# Eiropas Savienības C 314/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 314 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 22. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 314

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 22. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2007/C 314/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2007. gada 25. maijs) Vienlīdzīgu iespēju radīšana visiem jauniešiem — pilnīga sociālā līdzdalība | 1 |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2007/C 314/02 | Padomes ieteikums (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz Policijas un drošības iestāžu rokasgrāmatu par sadarbību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2007/C 314/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2007. gada 25. maijs) Vienlīdzīgu iespēju radīšana visiem jauniešiem — pilnīga sociālā līdzdalība

1

IETEIKUMI

Padome

2007/C 314/02

Padomes ieteikums (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz Policijas un drošības iestāžu rokasgrāmatu par sadarbību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā

4

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 314/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4848 — Basell/Lyondell) (
  1
  ) | 22 |
| 2007/C 314/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4860 — HRE/DEPFA) (
  1
  ) | 22 |
| 2007/C 314/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel) (
  1
  ) | 23 |
| 2007/C 314/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg) (
  1
  ) | 23 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 314/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4848 — Basell/Lyondell) (
  1
  )

1

22

2007/C 314/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4860 — HRE/DEPFA) (
  1
  )

1

22

2007/C 314/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel) (
  1
  )

1

23

2007/C 314/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg) (
  1
  )

1

23

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2007/C 314/07 | Padomē sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2007. gada 25. maijs) par Eiropas sadarbības nākotnes izredzēm jaunatnes politikas jomā | 24 |
| | Komisija |
| 2007/C 314/08 | Euro maiņas kurss | 27 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2007/C 314/09 | Eiropas Komisijas paziņojums Padomes direktīvas realizēšanas ietvaros 93/42/EEK (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 314/10 | Grozījums, ko Francija izdara sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem maršrutos starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Marseļu, Nicu un Parīzi (Orlī), no otras puses (
  1
  ) | 36 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2007/C 314/07

Padomē sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2007. gada 25. maijs) par Eiropas sadarbības nākotnes izredzēm jaunatnes politikas jomā

24

Komisija

2007/C 314/08

Euro maiņas kurss

27

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2007/C 314/09

Eiropas Komisijas paziņojums Padomes direktīvas realizēšanas ietvaros 93/42/EEK (
  1
  )

1

28

2007/C 314/10

Grozījums, ko Francija izdara sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem maršrutos starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Marseļu, Nicu un Parīzi (Orlī), no otras puses (
  1
  )

1

36

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2007/C 314/11 | GR-Elliniko: Regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatācija — Uzaicinājums uz konkursu par līgumiem attiecībā uz trīs regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatāciju saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko izdevusi Grieķijas Republika atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam | 37 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 314/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 40 |
| 2007/C 314/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct) (
  1
  ) | 41 |
| | CITI AKTI |
| | Padome |
| 2007/C 314/14 | Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. Padomes 2007. gada 20. decembra Lēmuma 2007/871/KĀDP pielikumu) | 42 |
| | Komisija |
| 2007/C 314/15 | Anulēšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar 12. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 44 |
| 2007/C 314/16 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 46 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2007/C 314/11

GR-Elliniko: Regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatācija — Uzaicinājums uz konkursu par līgumiem attiecībā uz trīs regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatāciju saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko izdevusi Grieķijas Republika atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam

37

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 314/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

40

2007/C 314/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct) (
  1
  )

1

41

CITI AKTI

Padome

2007/C 314/14

Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. Padomes 2007. gada 20. decembra Lēmuma 2007/871/KĀDP pielikumu)

42

Komisija

2007/C 314/15

Anulēšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar 12. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

44

2007/C 314/16

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

46

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2007/C 314/17 | Labojums aicinājumā pieteikties Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) Zinātniskās komitejas locekļa amatam (OV C 307, 18.12.2007.) | 52 |

Labojumi

2007/C 314/17

Labojums aicinājumā pieteikties Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) Zinātniskās komitejas locekļa amatam (OV C 307, 18.12.2007.)

