul European de Investiții, în contextul unui contract fiduciar specific. Participația financiară a fost evaluată la 49,4 milioane EUR la sfârșitul anului 2006. | Comisia trebuie să aplice proceduri de monitorizare și control adecvate cu privire la activele pe care le deține sub formă de participații financiare, pentru a se asigura că aceste active sunt în permanență înregistrate în mod corespunzător. | Începând cu anul 2006, Comisia veghează ca înregistrarea și monitorizarea activelor sub formă de participații financiare să fie făcută în mod adecvat, la timp și în categoria de clasificare corectă. Împrumuturile în valoare de 44,250 milioane euro în favoarea Kreditanstalt für Wiederaufbau nu au fost incluse în activele pe anul 2005. Cu toate acestea, prin semnarea unui acord de transfer la data de 19 iunie 2006, Comisia (CE) și Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER) au autorizat transferul împrumuturilor în curs din cadrul „fondurilor europene” spre Fondul European pentru Europa de Sud-Est (EFSE). Aceste sume sunt incluse în cadrul activelor din bilanțul pe anul 2006 al CE și vor fi monitorizate în continuare.


  Comisia va analiza acțiunile ce trebuie întreprinse pentru a îmbunătăți această situație și va aplica măsurile necesare. |
| O problemă similară a fost evidențiată la punctele 10.17 și 10.18 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 în legătură cu activele existente deținute de instituții financiare în numele Comisiei. O astfel de listă generală ar trebui să asigure o monitorizare periodică și adecvată a acestor active. | De la introducerea noului sistem contabil în 2005, Comisia dispune de o listă parțială a activelor deținute în conturile sale. | | |

Observațiile Curții

Situația în 2006

Alte măsuri necesare

Răspunsul Comisiei

Observații specifice privind proiectele executate în cadrul mecanismului financiar

Cereri de oferte

La punctul 10.33 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2002, s-a semnalat un caz de preferință națională privind instalarea unui transformator electric în vederea construirii unui parc eolian în Spania (Galicia). Într-adevăr, pentru acordarea concesiunii de instalare a unui parc eolian în Galicia, se impunea o producție locală de 74 % (80 % cu tot cu lucrările de construcții civile). Beneficiarul trebuia să demonstreze faptul că produsul respectiv nu putea fi găsit pe piața locală, pentru a putea obține autorizațiile specifice de la autoritățile regionale în vederea achiziționării echipamentelor din Suedia. Comisia a fost invitată să examineze situația, astfel încât să nu mai existe preferințe pentru produse naționale.

Comisia a examinat cazul fără BEI, constatând încălcarea directivei aplicabile, dar a considerat că nu este oportun să se dea curs unor acțiuni ulterioare.

Comisia a analizat cazul atât prin prisma achizițiilor publice, cât și a liberei circulații a mărfurilor. S-a constatat o potențială încălcare a normelor de achiziții publice în vigoare la data respectivă, care însă nu a fost dovedită, dar nu există nicio dovadă de încălcare a dispozițiilor privind libera circulație a mărfurilor. S-a considerat că nicio acțiune cu privire la chestiunea achizițiilor publice nu este oportună, deoarece, conform legislației actuale, operatorul nu mai este supus acestor norme.

Lista generală a activelor deținute de instituții financiare în numele Comisiei

Punctul 10.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 menționa următoarele:

[10.16 (b)] o contribuție la o operațiune bancară derulată de Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) în Bosnia și Herțegovina, pentru care a fost efectuată plata a 44,25 de milioane EUR, nu a fost înregistrată de Comisie ca un activ și, în consecință, nu a fost înscrisă în conturi;

[10.16 (c)] Agenției Europene pentru Reconstrucție (AER) i s-au acordat fonduri comunitare, în valoare totală de 16 milioane EUR, în vederea efectuării unor operațiuni bancare în Kosovo, Muntenegru și Serbia, gestionate de KfW. Nici Comisia și nici Agenția nu au înregistrat aceste sume în conturile provizorii pentru exercițiul 2004.

După cum indicase în răspunsul său la constatările Curții, Comisia a înscris aceste sume în situațiile sale financiare finale pentru 2004. Cu toate acestea, fără nicio justificare, sumele respective nu s-au mai regăsit în situațiile financiare pentru 2005.

În 2006, Comisia a înregistrat suma de 46,1 milioane EUR, provenită din aceste participații, ca activ, ceea ce a determinat un profit în contul rezultatului economic. Comisia a decis (1) să utilizeze aceste sume sub forma unei participații financiare prin achiziționarea a 922,5685 de acțiuni „C”, fiecare în valoare de 50 000 de EUR, la „Fondul European pentru Europa de Sud-Est” (2) (un SICAV cu caracter lucrativ) (3). Acțiunile au fost achiziționate (4) în numele Comisiei de către Fondul European de Investiții, în contextul unui contract fiduciar specific. Participația financiară a fost evaluată la 49,4 milioane EUR la sfârșitul anului 2006.

Comisia trebuie să aplice proceduri de monitorizare și control adecvate cu privire la activele pe care le deține sub formă de participații financiare, pentru a se asigura că aceste active sunt în permanență înregistrate în mod corespunzător.

Începând cu anul 2006, Comisia veghează ca înregistrarea și monitorizarea activelor sub formă de participații financiare să fie făcută în mod adecvat, la timp și în categoria de clasificare corectă. Împrumuturile în valoare de 44,250 milioane euro în favoarea Kreditanstalt für Wiederaufbau nu au fost incluse în activele pe anul 2005. Cu toate acestea, prin semnarea unui acord de transfer la data de 19 iunie 2006, Comisia (CE) și Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER) au autorizat transferul împrumuturilor în curs din cadrul „fondurilor europene” spre Fondul European pentru Europa de Sud-Est (EFSE). Aceste sume sunt incluse în cadrul activelor din bilanțul pe anul 2006 al CE și vor fi monitorizate în continuare.

Comisia va analiza acțiunile ce trebuie întreprinse pentru a îmbunătăți această situație și va aplica măsurile necesare.

O problemă similară a fost evidențiată la punctele 10.17 și 10.18 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004 în legătură cu activele existente deținute de instituții financiare în numele Comisiei. O astfel de listă generală ar trebui să asigure o monitorizare periodică și adecvată a acestor active.

De la introducerea noului sistem contabil în 2005, Comisia dispune de o listă parțială a activelor deținute în conturile sale.

---

(1)  Decizia C (2006) 2307 din 8.6.2006.

(2)  Fondul deține acțiuni A (investiții private), B (participații de tip mezanin) și C (acțiuni ale donatorilor). Pierderile sunt imputate în primul rând acțiunilor C, iar în cazul utilizării integrale a acțiunilor C, acestea sunt imputate acțiunilor B. Prețul acțiunilor B cu risc redus a fost stabilit la 25 000 EUR, ceea ce reprezintă jumătate din prețul acțiunilor C cu risc sporit (50 000 EUR).

(3)  Fondul este înființat în conformitate cu legislația luxemburgheză ca un SICAV: „Société d'investissment à capital variable – Fonds d'investissement spécialisé”.

(4)  Nu a reprezentat o operațiune de casă, deoarece activele proveneau din împrumuturi revolving (reînnoite automat) existente, gestionate de institutul de credit german Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) și care au făcut obiectul constatărilor Curții în Raportul anual privind exercițiul 2004, astfel cum este menționat mai sus.

ANEXE

ANEXĂ I

Informaţii financiare privind bugetul general

CUPRINS

INFORMAŢII DE BAZĂ PRIVIND BUGETUL

| 1. | Originea bugetului |
| --- | --- |

1.

Originea bugetului

| 2. | Baza legală |
| --- | --- |

2.

Baza legală

| 3. | Principii bugetare stabilite în tratate şi în Regulamentul financiar |
| --- | --- |

3.

Principii bugetare stabilite în tratate şi în Regulamentul financiar

| 4. | Conţinutul şi structura bugetului |
| --- | --- |

4.

Conţinutul şi structura bugetului

| 5. | Finanţarea bugetului (veniturile bugetare) |
| --- | --- |

5.

Finanţarea bugetului (veniturile bugetare)

| 6. | Tipuri de credite bugetare |
| --- | --- |

6.

Tipuri de credite bugetare

| 7. | Execuţia bugetului |
| --- | --- |

7.

Execuţia bugetului

| 7.1. | Responsabilitatea pentru execuţia bugetară |
| --- | --- |

7.1.

Responsabilitatea pentru execuţia bugetară

| 7.2. | Execuţia veniturilor |
| --- | --- |

7.2.

Execuţia veniturilor

| 7.3. | Execuţia cheltuielilor |
| --- | --- |

7.3.

Execuţia cheltuielilor

| 7.4. | Situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare şi stabilirea soldului exerciţiului financiar |
| --- | --- |

7.4.

Situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare şi stabilirea soldului exerciţiului financiar

| 8. | Prezentarea conturilor |
| --- | --- |

8.

Prezentarea conturilor

| 9. | Auditul extern |
| --- | --- |

9.

Auditul extern

| 10. | Descărcarea de gestiune şi măsurile adoptate |
| --- | --- |

10.

Descărcarea de gestiune şi măsurile adoptate

NOTE EXPLICATIVE

Sursele datelor financiare

Unitatea monetară

Abrevieri şi simboluri utilizate

ILUSTRAŢII GRAFICE

INFORMAŢII DE BAZĂ ASUPRA BUGETULUI

1.   ORIGINEA BUGETULUI

Bugetul conţine cheltuielile Comunităţii Europene şi ale Comunităţii Europene a Energiei Atomice (Euratom). Acesta mai conţine şi cheltuielile administrative ale cooperării în domeniile „justiţiei şi afacerilor interne” şi ale politicii externe şi de securitate comună, precum şi orice altă cheltuială care, conform Consiliului, trebuie să fie suportată din buget pentru a permite implementarea acestor politici.

2.   BAZA LEGALĂ

Bugetul este guvernat de dispoziţiile financiare din Tratatele de la Roma (1)
   (2) (articolele 268-280 din Tratatul CE şi articolele 171-183 din Tratatul Euratom), precum şi de regulamentele financiare (3).

3.   PRINCIPII BUGETARE STABILITE ÎN TRATATE ŞI ÎN REGULAMENTUL FINANCIAR

Toate veniturile şi toate cheltuielile comunitare trebuie să fie incluse într-un singur buget (unitate şi exactitate). Bugetul este adoptat doar pentru un exerciţiu financiar (anualitate). Acesta este echilibrat în venituri şi cheltuieli (echilibru). Conturile sunt stabilite, executate şi prezentate în euro (unitate de cont). Veniturile trebuie să fie utilizate fără diferenţieri pentru finanţarea tuturor cheltuielilor şi trebuie, la fel ca şi cheltuielile, să fie înregistrate în buget, apoi în situaţiile financiare, la suma integrală, fără a exista contradicţii între ele (universalitate). Creditele sunt specializate pe titluri şi capitole; capitolele sunt subdivizate în articole şi posturi (specificitate). Creditele bugetare trebuie să fie utilizate conform următoarelor principii: economicitate, eficienţă şi eficacitate (buna gestiune financiară). Bugetul este stabilit şi executat, iar conturile sunt prezentate respectându-se principiul transparenţei (transparenţă). Există unele excepţii minore de la aceste principii fundamentale.