(OV C 307, 18.12.2007.)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2007. gada 25. maijs) “Vienlīdzīgu iespēju radīšana visiem jauniešiem — pilnīga sociālā līdzdalība”

(2007/C 314/01)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

Tā kā:

| 1) | 2007. gada kā Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (1) mērķis ir uzsvērt taisnīgas un uz sociālo kohēziju balstītas sabiedrības nozīmi un veicināt plašas debates par to, kā uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un diskriminētu grupu līdzdalību. |
| --- | --- |

1)

2007. gada kā Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem (1) mērķis ir uzsvērt taisnīgas un uz sociālo kohēziju balstītas sabiedrības nozīmi un veicināt plašas debates par to, kā uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un diskriminētu grupu līdzdalību.

| 2) | Padome 2004. gada 18. maija rezolūcijā (2) vēlreiz apstiprināja, ka sociālās vides apstākļi, kādos jaunieši uzaug, tieši ietekmē to, cik sekmīgas ir politiskās stratēģijas un pasākumi vienlīdzīgu iespēju un sociālās un profesionālās integrācijas veicināšanai un ka apstākļi, par kuriem paši jaunieši parasti nav noteicēji, bieži kavē viņu līdzdalību sabiedrībā, ierobežo viņu spējas īstenot savas pilsoniskās tiesības un ir klajā pretrunā ar vienlīdzīgu iespēju principu. |
| --- | --- |

2)

Padome 2004. gada 18. maija rezolūcijā (2) vēlreiz apstiprināja, ka sociālās vides apstākļi, kādos jaunieši uzaug, tieši ietekmē to, cik sekmīgas ir politiskās stratēģijas un pasākumi vienlīdzīgu iespēju un sociālās un profesionālās integrācijas veicināšanai un ka apstākļi, par kuriem paši jaunieši parasti nav noteicēji, bieži kavē viņu līdzdalību sabiedrībā, ierobežo viņu spējas īstenot savas pilsoniskās tiesības un ir klajā pretrunā ar vienlīdzīgu iespēju principu.

| 3) | Padome 2004. gada 18. maijā (3) uzsvēra to, cik būtiska ir jauniešu loma, lai apkarotu rasismu, ksenofobiju un antisemītismu, kā arī ar to saistīto neiecietību un visa veida diskrimināciju, un jauniešu nozīmi kultūru daudzveidības, savstarpējas cieņas, tolerances un solidaritātes veicināšanā. |
| --- | --- |

3)

Padome 2004. gada 18. maijā (3) uzsvēra to, cik būtiska ir jauniešu loma, lai apkarotu rasismu, ksenofobiju un antisemītismu, kā arī ar to saistīto neiecietību un visa veida diskrimināciju, un jauniešu nozīmi kultūru daudzveidības, savstarpējas cieņas, tolerances un solidaritātes veicināšanā.

| 4) | Eiropadome 2005. gada pavasara sammitā pieņēma Eiropas Jaunatnes paktu kā daļu no atjaunotās Lisabonas stratēģijas, kura mērķis ir ar horizontālu politisku centienu palīdzību veicināt jauniešu izglītību un apmācību, viņu mobilitāti, kā arī profesionālo integrāciju un līdzdalību sabiedrībā, un šajā sakarā pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, kam ir mazāk iespēju. |
| --- | --- |

4)

Eiropadome 2005. gada pavasara sammitā pieņēma Eiropas Jaunatnes paktu kā daļu no atjaunotās Lisabonas stratēģijas, kura mērķis ir ar horizontālu politisku centienu palīdzību veicināt jauniešu izglītību un apmācību, viņu mobilitāti, kā arī profesionālo integrāciju un līdzdalību sabiedrībā, un šajā sakarā pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, kam ir mazāk iespēju.

| 5) | Eiropadome 2006. gada pavasara sammitā raksturoja sociālo kohēziju un vienlīdzīgas iespējas visiem kā pašu pamatu ekonomikas un nodarbinātības politikas reformām dalībvalstīs atbilstīgi Lisabonas procesa mērķiem un tā par prioritāriem uzskatīja pasākumus Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai. |
| --- | --- |

5)

Eiropadome 2006. gada pavasara sammitā raksturoja sociālo kohēziju un vienlīdzīgas iespējas visiem kā pašu pamatu ekonomikas un nodarbinātības politikas reformām dalībvalstīs atbilstīgi Lisabonas procesa mērķiem un tā par prioritāriem uzskatīja pasākumus Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai.