4.   CONŢINUTUL ŞI STRUCTURA BUGETULUI

Bugetul cuprinde o „situaţie sintetică a veniturilor şi cheltuielilor” şi secţiuni divizate în „situaţiile veniturilor şi cheltuielilor” pentru fiecare instituţie. Cele opt secţiuni sunt: secţiunea I – Parlamentul; secţiunea II – Consiliul; secţiunea III –Comisia; secţiunea IV – Curtea de Justiţie; secţiunea V – Curtea de Conturi; secţiunea VI – Comitetul Economic şi Social; secţiunea VII – Comitetul Regiunilor şi secţiunea VIII – Ombudsmanul European şi Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor.

În cadrul fiecărei secţiuni, veniturile şi cheltuielile sunt clasificate pe linii bugetare (titluri, capitole, articole şi, eventual, posturi), în funcţie de tipul sau de destinaţia lor.

5.   FINANŢAREA BUGETULUI (VENITURILE BUGETARE)

Finanţarea bugetului este asigurată în principal prin resurse proprii Comunităţilor: resurse proprii bazate pe VNB; resurse proprii bazate pe TVA; taxe vamale, taxe agricole şi cotizaţiile pentru „zahăr” şi „izoglucoză” (4).

În afară de resursele proprii, există şi alte venituri, marginale (vezi ilustraţia
  grafică I
  ).

6.   TIPURI DE CREDITE BUGETARE

Pentru a acoperi cheltuielile prevăzute, în buget se disting următoarele tipuri de credite bugetare:

| (a) | creditele diferenţiate (CD) sunt destinate finanţării acţiunilor multianuale în anumite domenii bugetare. Acestea cuprind credite de angajament (CA) şi credite de plată (CP):






  — | creditele de angajament permit contractarea, în cursul exerciţiului financiar respectiv, a unor obligaţii legale pentru activităţi a căror realizare se întinde pe mai multe exerciţii financiare; |
| --- | --- | --- |

(a)

creditele diferenţiate (CD) sunt destinate finanţării acţiunilor multianuale în anumite domenii bugetare. Acestea cuprind credite de angajament (CA) şi credite de plată (CP):

—

creditele de angajament permit contractarea, în cursul exerciţiului financiar respectiv, a unor obligaţii legale pentru activităţi a căror realizare se întinde pe mai multe exerciţii financiare;

| — | creditele de plată permit finanţarea diverselor cheltuieli care provin din angajamente contractate în cursul exerciţiului financiar respectiv şi al celor anterioare; |
| --- | --- |

—

creditele de plată permit finanţarea diverselor cheltuieli care provin din angajamente contractate în cursul exerciţiului financiar respectiv şi al celor anterioare;

| (b) | creditele nediferenţiate (CND) permit asigurarea angajamentului şi achitarea cheltuielilor referitoare la activităţi anuale în cursul fiecărui exerciţiu financiar. |
| --- | --- |

(b)

creditele nediferenţiate (CND) permit asigurarea angajamentului şi achitarea cheltuielilor referitoare la activităţi anuale în cursul fiecărui exerciţiu financiar.

În consecinţă, este important să se stabilească două totaluri pentru fiecare exerciţiu financiar, astfel:

| (a) | totalul creditelor pentru angajamente (CPA) (5) = credite nediferenţiate (CND) + credite de angajament (CA) (5); |
| --- | --- |

(a)

totalul creditelor pentru angajamente (CPA) (5) = credite nediferenţiate (CND) + credite de angajament (CA) (5);

| (b) | totalul creditelor pentru plăţi (CPP) (5) = credite nediferenţiate (CND) + credite de plată (CP) (5). |
| --- | --- |

(b)

totalul creditelor pentru plăţi (CPP) (5) = credite nediferenţiate (CND) + credite de plată (CP) (5).

Veniturile bugetare sunt utilizate pentru acoperirea creditelor pentru plăţi. Creditele de angajament nu trebuie să fie acoperite de venituri.

Figura simplificată de mai jos (cu sume fictive) arată impactul pe care aceste tipuri de credite îl are asupra fiecărui exerciţiu financiar.

Image

7.   EXECUŢIA BUGETULUI

7.1.   Responsabilitatea pentru execuţia bugetară

Comisia execută bugetul sub propria responsabilitate în conformitate cu Regulamentul financiar şi în limita creditelor alocate; aceasta conferă celorlalte instituţii autoritatea necesară pentru execuţia secţiunilor din buget aferente fiecăreia dintre ele (6). Regulamentul financiar stabileşte procedurile de execuţie şi mai ales responsabilitatea ordonatorilor de credite, a contabililor şi a administratorilor conturilor de avansuri, precum şi a auditorilor interni ai instituţiilor. În cele mai importante două domenii de cheltuieli (FEOGA-Garantare şi Fondurile structurale), gestionarea fondurilor comunitare este împărţită cu statele membre.

7.2.   Execuţia veniturilor

Veniturile estimate sunt înscrise în buget sub rezerva eventualelor modificări aduse de bugete rectificative.

Execuţia bugetară a veniturilor constă în stabilirea drepturilor şi în recuperarea veniturilor datorate Comunităţilor (resurse proprii şi alte venituri). Aceasta este guvernată de dispoziţii speciale (7). Veniturile reale ale unui exerciţiu financiar sunt definite ca totalul sumelor colectate pe baza drepturilor stabilite în anul curent şi a sumelor colectate pe baza drepturilor care urmează a fi recuperate din exerciţiile anterioare.

7.3.   Execuţia cheltuielilor

Cheltuielile estimate sunt înregistrate în buget.

Execuţia bugetară a cheltuielilor, adică evoluţia şi utilizarea creditelor, poate fi rezumată după cum urmează:

| (a) | credite pentru angajamente:






  (i) | evoluţia creditelor: totalul creditele pentru angajamente disponibile într-un exerciţiu financiar este format din următoarele elemente: buget iniţial (CND şi CA) + bugete rectificative + venituri alocate + viramente + credite de angajamente reportate din exerciţiul financiar anterior + reportări neautomate din exerciţiul anterior neangajate încă + credite de angajament recuperate din exerciţiile anterioare şi reconstituite; |
| --- | --- | --- |

(a)

credite pentru angajamente:

(i)

evoluţia creditelor: totalul creditele pentru angajamente disponibile într-un exerciţiu financiar este format din următoarele elemente: buget iniţial (CND şi CA) + bugete rectificative + venituri alocate + viramente + credite de angajamente reportate din exerciţiul financiar anterior + reportări neautomate din exerciţiul anterior neangajate încă + credite de angajament recuperate din exerciţiile anterioare şi reconstituite;

| (ii) | utilizarea creditelor: creditele definitive pentru angajamente sunt disponibile în cursul exerciţiului financiar pentru contractarea angajamentelor (credite pentru angajamente utilizate = suma angajamentelor contractate); |
| --- | --- |

(ii)

utilizarea creditelor: creditele definitive pentru angajamente sunt disponibile în cursul exerciţiului financiar pentru contractarea angajamentelor (credite pentru angajamente utilizate = suma angajamentelor contractate);

| (iii) | reportarea creditelor din exerciţiull financiar respectiv în exerciţiul următor: creditele neutilizate într-un exerciţiu financiar pot fi reportate în exerciţiul financiar următor printr-o decizie luată de către instituţia în cauză. Creditele disponibile cu titlu de venituri alocate sunt reportate automat; |
| --- | --- |

(iii)

reportarea creditelor din exerciţiull financiar respectiv în exerciţiul următor: creditele neutilizate într-un exerciţiu financiar pot fi reportate în exerciţiul financiar următor printr-o decizie luată de către instituţia în cauză. Creditele disponibile cu titlu de venituri alocate sunt reportate automat;

| (iv) | anularea creditelor: soldul este anulat. |
| --- | --- |

(iv)

anularea creditelor: soldul este anulat.

| (b) | credite pentru plăţi:






  (i) | evoluţia creditelor: totalul creditelor pentru plăţi disponibile în cursul exerciţiului financiar este format din următoarele elemente: bugetul iniţial (CND şi CP) + bugete rectificative + venituri alocate + viramente + credite reportate din exerciţiul financiar anterior sub forma unor reporturi automate (sau de drept) sau reporturi neautomate. |
| --- | --- | --- |

(b)

credite pentru plăţi:

(i)

evoluţia creditelor: totalul creditelor pentru plăţi disponibile în cursul exerciţiului financiar este format din următoarele elemente: bugetul iniţial (CND şi CP) + bugete rectificative + venituri alocate + viramente + credite reportate din exerciţiul financiar anterior sub forma unor reporturi automate (sau de drept) sau reporturi neautomate.

| (ii) | utilizarea creditelor exerciţiului respectiv: creditele pentru plăţi din exerciţiul respectiv sunt disponibile în cursul anului pentru efectuarea plăţilor. Acestea nu includ creditele reportate din exerciţiul financiar anterior (credite pentru plăţi utilizate = suma plăţilor efectuate prin creditele din exerciţiul respectiv); |
| --- | --- |

(ii)

utilizarea creditelor exerciţiului respectiv: creditele pentru plăţi din exerciţiul respectiv sunt disponibile în cursul anului pentru efectuarea plăţilor. Acestea nu includ creditele reportate din exerciţiul financiar anterior (credite pentru plăţi utilizate = suma plăţilor efectuate prin creditele din exerciţiul respectiv);

| (iii) | reportarea creditelor dintr-un exerciţiu financiar în exerciţiul financiar următor: creditele neutilizate dintr-un exerciţiu pot fi reportate în exerciţiul următor, printr-o decizie luată de către instituţia în cauză. Creditele disponibile cu titlu de venituri alocate sunt reportate automat; |
| --- | --- |

(iii)

reportarea creditelor dintr-un exerciţiu financiar în exerciţiul financiar următor: creditele neutilizate dintr-un exerciţiu pot fi reportate în exerciţiul următor, printr-o decizie luată de către instituţia în cauză. Creditele disponibile cu titlu de venituri alocate sunt reportate automat;

| (iv) | anularea creditelor: soldul este anulat; |
| --- | --- |

(iv)

anularea creditelor: soldul este anulat;

| (v) | totalul plăţilor efectuate în cursul exerciţiului financiar: plăţile prin credite pentru plăţi din exerciţiul respectiv + plăţile prin credite pentru plăţi reportate din exerciţiul financiar anterior; |
| --- | --- |

(v)

totalul plăţilor efectuate în cursul exerciţiului financiar: plăţile prin credite pentru plăţi din exerciţiul respectiv + plăţile prin credite pentru plăţi reportate din exerciţiul financiar anterior;

| (vi) | cheltuielile reale pe un exerciţiu financiar: cheltuielile din situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare (vezi punctul 7.4) = plăţile prin credite pentru plăţi din exerciţiul respectiv + creditele pentru plăţi din exerciţiul respectiv reportate în exerciţiul următor. |
| --- | --- |

(vi)

cheltuielile reale pe un exerciţiu financiar: cheltuielile din situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare (vezi punctul 7.4) = plăţile prin credite pentru plăţi din exerciţiul respectiv + creditele pentru plăţi din exerciţiul respectiv reportate în exerciţiul următor.

7.4.   Situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare şi stabilirea soldului exerciţiului financiar

Situaţiile consolidate asupra execuţiei bugetare sunt stabilite la încheierea fiecărui exerciţiu financiar. Ele stabilesc soldul exerciţiului financiar respectiv, care este înregistrat în bugetul exerciţiului următor prin intermediul unui buget rectificativ.

8.   PREZENTAREA CONTURILOR

Conturile dintr-un exerciţiu financiar sunt comunicate cel târziu pe 31 martie anul următor, Parlamentului, Consiliului şi Curţii de Conturi; aceste conturi sunt prezentate sub forma unor situaţii asupra execuţiei bugetare, însoţite de un raport cu privire la gestiunea bugetară şi financiară.

9.   AUDITUL EXTERN

Din anul 1977, auditul extern al bugetului este efectuat de Curtea de Conturi a Comunităţilor Europene (8). Curtea de Conturi examinează conturile tuturor veniturilor şi cheltuielilor din buget. Aceasta furnizează Parlamentului European şi Consiliului o Declaraţie de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor, precum şi la legalitatea şi regularitatea operaţiunilor subiacente. De asemenea, aceasta examinează dacă veniturile au fost colectate, iar cheltuielile efectuate în conformitate cu legile şi reglementările în vigoare şi dacă gestiunea financiară a fost sănătoasă. Auditurile pot fi efectuate înainte de încheierea exerciţiului financiar respectiv şi se realizează prin examinarea documentelor sau, dacă este nevoie, pe loc, la instituţiile comunitare, în statele membre şi în ţările terţe. Curtea de Conturi întocmeşte un raport anual pentru fiecare an financiar şi poate prezenta în orice moment, pe lângă acest raport, observaţii cu privire la probleme specifice şi avize la cererea oricărei instituţii comunitare.

10.   DESCĂRCAREA DE GESTIUNE ŞI MĂSURILE ADOPTATE

Din anul 1977, se aplică următoarele dispoziţii (9): înainte de 30 aprilie, al doilea an după exerciţiul financiar în cauză, Parlamentul, la recomandarea Consiliului, acordă Comisiei descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului. În acest sens, Consiliul şi Parlamentul examinează conturile prezentate de Comisie, precum şi raportul anual şi rapoartele speciale ale Curţii de Conturi. Instituţiile trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a se conforma observaţiilor care figurează în deciziile cu privire la descărcarea de gestiune şi să întocmească un raport referitor la măsurile adoptate.

NOTE EXPLICATIVE

SURSELE DATELOR FINANCIARE

Datele financiare cuprinse în această anexă sunt extrase din conturile anuale ale Comunităţilor Europene, precum şi din diferite alte situaţii financiare oferite de Comisie. Distribuţia geografică a fost stabilită pornind de la codurile ţărilor din sistemul de informaţie contabilă al Comisiei (ABAC). Aşa cum subliniază Comisia, indiferent dacă este vorba de venituri sau de cheltuieli, toate informaţiile oferite pe stat membru sunt rezultatul calculelor matematice care oferă o imagine incompletă asupra beneficiilor pe care le are fiecare stat membru din partea Uniunii. Acestea trebuie, aşadar, să fie interpretate cu prudenţă.

UNITATEA MONETARĂ

Toate datele financiare sunt prezentate în milioane de euro. Totalurile sunt rotunjite pornind de la fiecare valoare exactă şi nu corespund deci obligatoriu sumei rotunjirilor.

ABREVIERI ŞI SIMBOLURI UTILIZATE

| AELS | Asociaţia Europeană de Liber Schimb |
| --- | --- |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| CA | Credite de angajament |
| CD | Credite diferenţiate |
| CE | Comunitatea (Comunităţile) Europeană (Europene) |
| CEE | Comunitatea Economică Europeană |
| CEEA sau Euratom | Comunitatea Europeană a Energiei Atomice |
| CND | Credite nediferenţiate |
| CP | Credite de plată |
| CPA | Credite pentru angajamente |
| CPP | Credite pentru plăţi |
| CY | Cipru |
| CZ | Republica Cehă |
| DE | Germania |
| DK | Danemarca |
| EE | Estonia |
| EL | Grecia |
| ES | Spania |
| EU-25 | Total pentru toate cele 25 de state membre ale Uniunii Europene |
| FI | Finlanda |
| FR | Franţa |
| HU | Ungaria |
| IE | Irlanda |
| IG | Ilustraţie grafică la care se face referire în alte ilustraţii grafice (ex.: IG III) |
| IT | Italia |
| JO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
| LT | Lituania |
| LV | Letonia |
| LU | Luxemburg |
| MT | Malta |
| NL | Olanda |
| PL | Polonia |
| PT | Portugalia |
| REGFIN | Regulamentul financiar din 25 iunie 2002 |
| SE | Suedia |
| S. | Secţiune din buget |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovacia |
| T. | Titlu din buget |
| TVA | Taxa pe valoarea adăugată |
| UE | Uniunea Europeană |
| UK | Marea Britanie |
| VNB | Venitul naţional brut |
| 0,0 | Date cuprinse între 0 şi 0,05 |
| — | Lipsa datelor |

AELS

Asociaţia Europeană de Liber Schimb

AT

Austria

BE

Belgia

CA

Credite de angajament

CD

Credite diferenţiate

CE

Comunitatea (Comunităţile) Europeană (Europene)

CEE

Comunitatea Economică Europeană

CEEA sau Euratom

Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

CND

Credite nediferenţiate

CP

Credite de plată

CPA

Credite pentru angajamente

CPP

Credite pentru plăţi

CY

Cipru

CZ

Republica Cehă

DE

Germania

DK

Danemarca

EE

Estonia

EL

Grecia

ES

Spania

EU-25

Total pentru toate cele 25 de state membre ale Uniunii Europene

FI

Finlanda

FR

Franţa

HU

Ungaria

IE

Irlanda

IG

Ilustraţie grafică la care se face referire în alte ilustraţii grafice (ex.: IG III)

IT

Italia

JO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LT

Lituania

LV

Letonia

LU

Luxemburg

MT

Malta

NL

Olanda

PL

Polonia

PT

Portugalia

REGFIN

Regulamentul financiar din 25 iunie 2002

SE

Suedia

S.

Secţiune din buget

SI

Slovenia

SK

Slovacia

T.

Titlu din buget

TVA

Taxa pe valoarea adăugată

UE

Uniunea Europeană

UK

Marea Britanie

VNB

Venitul naţional brut

0,0

Date cuprinse între 0 şi 0,05

—

Lipsa datelor

ILUSTRAŢII GRAFICE

BUGETUL PENTRU EXERCIŢIUL FINANCIAR 2006 ŞI EXECUŢIA BUGETARĂ PE PERIOADA ANULUI 2006

| IG I | Bugetul pe 2006 – Venituri estimate şi credite definitive pentru plăţi |
| --- | --- |
| IG II | Bugetul pe 2006 – Credite pentru angajamente |
| IG III | Credite pentru angajamente disponibile în 2006 şi utilizarea acestora |
| IG IV | Credite pentru plăţi disponibile în 2006 şi utilizarea acestora |
| IG V | Resurse proprii în 2006 – Veniturile reale pe stat membru |
| IG VI | Plăţi efectuate în 2006 în fiecare stat membru |

IG I

Bugetul pe 2006 – Venituri estimate şi credite definitive pentru plăţi

IG II

Bugetul pe 2006 – Credite pentru angajamente

IG III

Credite pentru angajamente disponibile în 2006 şi utilizarea acestora

IG IV

Credite pentru plăţi disponibile în 2006 şi utilizarea acestora

IG V

Resurse proprii în 2006 – Veniturile reale pe stat membru

IG VI

Plăţi efectuate în 2006 în fiecare stat membru

DATE CRONOLOGICE REFERITOARE LA EXECUŢIA BUGETULUI (2002-2006)

| IG VII | Evoluţia şi utilizarea creditelor pentru plăţi în perioada 2002-2006, pe rubrică a perspectivelor financiare |
| --- | --- |

IG VII

Evoluţia şi utilizarea creditelor pentru plăţi în perioada 2002-2006, pe rubrică a perspectivelor financiare

---

(1)  Tratatul de la Roma (25 martie 1957): Tratatul de instituire a Comunităţii Economice Europene (CEE).

(2)  Tratatul de la Roma (25 martie 1957): Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice (Euratom).

(3)  În principal, Regulamentul financiar (REGFIN) din 25 iunie 2002 (JO L 248, 16.9.2002).

(4)  Principalele acte legislative referitoare la resursele proprii: Decizia Consiliului 2000/597/CE, Euratom din 29 septembrie 2000 (JO L 253, 7.10.2000); Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 (JO L 130, 31.5.2000); Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1553/89 al Consiliului din 29 mai 1989 (JO L 155, 7.6.1989); A şasea Directivă a Consiliului din 17 mai 1977, Sistemul comun al TVA-ului: cu baza de calcul uniformă (JO L 145, 13.6.1977); Directiva Consiliului 89/130/CEE, Euratom din 13 februarie 1989, referitoare la armonizarea modului de stabilire a VNB (JO L 49, 21.2.1989), Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului din 15 iulie 2003 cu privire la armonizarea venitului naţional brut la preţurile pieţei (JO L 181 din 19.7.2003).

(5)  Este important să se aibă în vedere diferenţa dintre „creditele pentru angajamente” şi „creditele de angajament”, precum şi cea dintre „creditele pentru plăţi” şi „creditele de plată”. Cele două noţiuni „credite de angajament” şi „credite de plată” sunt utilizate numai în contextul creditelor diferenţiate.

(6)  Vezi articolele 274 din Tratatul CE, 179 din Tratatul Euratom şi 50 din REGFIN.

(7)  Vezi articolele 69-74 din REGFIN şi Regulamentul Consiliului (CE, Euratom) nr. 1150/2000 din 22 mai 2000 (JO L 130, 31.5.2000).

(8)  Vezi articolele 246, 247 şi 248 din Tratatul CE, 160a, 160b şi 160c din Tratatul Euratom şi 139-147 din REGFIN.

(9)  Vezi articolele 276 din Tratatul CE şi 180b din Tratatul Euratom.