| 6) | Sociālā integrācija ir svarīga prioritāte programmā “Jaunatne darbībā” (4), un tāpēc ir izveidota stratēģija, lai sniegtu pieeju programmas darbībām, jo īpaši jauniešiem no mazāk priviliģētas izglītības, sociāli ekonomiskās, kultūras un ģeogrāfiskās vides, un jauniešiem invalīdiem. |
| --- | --- |

6)

Sociālā integrācija ir svarīga prioritāte programmā “Jaunatne darbībā” (4), un tāpēc ir izveidota stratēģija, lai sniegtu pieeju programmas darbībām, jo īpaši jauniešiem no mazāk priviliģētas izglītības, sociāli ekonomiskās, kultūras un ģeogrāfiskās vides, un jauniešiem invalīdiem.

| 7) | Komentāros 2007. gada Eiropadomei Padome noteica četras galvenās prioritātes Eiropas Jaunatnes pakta turpmākai īstenošanai, proti: atbalsts jauniešiem pārejas posmos starp izglītību, apmācībām un darbu; vajadzība pēc individuāliem integrācijas veidiem; vajadzība pēc saskaņotām Pakta īstenošanas stratēģijām vietējā un reģionālā mērogā un jaunatnes jautājuma labāka iekļaušana vispārējā Lisabonas stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

7)

Komentāros 2007. gada Eiropadomei Padome noteica četras galvenās prioritātes Eiropas Jaunatnes pakta turpmākai īstenošanai, proti: atbalsts jauniešiem pārejas posmos starp izglītību, apmācībām un darbu; vajadzība pēc individuāliem integrācijas veidiem; vajadzība pēc saskaņotām Pakta īstenošanas stratēģijām vietējā un reģionālā mērogā un jaunatnes jautājuma labāka iekļaušana vispārējā Lisabonas stratēģijas īstenošanā.

| 8) | Eiropadome 2007. gada pavasarī aicināja Komisiju 2007. gada rudenī iesniegt starpposma ziņojumu saistībā ar tās priekšlikumu par Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (2008–2011). Tā aicināja izmantot pastiprinātu dzīves cikla pieeju darbam, lai uzlabotu pieeju darba tirgum. Dalībvalstis vienojās turpināt vairāk attīstīt politiku, kas veicina jauniešu — ietverot viņu pāreju no skolas uz profesionālo darbību — kā aktīvu tautsaimniecības un darba tirgus dalībnieku nozīmi, tiecoties pilnībā izmantot viņu potenciālu, lai dotu ieguldījumu mūsu sabiedrību saimnieciskā un sociālā izaugsmē. |
| --- | --- |

8)

Eiropadome 2007. gada pavasarī aicināja Komisiju 2007. gada rudenī iesniegt starpposma ziņojumu saistībā ar tās priekšlikumu par Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (2008–2011). Tā aicināja izmantot pastiprinātu dzīves cikla pieeju darbam, lai uzlabotu pieeju darba tirgum. Dalībvalstis vienojās turpināt vairāk attīstīt politiku, kas veicina jauniešu — ietverot viņu pāreju no skolas uz profesionālo darbību — kā aktīvu tautsaimniecības un darba tirgus dalībnieku nozīmi, tiecoties pilnībā izmantot viņu potenciālu, lai dotu ieguldījumu mūsu sabiedrību saimnieciskā un sociālā izaugsmē.

| 9) | Strukturētā dialogā jaunieši un jaunatnes organizāciju pārstāvji 2007. gada aprīlī tikās Ķelnē prezidentvalsts Vācijas rīkotajā jaunatnes pasākumā un rīcības plānā apzināja vairākas politikas prioritātes un saistības, lai uzlabotu vienlīdzības iespējas un līdzdalību sabiedrībā. |
| --- | --- |

9)

Strukturētā dialogā jaunieši un jaunatnes organizāciju pārstāvji 2007. gada aprīlī tikās Ķelnē prezidentvalsts Vācijas rīkotajā jaunatnes pasākumā un rīcības plānā apzināja vairākas politikas prioritātes un saistības, lai uzlabotu vienlīdzības iespējas un līdzdalību sabiedrībā.