Image

Ilustraţia grafică I

Bugetul pe 2006 – Venituri estimate şi credite definitive pentru plăţi

[pentru venituri, vezi „Informaţii de bază asupra bugetului”, punctul 7.2; pentru cheltuieli, vezi „Informaţii de bază privind bugetul”, punctul 7.3, iar pentru informaţii mai detaliate, vezi IG IV, coloana (a)]

(milioane de euro şi %)

VENITURI estimate:

CHELTUIELI estimate:

(credite definitive pentru plăţi)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Total venituri estimate:

107 378,5
   (2)

Total credite pentru plăţi:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Resurse proprii pe stat membru

Credite pe instituţie

Venituri pe tipuri

Credite pe rubrică

| Legenda veniturilor: |
| --- |
| Total resurse proprii (pe stat membru) |
| Taxe agricole | 863,4 | (0,8 %) |
| Cotizaţii pentru „zahăr” şi „izoglucoză” | 150,6 | (0,1 %) |
| Taxe vamale | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Resurse proprii bazate pe TVA | 17 186,1 | (16 %) |
| Resurse proprii bazate pe VNB | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Alte venituri | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Excedent disponibil din exerciţiul anterior | 2 502,8 | (2,3 %) |

Legenda veniturilor:

Total resurse proprii (pe stat membru)

Taxe agricole

863,4

(0,8 %)

Cotizaţii pentru „zahăr” şi „izoglucoză”

150,6

(0,1 %)

Taxe vamale

13 874,9

(12,9 %)

Resurse proprii bazate pe TVA

17 186,1

(16 %)

Resurse proprii bazate pe VNB

70 451,5

(65,6 %)

Alte venituri

2 349,2

(2,2 %)

Excedent disponibil din exerciţiul anterior

2 502,8

(2,3 %)

| Legenda cheltuielilor |
| --- |
| Rubricile perspectivelor financiare: |
| 1. | Agricultură | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Acţiuni structurale | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Politici interne | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Acţiuni externe | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Cheltuieli administrative | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Rezerve | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Strategia de preaderare | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Compensare | 1 073,5 | (1 %) |
| Credite la dispoziţia altor instituţii | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Credite la dispoziţia Comisiei | 108 175,7 | (97,3 %) |
| dintre care credite operaţionale | 103 505,7 | (93,1 %) |

Legenda cheltuielilor

Rubricile perspectivelor financiare:

1.

Agricultură

50 498,5

(45,4 %)

2.

Acţiuni structurale

32 570,6

(29,3 %)

3.

Politici interne

10 807,8

(9,7 %)

4.

Acţiuni externe

5 731,3

(5,2 %)

5.

Cheltuieli administrative

7 713,0

(6,9 %)

6.

Rezerve

386,0

(0,3 %)

7.

Strategia de preaderare

2 438,0

(2,2 %)

8.

Compensare

1 073,5

(1 %)

Credite la dispoziţia altor instituţii

3 043,0

(2,7 %)

Credite la dispoziţia Comisiei

108 175,7

(97,3 %)

dintre care credite operaţionale

103 505,7

(93,1 %)

Image

Ilustraţia grafică II

Bugetul pe 2006 – Credite pentru angajamente

[după bugete rectificative; pentru informaţii mai detaliate, vezi IG III, coloana (b)]

(milioane de euro şi %)

Notă:Totalul creditelor pentru angajamente nu este în echilibru cu veniturile bugetare din 2006 deoarece creditele de angajament cuprind de asemenea şi sume care vor fi finanţate prin venituri bugetare din exerciţiile ulterioare.

Credite pe rubrică

Total credite pentru angajamente

122 794,4 de milioane de euro

| Legenda cheltuielilor |
| --- |
| Rubricile perspectivelor financiare: |
| 1. | Agricultură | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Acţiuni structurale | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Politici interne | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Acţiuni externe | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Cheltuieli administrative | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Rezerve | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Strategia de preaderare | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Compensare | 1 073,5 | (0,9 %) |

Legenda cheltuielilor

Rubricile perspectivelor financiare:

1.

Agricultură

50 236,6

(40,9 %)

2.

Acţiuni structurale

44 659,6

(36,4 %)

3.

Politici interne

10 898,2

(8,9 %)

4.

Acţiuni externe

6 014,0

(4,9 %)

5.

Cheltuieli administrative

6 913,6

(5,6 %)

6.

Rezerve

278,0

(0,2 %)

7.

Strategia de preaderare

2 720,9

(2,2 %)

8.

Compensare

1 073,5

(0,9 %)

Ilustraţia grafică III

Credite pentru angajamente disponibile în 2006 şi utilizarea acestora

| (milioane de euro şi %) |
| --- |
| Secţiuni (S.) şi titluri (T.) corespunzătoare nomenclaturii bugetare pentru 2006 şi rubricilor perspectivelor financiare | Perspective financiare | Credite definitive | Utilizarea creditelor |
| Sumă (5) | Rată (%) | Angajamente contractate | Rată de utilizare (%) | Reporturi în 2007 (6) | Rată (%) | Anulări | Rată (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Nomenclatura bugetară | | | | | | | | | |
| I | Parlamentul (S. I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Consiliul (S. II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Comisia (S. III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Afaceri economice şi financiare (T.01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Întreprinderi (T.02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Concurenţa (T.03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (T.04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Agricultura şi dezvoltarea rurală (T.05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energia şi transporturile (T.06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Mediul înconjurător (T.07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Cercetarea (T.08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Societatea informaţională (T.09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Cercetarea directă (T.10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Pescuitul (T.11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Piaţa internă (T.12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Politica regională (T.13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Fiscalitatea şi uniunea vamală (T.14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Educaţia şi cultura (T.15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Presa şi comunicarea (T.16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Sănătatea şi protecţia consumatorilor (T.17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Spaţiul de libertate, de securitate şi de justiţie (T.18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Relaţii externe (T.19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Comerţul (T.20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Dezvoltarea şi relaţiile cu statele ACP (T.21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Extinderea (T.22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Ajutorul umanitar (T.23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Lupta împotriva fraudei (T.24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Coordonarea politicilor Comisiei şi consilierea juridică (T.25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Administraţia Comisiei (T.26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Bugetul (T.27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Auditul (T.28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statisticile (T.29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensii (T.30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerve (T.31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Curtea de Justiţie (S. IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Curtea de Conturi (S. V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Comitetul Economic şi Social (S. VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Comitetul Regiunilor (S. VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Ombudsmanul European şi Supervizorul European pentru Protecţia Datelor (S. VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Total general al creditelor pentru angajamente | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Perspective financiare | | | | | | | | | |
| 1 | Agricultura | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Acţiuni structurale | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Politici interne | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Acţiuni externe | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Cheltuieli administrative | 6 528,0 (8) | 6 913,60 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Rezerve | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Strategia de preaderare | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Compensare | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Total general al creditelor pentru angajamente | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Total general al creditelor pentru plăţi | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milioane de euro şi %)

Secţiuni (S.) şi titluri (T.) corespunzătoare nomenclaturii bugetare pentru 2006 şi rubricilor perspectivelor financiare

Perspective financiare

Credite definitive

Utilizarea creditelor

Sumă (5)

Rată (%)

Angajamente contractate

Rată de utilizare (%)

Reporturi în 2007 (6)

Rată (%)

Anulări

Rată (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Nomenclatura bugetară

I

Parlamentul (S. I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Consiliul (S. II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Comisia (S. III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Afaceri economice şi financiare (T.01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Întreprinderi (T.02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Concurenţa (T.03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (T.04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Agricultura şi dezvoltarea rurală (T.05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energia şi transporturile (T.06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Mediul înconjurător (T.07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Cercetarea (T.08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Societatea informaţională (T.09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Cercetarea directă (T.10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Pescuitul (T.11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Piaţa internă (T.12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Politica regională (T.13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Fiscalitatea şi uniunea vamală (T.14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Educaţia şi cultura (T.15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Presa şi comunicarea (T.16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Sănătatea şi protecţia consumatorilor (T.17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Spaţiul de libertate, de securitate şi de justiţie (T.18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Relaţii externe (T.19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Comerţul (T.20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Dezvoltarea şi relaţiile cu statele ACP (T.21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Extinderea (T.22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Ajutorul umanitar (T.23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Lupta împotriva fraudei (T.24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Coordonarea politicilor Comisiei şi consilierea juridică (T.25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Administraţia Comisiei (T.26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Bugetul (T.27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Auditul (T.28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statisticile (T.29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensii (T.30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezerve (T.31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Curtea de Justiţie (S. IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Curtea de Conturi (S. V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Comitetul Economic şi Social (S. VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Comitetul Regiunilor (S. VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Ombudsmanul European şi Supervizorul European pentru Protecţia Datelor (S. VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Total general al creditelor pentru angajamente

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Perspective financiare

1

Agricultura

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Acţiuni structurale

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Politici interne

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Acţiuni externe

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Cheltuieli administrative

6 528,0 (8)

6 913,60 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Rezerve

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Strategia de preaderare

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Compensare

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Total general al creditelor pentru angajamente

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Total general al creditelor pentru plăţi

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Ilustraţia grafică IV

Credite pentru plăţi disponibile în 2006 şi utilizarea acestora

| (milioane de euro şi %) |
| --- |
| Secţiuni (S.) şi titluri (T.) corespunzătoare nomenclaturii bugetare pentru 2006 şi rubricilor perspectivelor financiare | Credite definitive (9) | Utilizarea creditelor |
| Plăţi efectuate în 2006 | Rata de utilizare (%) | Credite reportate în 2007 | Rată (%) | Anulări | Rată (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Nomenclatura bugetară | | | | | | | |
| I | Parlamentul (S. I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Consiliul (S. II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Comisia (S. III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Afaceri economice şi financiare (T.01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Întreprinderi (T.02) | 478 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Concurenţa (T.03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (T.04) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Agricultura şi dezvoltarea rurală (T.05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energia şi transporturile (T.06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Mediul înconjurător (T.07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Cercetarea (T.08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1 |
| III.9 | Societatea informaţională (T.09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Cercetarea directă (T.10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Pescuitul (T.11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Piaţa internă (T.12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Politica regională (T.13) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Fiscalitatea şi uniunea vamală (T.14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Educaţia şi cultura (T.15) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Presa şi comunicarea (T.16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Sănătatea şi protecţia consumatorilor (T.17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111 | 13,5 |
| III.18 | Spaţiul de libertate, de securitate şi de justiţie (T.18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Relaţii externe (T.19) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Comerţul (T.20) | 91,8 | 79,8 | 87 | 8 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Dezvoltarea şi relaţiile cu statele ACP (T.21) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125 | 9,5 | 209 | 15,9 |
| III.22 | Extinderea (T.22) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Ajutorul umanitar (T.23) | 635 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Lupta împotriva fraudei (T.24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Coordonarea politicilor Comisiei şi consilierea juridică (T.25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Administraţia Comisiei (T.26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Bugetul (T.27) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Auditul (T.28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statisticile (T.29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensii (T.30) | 947,7 | 947 | 99,9 | 0,1 | 0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerve (T.31) | 157 | — | — | — | — | 157 | 100 |
| IV | Curtea de Justiţie (S. IV) | 267 | 237,8 | 89 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Curtea de Conturi (S. V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11 |
| VI | Comitetul Economic şi Social (S. VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Comitetul Regiunilor (S. VII) | 82 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Ombudsmanul European şi Supervizorul European pentru Protecţia Datelor (S. VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Total general al creditelor pentru plăţi | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Perspective financiare | | | | | | | |
| 1 | Agricultura | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Acţiuni structurale | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Politici interne | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Acţiuni externe | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332 | 5,8 |
| 5 | Cheltuieli administrative | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3 |
| 6 | Rezerve | 386 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Strategia de preaderare | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15 | 0,6 | 146,3 | 6 |
| 8 | Compensare | 1 073,5 | 1 073,5 | 100 | — | — | — | — |
| | Total general al creditelor pentru plăţi | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milioane de euro şi %)

Secţiuni (S.) şi titluri (T.) corespunzătoare nomenclaturii bugetare pentru 2006 şi rubricilor perspectivelor financiare

Credite definitive (9)

Utilizarea creditelor

Plăţi efectuate în 2006

Rata de utilizare (%)

Credite reportate în 2007

Rată (%)

Anulări

Rată (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Nomenclatura bugetară

I

Parlamentul (S. I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Consiliul (S. II)

736,3

584,7

79,4

109

14,8

42,6

5,8

III

Comisia (S. III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Afaceri economice şi financiare (T.01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Întreprinderi (T.02)

478

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Concurenţa (T.03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale (T.04)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Agricultura şi dezvoltarea rurală (T.05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energia şi transporturile (T.06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Mediul înconjurător (T.07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Cercetarea (T.08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1

III.9

Societatea informaţională (T.09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Cercetarea directă (T.10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Pescuitul (T.11)

977,4

788,8

80,7

45

4,6

143,7

14,7

III.12

Piaţa internă (T.12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Politica regională (T.13)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Fiscalitatea şi uniunea vamală (T.14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Educaţia şi cultura (T.15)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Presa şi comunicarea (T.16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Sănătatea şi protecţia consumatorilor (T.17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111

13,5

III.18

Spaţiul de libertate, de securitate şi de justiţie (T.18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Relaţii externe (T.19)

3 530,3

3 318,0

94

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Comerţul (T.20)

91,8

79,8

87

8

8,7

3,9

4,3

III.21

Dezvoltarea şi relaţiile cu statele ACP (T.21)

1 310,7

976,8

74,5

125

9,5

209

15,9

III.22

Extinderea (T.22)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Ajutorul umanitar (T.23)

635

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Lupta împotriva fraudei (T.24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Coordonarea politicilor Comisiei şi consilierea juridică (T.25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11

4,4

1,8

III.26

Administraţia Comisiei (T.26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Bugetul (T.27)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1

5,9

0,5

III.28

Auditul (T.28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statisticile (T.29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensii (T.30)

947,7

947

99,9

0,1

0

0,7

0,1

III.31

Rezerve (T.31)

157

—

—

—

—

157

100

IV

Curtea de Justiţie (S. IV)

267

237,8

89

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Curtea de Conturi (S. V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11

VI

Comitetul Economic şi Social (S. VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Comitetul Regiunilor (S. VII)

82

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Ombudsmanul European şi Supervizorul European pentru Protecţia Datelor (S. VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Total general al creditelor pentru plăţi

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Perspective financiare

1

Agricultura

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Acţiuni structurale

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Politici interne

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Acţiuni externe

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332

5,8

5

Cheltuieli administrative

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3

6

Rezerve

386

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Strategia de preaderare

2 438,0

2 276,7

93,4

15

0,6

146,3

6

8

Compensare

1 073,5

1 073,5

100

—

—

—

—

Total general al creditelor pentru plăţi

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Ilustraţia grafică V
  Resurse proprii în 2006 – Veniturile reale pe stat membru |
| --- |
| Venituri reale | (milioane de euro şi %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Resurse proprii tradiţionale | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Resurse bazate pe TVA | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — Resurse bazate pe VNB | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Rectificare pentru Regatul Unit | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| TOTAL | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Ilustraţia grafică V

Resurse proprii în 2006 – Veniturile reale pe stat membru

Venituri reale

(milioane de euro şi %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Resurse proprii tradiţionale

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Resurse bazate pe TVA

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— Resurse bazate pe VNB

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Rectificare pentru Regatul Unit

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

TOTAL

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Ilustraţia grafică VI
  Plăţi efectuate în 2006 în fiecare stat membru (12) |
| --- |
| Notă: Plăţi efectuate în 2006 = plăţi prin credite operaţionale 2006 plus plăţi prin credite reportate din 2005. |
| Rubricile perspectivelor financiare | (milioane de euro şi %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Ţări terţe şi diverse
   (13) | Total |
| — Agricultură | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Acţiuni structurale | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Politici interne | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Acţiuni externe | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Strategia de preaderare | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Compensare | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| TOTAL | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Ilustraţia grafică VI

Plăţi efectuate în 2006 în fiecare stat membru (12)

Notă: Plăţi efectuate în 2006 = plăţi prin credite operaţionale 2006 plus plăţi prin credite reportate din 2005.

Rubricile perspectivelor financiare

(milioane de euro şi %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Ţări terţe şi diverse
   (13)

Total

— Agricultură

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Acţiuni structurale

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Politici interne

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Acţiuni externe

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Strategia de preaderare

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Compensare

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

TOTAL

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Ilustraţia grafică VII
  Evoluţia şi utilizarea creditelor pentru plăţi în perioada 2002-2006, pe rubrică a perspectivele financiare |
| --- |
| Rubricile perspectivelor financiare | (milioane de euro) |
| | | | | | | | | | | |
| Rubrici | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Credite (14) disponibile | Plăţi efectuate | Credite (14) disponibile | Plăţi efectuate | Credite (14) disponibile | Plăţi efectuate | Credite (14) disponibile | Plăţi efectuate | Credite (14) disponibile | Plăţi efectuate |
| — Agricultură | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Acţiuni structurale | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Politici interne | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Acţiuni externe | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Cheltuieli administrative | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Rezerve | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Strategia de preaderare | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Compensare | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| TOTAL | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Ilustraţia grafică VII

Evoluţia şi utilizarea creditelor pentru plăţi în perioada 2002-2006, pe rubrică a perspectivele financiare

Rubricile perspectivelor financiare

(milioane de euro)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Rubrici

2002

2003

2004

2005

2006

Credite (14) disponibile

Plăţi efectuate

Credite (14) disponibile

Plăţi efectuate

Credite (14) disponibile

Plăţi efectuate

Credite (14) disponibile

Plăţi efectuate

Credite (14) disponibile

Plăţi efectuate

— Agricultură

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Acţiuni structurale

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Politici interne

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Acţiuni externe

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Cheltuieli administrative

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Rezerve

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Strategia de preaderare

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Compensare

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

TOTAL

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Contribuţiile la venituri din partea CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT au fost regrupate.

(2)  După bugete rectificative.

(3)  După bugetele rectificative şi viramentele între linii bugetare.

(4)  Venituri alocate, credite reconstituite şi credite reportate.

(5)  Credite bugetare definitive după luarea în considerare a viramentelor între linii bugetare, a creditelor cu privire la veniturile alocate sau asimilate şi a creditelor reportate din anul precedent. În consecinţă, creditele disponibile pentru anumite rubrici ale perspectivelor financiare depăşesc plafonul prevăzut.

(6)  Inclusiv creditele corespunzătoare veniturilor alocate sau asimilate.

(7)  Pentru Secţiunea III (Comisia), titlurile (T) corespund activităţilor/domeniilor poltice aşa cum sunt definite acestea de către instituţia pentru implementarea procedurii de stabilire e bugetului pe baza activităţilor (SBA).

(8)  Acordul interinstituţional din 1999 prevede în anexa sa că plafonul pentru această rubrică este calculat net din contribuţile personalului la regimul de pensii, în limita a 1 100 de milioane de euro la nivelul preţurilor din 1999 pentru perioada 2000-2006. În 2006, această reducere se ridică la 180 de milioane de euro.

(9)  Credite bugetare definitive după luarea în considerare a viramentelor între linii bugetare, a creditelor cu privire la veniturile alocate sau asimilate şi a creditelor reportate din exerciţiul anterior.

(10)  Pentru Secţiunea III (Comisia), titlurile (T) corespund activităţilor/domeniilor poltice aşa cum sunt definite acestea de către instituţia pentru implementarea procedurii de stabilire a bugetului pe baza activităţilor (SBA).

(11)  Pentru Regatul Unit, se aplică o corecţie (5 221,4 de milioane de euro) la valoarea brută a resurselor proprii (17 602,0 de milioane de euro). Finanţarea acestei ajustări este suportată de celelalte state membre.

Această rectificare a fost aplicată doar elementelor TVA şi PNB din resursele proprii brute, în conformitate cu valoarea acestora.

(12)  Distribuţia geografică nu corespunde plăţilor efectuate către statele membre, ci distribuţiei cheltuielilor în conformitate cu datele înregistrate în sistemul informatizat de contabilitate al Comisiei ABAC.

(13)  Valorile incluse în rubrica „Ţări terţe şi diverse” cuprind în principal cheltuielile aferente proiectelor implementate în afara Uniunii şi participării ţărilor terţe. Sunt incluse, de asemenea, cheltuielile pentru care nu a fost posibilă distribuţia geografică.

(14)  Credite disponibile = Credite pentru plăţi aferente exerciţiului respectiv + credite reportate din exerciţiul anterior.

ANEXA II

Rapoarte și avize adoptate de Curtea de Conturi începând cu anul 2002

În conformitate cu dispozițiile tratatelor, Curtea de Conturi are obligația de a întocmi un raport anual. De asemenea, aceasta are obligația, în temeiul tratatelor și al altor reglementări în vigoare, de a întocmi rapoarte anuale specifice privind anumite organisme și activități comunitare. În plus, tratatele conferă Curții puterea de a-și prezenta observațiile cu privire la anumite aspecte și de a emite avize la cererea uneia dintre instituții. Rapoartele și avizele adoptate de Curte începând cu anul 2002 sunt enumerate în lista de mai jos.

| Titlu | Publicare |
| --- | --- |
| Rapoarte anuale și declarații de asigurare |
| Al douăzeci și cincilea raport anual privind exercițiul financiar 2001:






  — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general |

Titlu

Publicare

Rapoarte anuale și declarații de asigurare

Al douăzeci și cincilea raport anual privind exercițiul financiar 2001:

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea și al optulea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea și al optulea FED

JO C 295, 28.11.2002

Al douăzeci și șaselea raport anual privind exercițiul financiar 2002:

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea și al optulea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea și al optulea FED

JO C 286, 28.11.2003

Al douăzeci și șaptelea raport anual privind exercițiul financiar 2003:

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED

JO C 293, 30.11.2004

Al douăzeci și optulea raport anual privind exercițiul financiar 2004:

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile finanțate de la bugetul general

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED

JO C 301, 30.11.2005

Al douăzeci și nouălea raport anual privind exercițiul financiar 2005:

| — | Raport și Declarație de asigurare privind execuția bugetului |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind execuția bugetului

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED

JO C 263, 31.10.2006

Al treizecilea raport anual privind exercițiul financiar 2006:

| — | Raport și Declarație de asigurare privind execuția bugetului |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind execuția bugetului

| — | Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED |
| --- | --- |

—

Raport și Declarație de asigurare privind activitățile celui de al șaselea, al șaptelea, al optulea și al nouălea FED

Publicat în prezentul JO

Rapoarte speciale

Venituri

| — | Raport special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar

JO C 44, 27.2.2007

Politica agricolă comună

| — | Raport special nr. 5/2002 privind primele de extindere și sistemele de plăți din cadrul organizării comune a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2002 privind primele de extindere și sistemele de plăți din cadrul organizării comune a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat

JO C 290, 25.11.2002

| — | Raport special nr. 6/2002 privind auditul gestionării de către Comisie a sistemului comunitar de ajutoare în sectorul semințelor oleaginoase |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 6/2002 privind auditul gestionării de către Comisie a sistemului comunitar de ajutoare în sectorul semințelor oleaginoase

JO C 254, 22.10.2002

| — | Raport special nr. 7/2002 privind buna gestiune financiară a organizării comune a pieței în sectorul bananei |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 7/2002 privind buna gestiune financiară a organizării comune a pieței în sectorul bananei

JO C 294, 28.11.2002

| — | Raport special nr. 1/2003 privind prefinanțarea restituirilor la export |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2003 privind prefinanțarea restituirilor la export

JO C 98, 24.4.2003

| — | Raport special nr. 4/2003 privind dezvoltarea rurală: sprijin pentru zonele defavorizate |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2003 privind dezvoltarea rurală: sprijin pentru zonele defavorizate

JO C 151, 27.6.2003

| — | Raport special nr. 9/2003 privind sistemul de stabilire a ratelor de subvenționare pentru exporturile de produse agricole (restituiri la export) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 9/2003 privind sistemul de stabilire a ratelor de subvenționare pentru exporturile de produse agricole (restituiri la export)

JO C 211, 5.9.2003

| — | Raport special nr. 12/2003 privind buna gestiune financiară a organizării comune a pieței (OCP) în sectorul furajelor uscate |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 12/2003 privind buna gestiune financiară a organizării comune a pieței (OCP) în sectorul furajelor uscate

JO C 298, 9.12.2003

| — | Raport special nr. 13/2003 privind ajutorul acordat pentru producția de bumbac |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 13/2003 privind ajutorul acordat pentru producția de bumbac

JO C 298, 9.12.2003

| — | Raport special nr. 14/2003 privind evaluarea venitului agricol de către Comisie [articolul 33 alineatul 1 litera (b) din Tratatul CE] |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 14/2003 privind evaluarea venitului agricol de către Comisie [articolul 33 alineatul 1 litera (b) din Tratatul CE]

JO C 45, 20.2.2004

| — | Raport special nr. 3/2004 privind recuperarea plăților neconforme cu reglementările în vigoare efectuate în cadrul politicii agricole comune |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2004 privind recuperarea plăților neconforme cu reglementările în vigoare efectuate în cadrul politicii agricole comune

JO C 269, 4.11.2004

| — | Raport special nr. 6/2004: Organizarea sistemului de identificare și înregistrare a bovinelor în Uniunea Europeană |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 6/2004: Organizarea sistemului de identificare și înregistrare a bovinelor în Uniunea Europeană

JO C 29, 4.2.2005

| — | Raport special nr. 7/2004 privind organizarea comună a pieței în sectorul tutunului brut |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 7/2004 privind organizarea comună a pieței în sectorul tutunului brut

JO C 41, 17.2.2005

| — | Raport special nr. 8/2004 privind gestionarea și supravegherea de către Comisie a măsurilor de combatere a febrei aftoase și a cheltuielilor aferente |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 8/2004 privind gestionarea și supravegherea de către Comisie a măsurilor de combatere a febrei aftoase și a cheltuielilor aferente

JO C 54, 3.3.2005

| — | Raport special nr. 9/2004 privind măsurile forestiere în cadrul politicii de dezvoltare rurală |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 9/2004 privind măsurile forestiere în cadrul politicii de dezvoltare rurală

JO C 67, 18.3.2005

| — | Raport special nr. 3/2005 privind dezvoltarea rurală: verificarea cheltuielilor pentru agromediu |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2005 privind dezvoltarea rurală: verificarea cheltuielilor pentru agromediu

JO C 279, 11.11.2005

| — | Raport special nr. 7/2006 – Investițiile în domeniul dezvoltării rurale permit remedierea eficace a problemelor din zonele rurale? |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 7/2006 – Investițiile în domeniul dezvoltării rurale permit remedierea eficace a problemelor din zonele rurale?

JO C 282, 20.11.2006

| — | Raport special nr. 8/2006 – Creșterea succesului? Eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de legume și fructe |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 8/2006 – Creșterea succesului? Eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de legume și fructe

JO C 282, 20.11.2006

| — | Raport special nr. 4/2007 privind controalele fizice și de substituție a mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2007 privind controalele fizice și de substituție a mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export

În curs de publicare

Politici structurale

| — | Raport special nr. 3/2002 privind inițiativa comunitară Ocuparea forței de muncă – Integra |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2002 privind inițiativa comunitară Ocuparea forței de muncă – Integra

JO C 263, 29.10.2002

| — | Raport special nr. 4/2002 privind acțiunile locale pentru ocuparea forței de muncă |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2002 privind acțiunile locale pentru ocuparea forței de muncă

JO C 263, 29.10.2002

| — | Raport special nr. 7/2003 privind punerea în aplicare a programării intervențiilor în perioada 2000–2006 în cadrul Fondurilor Structurale |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 7/2003 privind punerea în aplicare a programării intervențiilor în perioada 2000–2006 în cadrul Fondurilor Structurale

JO C 174, 23.7.2003

| — | Raport special nr. 4/2004 privind programarea inițiativei comunitare de cooperare transeuropeană – Interreg III |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2004 privind programarea inițiativei comunitare de cooperare transeuropeană – Interreg III

JO C 303, 7.12.2004

| — | Raport special nr. 1/2006 privind contribuția Fondului Social European la lupta împotriva abandonului școlar prematur |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2006 privind contribuția Fondului Social European la lupta împotriva abandonului școlar prematur

JO C 99, 26.4.2006

| — | Raport special nr. 10/2006 privind evaluările ex post ale programelor referitoare la obiectivele nr. 1 și 3 pentru perioada 1994–1999 (Fonduri Structurale) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 10/2006 privind evaluările ex post ale programelor referitoare la obiectivele nr. 1 și 3 pentru perioada 1994–1999 (Fonduri Structurale)

JO C 302, 12.12.2006

| — | Raport special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei prevăzute în cadrul Fondurilor Structurale 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei prevăzute în cadrul Fondurilor Structurale 2000–2006

JO C 124, 5.6.2007

Politici interne, inclusiv cercetarea

| — | Raport special nr. 2/2002 privind programele de acțiune comunitară Socrates și Tineretul pentru Europa |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2002 privind programele de acțiune comunitară Socrates și Tineretul pentru Europa

JO C 136, 7.6.2002

| — | Raport special nr. 11/2003 privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 11/2003 privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE)

JO C 292, 2.12.2003

| — | Raport special nr. 1/2004 privind gestionarea acțiunilor indirecte de CDT în cadrul celui de Al cincilea program-cadru (PC 5) pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2004 privind gestionarea acțiunilor indirecte de CDT în cadrul celui de Al cincilea program-cadru (PC 5) pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (1998–2002)

JO C 99, 23.4.2004

| — | Raport special nr. 6/2005 privind Rețeaua transeuropeană de transport (RTE-T) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 6/2005 privind Rețeaua transeuropeană de transport (RTE-T)

JO C 94, 21.4.2006

| — | Raport special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului European pentru Refugiați (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului European pentru Refugiați (2000–2004)

JO C 178, 31.7.2007

Acțiuni externe

| — | Raport special nr. 1/2002 privind asistența macrofinanciară (AMF) acordată țărilor terțe și facilitățile de ajustare structurală (FAS) în țările mediteraneene |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2002 privind asistența macrofinanciară (AMF) acordată țărilor terțe și facilitățile de ajustare structurală (FAS) în țările mediteraneene

JO C 121, 23.5.2002

| — | Raport special nr. 2/2003 privind punerea în aplicare a politicii de securitate alimentară în țările în curs de dezvoltare finanțate de la bugetul general al Uniunii Europene |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2003 privind punerea în aplicare a politicii de securitate alimentară în țările în curs de dezvoltare finanțate de la bugetul general al Uniunii Europene

JO C 93, 17.4.2003

| — | Raport special nr. 8/2003 privind execuția lucrărilor de infrastructură finanțate prin FED |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 8/2003 privind execuția lucrărilor de infrastructură finanțate prin FED

JO C 181, 31.7.2003

| — | Raport special nr. 10/2003 privind eficacitatea gestionării, de către Comisie, a ajutorului pentru dezvoltare acordat Indiei în ceea ce privește identificarea populațiilor sărace vizate și garantarea unor beneficii durabile |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 10/2003 privind eficacitatea gestionării, de către Comisie, a ajutorului pentru dezvoltare acordat Indiei în ceea ce privește identificarea populațiilor sărace vizate și garantarea unor beneficii durabile

JO C 211, 5.9.2003

| — | Raport special nr. 15/2003 privind auditul programelor de microproiecte finanțate prin FED |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 15/2003 privind auditul programelor de microproiecte finanțate prin FED

JO C 63, 11.3.2004

| — | Raport special nr. 10/2004 privind transferul gestionării ajutorului extern al Uniunii Europene către delegațiile Comisiei |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 10/2004 privind transferul gestionării ajutorului extern al Uniunii Europene către delegațiile Comisiei

JO C 72, 22.3.2005

| — | Raport special nr. 2/2005 privind ajutorul bugetar acordat prin FED țărilor ACP: gestionarea de către Comisie a componentei referitoare la reforma finanțelor publice |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2005 privind ajutorul bugetar acordat prin FED țărilor ACP: gestionarea de către Comisie a componentei referitoare la reforma finanțelor publice

JO C 249, 7.10.2005

| — | Raport special nr. 4/2005 privind gestionarea de către Comisie a cooperării economice cu Asia |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2005 privind gestionarea de către Comisie a cooperării economice cu Asia

JO C 260, 19.10.2005

| — | Raport special nr. 2/2006 privind performanța proiectelor finanțate în cadrul Tacis în Federația Rusă |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2006 privind performanța proiectelor finanțate în cadrul Tacis în Federația Rusă

JO C 119, 19.5.2006

| — | Raport special nr. 3/2006 privind ajutorul umanitar oferit de Comisia Europeană ca răspuns la tsunami |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2006 privind ajutorul umanitar oferit de Comisia Europeană ca răspuns la tsunami

JO C 170, 21.7.2006

| — | Raport special nr. 5/2006 privind programul MEDA |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2006 privind programul MEDA

JO C 200, 24.8.2006

| — | Raport special nr. 6/2006 privind aspectele legate de mediul înconjurător în cooperarea pentru dezvoltare a Comisiei |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 6/2006 privind aspectele legate de mediul înconjurător în cooperarea pentru dezvoltare a Comisiei

JO C 235, 29.9.2006

| — | Raport special nr. 5/2007 privind gestionarea programului CARDS de către Comisie |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2007 privind gestionarea programului CARDS de către Comisie

În curs de publicare

Strategia de preaderare

| — | Raport special nr. 5/2003 privind finanțarea proiectelor de mediu în țările candidate prin instrumentele de preaderare Phare și ISPA |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2003 privind finanțarea proiectelor de mediu în țările candidate prin instrumentele de preaderare Phare și ISPA

JO C 167, 17.7.2003

| — | Raport special nr. 6/2003 privind înfrățirea (twinning) ca instrument principal de consolidare instituțională în țările candidate la aderare |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 6/2003 privind înfrățirea (twinning) ca instrument principal de consolidare instituțională în țările candidate la aderare

JO C 167, 17.7.2003

| — | Raport special nr. 2/2004 privind ajutorul de preaderare: „A fost bine gestionat programul Sapard?” |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2004 privind ajutorul de preaderare: „A fost bine gestionat programul Sapard?”

JO C 295, 30.11.2004

| — | Raport special nr. 5/2004 privind sprijinul Phare acordat cu scopul de a pregăti țările candidate pentru gestionarea Fondurilor Structurale |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2004 privind sprijinul Phare acordat cu scopul de a pregăti țările candidate pentru gestionarea Fondurilor Structurale

JO C 15, 20.1.2005

| — | Raport special nr. 4/2006 privind proiectele de investiție în cadrul Phare în Bulgaria și în România |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 4/2006 privind proiectele de investiție în cadrul Phare în Bulgaria și în România

JO C 174, 26.7.2006

Cheltuieli administrative

| — | Raport special nr. 3/2003 privind sistemul de pensii de invaliditate aplicat în cadrul instituțiilor europene |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 3/2003 privind sistemul de pensii de invaliditate aplicat în cadrul instituțiilor europene

JO C 109, 7.5.2003

| — | Raport special nr. 1/2005 privind gestionarea Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 1/2005 privind gestionarea Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF)

JO C 202, 18.8.2005

| — | Raport special nr. 5/2005: Cheltuieli de interpretariat ale Parlamentului, ale Comisiei și ale Consiliului |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 5/2005: Cheltuieli de interpretariat ale Parlamentului, ale Comisiei și ale Consiliului

JO C 291, 23.11.2005

| — | Raport special nr. 9/2006 privind cheltuielile de traducere ale Comisiei, ale Parlamentului European și ale Consiliului |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 9/2006 privind cheltuielile de traducere ale Comisiei, ale Parlamentului European și ale Consiliului

JO C 284, 21.11.2006

| — | Raport special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor |
| --- | --- |

—

Raport special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor

JO C 148, 2.7.2007 și JO C 178, 31.7.2007

Instrumente financiare și activități bancare

—

Rapoarte anuale specifice

Situațiile financiare ale CECO

| — | Raport privind situațiile financiare ale CECO la 31 decembrie 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale CECO la 31 decembrie 2001

JO C 158, 3.7.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale CECO la 23 iulie 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale CECO la 23 iulie 2002

JO C 127, 29.5.2003

Raport anual privind CECO

| — | Raport anual și Declarație de asigurare privind CECO pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport anual și Declarație de asigurare privind CECO pentru exercițiul financiar 2001

JO C 302, 5.12.2002

| — | Raport anual și Declarație de asigurare privind CECO pentru exercițiul financiar încheiat la 23 iulie 2002 |
| --- | --- |

—

Raport anual și Declarație de asigurare privind CECO pentru exercițiul financiar încheiat la 23 iulie 2002

JO C 224, 19.9.2003

Agenția de aprovizionare a Euratom

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2001

Nepublicat în JO

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2002

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2003

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2004

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2005

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției de Aprovizionare a Euratom pentru exercițiul financiar 2006

Nepublicat în JO

Joint European Torus (JET)

| — | Raport privind conturile întreprinderii comune JET pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile întreprinderii comune JET pentru exercițiul financiar 2001

Nepublicat în JO

Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound, Dublin)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop, Salonic)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Școlile europene

| — | Raport privind situațiile financiare ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2001

Nepublicat în JO

| — | Raport privind situațiile financiare ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2002

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2003

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2004

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2005

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Școlilor europene pentru exercițiul financiar 2006

Nepublicat în JO

Banca Centrală Europeană (BCE, Frankfurt)

| — | Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2001

JO C 259, 25.10.2002

| — | Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2002

JO C 45, 20.2.2004

| — | Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2003

JO C 286, 23.11.2004

| — | Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind auditul eficienței sistemului de gestiune al Băncii Centrale Europene pentru exercițiul financiar 2004

JO C 119, 19.5.2006

Gestionarea „contractelor Schengen”

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la gestionarea, de către Secretarul General/Înaltul Reprezentant al Consiliului, a contractelor încheiate de către acesta, în calitate de reprezentant al unor state membre, referitoare la instalarea și funcționarea serverului de asistență al unității de conducere și al rețelei Sirene faza II („contracte Schengen”) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2001 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la gestionarea, de către Secretarul General/Înaltul Reprezentant al Consiliului, a contractelor încheiate de către acesta, în calitate de reprezentant al unor state membre, referitoare la instalarea și funcționarea serverului de asistență al unității de conducere și al rețelei Sirene faza II („contracte Schengen”) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2001

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „contractele Schengen” pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „contractele Schengen” pentru exercițiul financiar 2002

Nepublicat în JO

Gestionarea „contractelor Sisnet”

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la gestionarea, de către Secretarul general adjunct al Consiliului, a contractelor încheiate de către acesta, în calitate de reprezentant al unor state membre, referitoare la instalarea și funcționarea infrastructurii de comunicații pentru spațiul Schengen, denumită Sisnet, pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2001 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la gestionarea, de către Secretarul general adjunct al Consiliului, a contractelor încheiate de către acesta, în calitate de reprezentant al unor state membre, referitoare la instalarea și funcționarea infrastructurii de comunicații pentru spațiul Schengen, denumită Sisnet, pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2001

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2002

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2003

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2004

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind situațiile financiare referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2005

Nepublicat în JO

| — | Raport anual specific privind conturile anuale referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport anual specific privind conturile anuale referitoare la „Sisnet” pentru exercițiul financiar 2006

Nepublicat în JO

Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante (OCSP, Angers)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI, Alicante)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (AESSM, Bilbao)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană de Mediu (AEM, Copenhaga)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene de Mediu pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT, Lisabona)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Medicamente (EMEA, Londra)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Medicamente pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene (CDT, Luxemburg)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Fundația Europeană de Formare (FEF, Torino)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Fundației Europene de Formare pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Drepturi Fundamentale (FRA, Viena) – Observatorul European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe

| — | Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Observatorului European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER, Salonic)

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2001 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2001

JO C 326, 27.12.2002

| — | Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2003

JO C 41, 17.2.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (EMSA, Lisabona)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Maritimă pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Siguranța Aeriană (AESA, Köln)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA, Parma)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Eurojust

| — | Raport privind situațiile financiare ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2002

JO C 319, 30.12.2003

| — | Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2003

JO C 324, 30.12.2004

| — | Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2004

JO C 332, 28.12.2005

| — | Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Eurojust pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Convenția

| — | Raport privind situațiile financiare întocmite de Secretarul general al Convenției privind viitorul Uniunii Europene pentru perioada cuprinsă între 21 februarie și 31 decembrie 2002 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare întocmite de Secretarul general al Convenției privind viitorul Uniunii Europene pentru perioada cuprinsă între 21 februarie și 31 decembrie 2002

JO C 122, 22.5.2003

| — | Raport privind situațiile financiare întocmite de Secretarul general al Convenției privind viitorul Uniunii Europene pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind situațiile financiare întocmite de Secretarul general al Convenției privind viitorul Uniunii Europene pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2003

JO C 157, 14.6.2004

Întreprinderea comună Galileo (Bruxelles)

| — | Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2003 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2003

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2004 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2004

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile Întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2005

Nepublicat în JO

| — | Raport privind conturile întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile întreprinderii comune Galileo pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2006

Nepublicat în JO

Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA, Heraklion)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC, Stockholm)

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor pentru exercițiul financiar 2005 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor pentru exercițiul financiar 2005

JO C 312, 19.12.2006

| — | Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Centrului European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Autoritatea Europeană de Supraveghere a GNSS (Bruxelles)

| — | Raport privind conturile anuale ale Autorității Europene de Supraveghere a GNSS pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Autorității Europene de Supraveghere a GNSS pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană a Căilor Ferate (ERA, Valenciennes)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene a Căilor Ferate pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene a Căilor Ferate pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Colegiul European de Poliție (CEPOL, Bramshill)

| — | Raport privind conturile anuale ale Colegiului European de Poliție pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Colegiului European de Poliție pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre (FRONTEX, Varșovia)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA, Bruxelles)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Agenția Executivă pentru Energie Inteligentă (IEEA, Bruxelles)

| — | Raport privind conturile anuale ale Agenției Executive pentru Energie Inteligentă pentru exercițiul financiar 2006 |
| --- | --- |

—

Raport privind conturile anuale ale Agenției Executive pentru Energie Inteligentă pentru exercițiul financiar 2006

În curs de publicare

Avize

| — | Avizul nr. 1/2002 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI-Alicante) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2002 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI-Alicante)

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 2/2002 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului referitor la Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2002 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului referitor la Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 92, 17.4.2002

| — | Avizul nr. 3/2002 privind o propunere de regulament financiar aplicabil bugetului Eurojust |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 3/2002 privind o propunere de regulament financiar aplicabil bugetului Eurojust

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 4/2002 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (Euratom, CECA, CEE) nr. 549/69 de stabilire a categoriilor de funcționari și agenți ai Comunităților Europene cărora li se aplică dispozițiile articolului 12, ale articolului 13 al doilea paragraf și ale articolului 14 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 4/2002 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (Euratom, CECA, CEE) nr. 549/69 de stabilire a categoriilor de funcționari și agenți ai Comunităților Europene cărora li se aplică dispozițiile articolului 12, ale articolului 13 al doilea paragraf și ale articolului 14 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților

JO C 225, 20.9.2002

| — | Avizul nr. 5/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia reformei Comisiei, a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor Comisiei Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 5/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia reformei Comisiei, a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor Comisiei Comunităților Europene

JO C 236, 1.10.2002

| — | Avizul nr. 6/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor din cadrul Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 6/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor din cadrul Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene

JO C 236, 1.10.2002

| — | Avizul nr. 7/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor și ale agenților temporari din grupurile politice ale Parlamentului European |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 7/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unor măsuri speciale referitoare la încetarea definitivă a raporturilor de muncă ale funcționarilor și ale agenților temporari din grupurile politice ale Parlamentului European

JO C 236, 1.10.2002

| — | Avizul nr. 8/2002 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar aplicabil bugetului Agenției Europene pentru Reconstrucție |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 8/2002 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar aplicabil bugetului Agenției Europene pentru Reconstrucție

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 9/2002 privind finanțarea politicii agricole comune |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 9/2002 privind finanțarea politicii agricole comune

JO C 285, 21.11.2002

| — | Avizul nr. 10/2002 privind o propunere de modificare a actelor constitutive ale organismelor comunitare ca urmare a adoptării noului Regulament financiar (prezentat de către Comisie) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 10/2002 privind o propunere de modificare a actelor constitutive ale organismelor comunitare ca urmare a adoptării noului Regulament financiar (prezentat de către Comisie)

JO C 285, 21.11.2002

| — | Avizul nr. 11/2002 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la Regulamentul financiar-cadru al organismelor menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 11/2002 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la Regulamentul financiar-cadru al organismelor menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 12, 17.1.2003

| — | Avizul nr. 12/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului referitor la Regulamentul financiar aplicabil celui de Al nouălea Fond European de Dezvoltare în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 12/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului referitor la Regulamentul financiar aplicabil celui de Al nouălea Fond European de Dezvoltare în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000

JO C 12, 17.1.2003

| — | Avizul nr. 13/2002 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la normele de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 13/2002 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la normele de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 12, 17.1.2003

| — | Avizul nr. 14/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 14/2002 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene

JO C 21, 28.1.2003

| — | Avizul nr. 1/2003 privind o propunere de regulament al Comitetului bugetar al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci de comerț, desene și modele industriale) de stabilire a dispozițiilor financiare aplicabile Oficiului („Regulamentul financiar”) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2003 privind o propunere de regulament al Comitetului bugetar al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci de comerț, desene și modele industriale) de stabilire a dispozițiilor financiare aplicabile Oficiului („Regulamentul financiar”)

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 2/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de administrație al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante de stabilire a dispozițiilor financiare aplicabile Oficiului („Regulamentul financiar”) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de administrație al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante de stabilire a dispozițiilor financiare aplicabile Oficiului („Regulamentul financiar”)

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 3/2003 privind un proiect de regulament financiar al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 3/2003 privind un proiect de regulament financiar al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 4/2003 privind un proiect de regulament financiar aplicabil Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 4/2003 privind un proiect de regulament financiar aplicabil Centrului de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 5/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Ciprului, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei, a Maltei, a Poloniei, a Republicii Cehe, a Slovaciei și a Sloveniei, a Ungariei, a unor măsuri speciale și temporare cu privire la recrutarea de funcționari pentru Comunitățile Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 5/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Ciprului, a Estoniei, a Letoniei, a Lituaniei, a Maltei, a Poloniei, a Republicii Cehe, a Slovaciei și a Sloveniei, a Ungariei, a unor măsuri speciale și temporare cu privire la recrutarea de funcționari pentru Comunitățile Europene

JO C 224, 19.9.2003

| — | Avizul nr. 6/2003 privind proiectul de regulament financiar al Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 6/2003 privind proiectul de regulament financiar al Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 7/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2000/597/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 7/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2000/597/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților

JO C 318, 30.12.2003

| — | Avizul nr. 8/2003 privind o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară pentru promovarea acțiunilor în domeniul protecției intereselor financiare ale Comunității |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 8/2003 privind o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară pentru promovarea acțiunilor în domeniul protecției intereselor financiare ale Comunității

JO C 318, 30.12.2003

| — | Avizul nr. 9/2003 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la regulamentul financiar tip al agențiilor executive în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului referitor la statutul agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 9/2003 privind un proiect de regulament al Comisiei referitor la regulamentul financiar tip al agențiilor executive în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului referitor la statutul agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare

JO C 19, 23.1.2004

| — | Avizul nr. 10/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2728/94 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 10/2003 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2728/94 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe

JO C 19, 23.1.2004

| — | Avizul nr. 1/2004 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor Comunităților Europene, precum și a regimului aplicabil celorlalți agenți ai acestor Comunități |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2004 privind o propunere modificată de regulament al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor Comunităților Europene, precum și a regimului aplicabil celorlalți agenți ai acestor Comunități

JO C 75, 24.3.2004

| — | Avizul nr. 2/2004 privind modelul de audit unic (single audit) (și propunerea referitoare la un cadru de control intern comunitar) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2004 privind modelul de audit unic (single audit) (și propunerea referitoare la un cadru de control intern comunitar)

JO C 107, 30.4.2004

| — | Avizul nr. 1/2005 privind propunerea de regulament al Consiliului referitor la finanțarea politicii agricole comune |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2005 privind propunerea de regulament al Consiliului referitor la finanțarea politicii agricole comune

JO C 121, 20.5.2005 și JO C 167, 7.7.2005

| — | Avizul nr. 2/2005 privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale aplicabile Fondului European de Dezvoltare Regională, Fondului Social European și Fondului de coeziune |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2005 privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale aplicabile Fondului European de Dezvoltare Regională, Fondului Social European și Fondului de coeziune

JO C 121, 20.5.2005

| — | Avizul nr. 3/2005 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 3/2005 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 124, 23.5.2005

| — | Avizul nr. 4/2005 privind o propunere de decizie a Consiliului referitoare la sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene, precum și privind o propunere de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de aplicare a corectării dezechilibrelor bugetare în conformitate cu articolele 4 și 5 din Decizia (...) a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 4/2005 privind o propunere de decizie a Consiliului referitoare la sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene, precum și privind o propunere de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de aplicare a corectării dezechilibrelor bugetare în conformitate cu articolele 4 și 5 din Decizia (...) a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene

JO C 167, 7.7.2005

| — | Avizul nr. 5/2005 privind un proiect de modificare a Regulamentului financiar al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante adoptat de către Consiliul de administrație al oficiului pe 16 septembrie 2004 |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 5/2005 privind un proiect de modificare a Regulamentului financiar al Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante adoptat de către Consiliul de administrație al oficiului pe 16 septembrie 2004

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 6/2005 privind o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1073/1999 și (Euratom) nr. 1074/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 6/2005 privind o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1073/1999 și (Euratom) nr. 1074/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

JO C 202, 18.8.2005

| — | Avizul nr. 7/2005 privind un proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1653/2004 în ceea ce privește posturile de contabili pentru agențiile executive |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 7/2005 privind un proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1653/2004 în ceea ce privește posturile de contabili pentru agențiile executive

JO C 249, 7.10.2005

| — | Avizul nr. 8/2005 privind o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la asistența administrativă reciprocă în scopul protejării intereselor financiare ale Comunității împotriva fraudei sau a oricărei activități ilegale |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 8/2005 privind o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la asistența administrativă reciprocă în scopul protejării intereselor financiare ale Comunității împotriva fraudei sau a oricărei activități ilegale

JO C 313, 9.12.2005

| — | Avizul nr. 9/2005 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2728/94 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe [COM(2005) 130 final] |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 9/2005 privind o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2728/94 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe [COM(2005) 130 final]

JO C 313, 9.12.2005

| — | Avizul nr. 10/2005 privind proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 10/2005 privind proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 13, 18.1.2006

| — | Avizul nr. 11/2005 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 11/2005 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 13, 18.1.2006

| — | Avizul nr. 1/2006 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de definire a regulilor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene și de stabilire a regulilor pentru transmiterea rezultatelor activităților de cercetare (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2006 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de definire a regulilor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene și de stabilire a regulilor pentru transmiterea rezultatelor activităților de cercetare (2007–2013)

JO C 203, 25.8.2006

| — | Avizul nr. 2/2006 privind o propunere de decizie a Consiliului referitoare la sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2006 privind o propunere de decizie a Consiliului referitoare la sistemul de resurse proprii ale Comunităților Europene

JO C 203, 25.8.2006

| — | Avizul nr. 3/2006 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Bulgariei și a României, a unor măsuri speciale și temporare cu privire la recrutarea de funcționari pentru Comunitățile Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 3/2006 privind o propunere de regulament al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Bulgariei și a României, a unor măsuri speciale și temporare cu privire la recrutarea de funcționari pentru Comunitățile Europene

JO C 273, 9.11.2006

| — | Avizul nr. 4/2006 privind proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 4/2006 privind proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 273, 9.11.2006

| — | Avizul nr. 5/2006 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar al Școlilor europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 5/2006 privind o propunere de modificare a Regulamentului financiar al Școlilor europene

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 6/2006 privind o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare și prelungire a Deciziei nr. 804/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară în vederea promovării unor acțiuni în domeniul protecției intereselor financiare ale Comunității (programul „Hercule II”) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 6/2006 privind o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare și prelungire a Deciziei nr. 804/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară în vederea promovării unor acțiuni în domeniul protecției intereselor financiare ale Comunității (programul „Hercule II”)

JO C 302, 12.12.2006

| — | Avizul nr. 7/2006 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 7/2006 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

JO C 8, 12.1.2007

| — | Avizul nr. 8/2006 referitor la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 8/2006 referitor la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară

JO C 8, 12.1.2007

| — | Avizul nr. 1/2007 referitor la Proiectul de regulament (CE, Euratom) al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 1/2007 referitor la Proiectul de regulament (CE, Euratom) al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

JO C 46, 28.2.2007

| — | Avizul nr. 2/2007 referitor la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului financiar aplicabil celui de Al nouălea Fond European de Dezvoltare |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 2/2007 referitor la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului financiar aplicabil celui de Al nouălea Fond European de Dezvoltare

JO C 101, 4.5.2007

| — | Avizul nr. 3/2007 referitor la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 3/2007 referitor la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol

JO C 101, 4.5.2007

| — | Avizul nr. 4/2007 privind un proiect de Regulament (CE) al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1653/2004 de stabilire a regulamentului financiar tip pentru agențiile executive, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 4/2007 privind un proiect de Regulament (CE) al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1653/2004 de stabilire a regulamentului financiar tip pentru agențiile executive, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare

JO C 216, 14.9.2007

| — | Avizul nr. 5/2007 referitor la propunerea de regulament al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil Agenției de Aprovizionare a Euratom |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 5/2007 referitor la propunerea de regulament al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil Agenției de Aprovizionare a Euratom

Nepublicat în JO

| — | Avizul nr. 6/2007 referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la „declarațiile naționale” ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare |
| --- | --- |

—

Avizul nr. 6/2007 referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la „declarațiile naționale” ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare

JO C 216, 14.9.2007

---