ŅEM VĒRĀ, ka

| 1. | vienlīdzīgas tiesības līdzdarboties sabiedrībā jāsaprot tā, ka visiem jauniešiem ir tiesības piekļūt kvalitatīvai izglītībai un apmācībām, mājokļiem, “labam darbam” un visām attiecīgām sociālā nodrošinājuma un/vai nodarbinātības sistēmas jomām atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksi saskaņā ar Kopienas tiesībām, kā arī piedalīties sociālās un politiskās diskusijās un lēmumu pieņemšanas procesos, kas uz tiem attiecas, kā arī dzīvot veselīgu un patstāvīgu dzīvi ar brīvo laiku, kurā īstenot savas intereses; |
| --- | --- |

1.

vienlīdzīgas tiesības līdzdarboties sabiedrībā jāsaprot tā, ka visiem jauniešiem ir tiesības piekļūt kvalitatīvai izglītībai un apmācībām, mājokļiem, “labam darbam” un visām attiecīgām sociālā nodrošinājuma un/vai nodarbinātības sistēmas jomām atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksi saskaņā ar Kopienas tiesībām, kā arī piedalīties sociālās un politiskās diskusijās un lēmumu pieņemšanas procesos, kas uz tiem attiecas, kā arī dzīvot veselīgu un patstāvīgu dzīvi ar brīvo laiku, kurā īstenot savas intereses;

| 2. | Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem mērķis ir informēt Eiropas Savienības iedzīvotājus par viņu tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi un sākt debates par sabiedrības un indivīdu ieguvumiem no dažādības. Lai ļautu jauniešiem īstenot savas tiesības, viņiem ir vajadzīga piemērota informācija un atbalsts viņu darbībai pret visa veida diskrimināciju. Šī informācija un atbalsts jauniešiem būtu jāsniedz ne tikai viņu ģimenēm, bet arī sabiedrībai kopumā, jo īpaši izglītības sistēmai, darbā ar jaunatni iesaistītajām personām, NVO, plašsaziņas līdzekļiem, kā arī visu līmeņu pārvaldes struktūrām un valstu diskriminācijas novēršanas struktūrām; |
| --- | --- |

2.

Eiropas gada par iespēju vienlīdzību visiem mērķis ir informēt Eiropas Savienības iedzīvotājus par viņu tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi un sākt debates par sabiedrības un indivīdu ieguvumiem no dažādības. Lai ļautu jauniešiem īstenot savas tiesības, viņiem ir vajadzīga piemērota informācija un atbalsts viņu darbībai pret visa veida diskrimināciju. Šī informācija un atbalsts jauniešiem būtu jāsniedz ne tikai viņu ģimenēm, bet arī sabiedrībai kopumā, jo īpaši izglītības sistēmai, darbā ar jaunatni iesaistītajām personām, NVO, plašsaziņas līdzekļiem, kā arī visu līmeņu pārvaldes struktūrām un valstu diskriminācijas novēršanas struktūrām;

| 3. | dalībvalstu un Eiropas Savienības politikā ar mērķi uzlabot jauniešu sociālo un profesionālo integrāciju ir jāņem vērā īpaši lielais problēmu skaits nelabvēlīgos pilsētu un lauku apvidos un jāatzīst, ka ar jaunatni saistītai politikai ir jāuzstāj uz koncentrētām starpnozaru darbībām, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas jauniešiem, kas uzaug šādos apvidos; |
| --- | --- |

3.

dalībvalstu un Eiropas Savienības politikā ar mērķi uzlabot jauniešu sociālo un profesionālo integrāciju ir jāņem vērā īpaši lielais problēmu skaits nelabvēlīgos pilsētu un lauku apvidos un jāatzīst, ka ar jaunatni saistītai politikai ir jāuzstāj uz koncentrētām starpnozaru darbībām, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas jauniešiem, kas uzaug šādos apvidos;

| 4. | lai īstenotu iespēju vienlīdzību attiecībā uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai veicinātu viņu individuālā potenciāla attīstību un sabiedrībā pārvarētu stereotipus un aizspriedumus; |
| --- | --- |

4.

lai īstenotu iespēju vienlīdzību attiecībā uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai veicinātu viņu individuālā potenciāla attīstību un sabiedrībā pārvarētu stereotipus un aizspriedumus;

| 5. | lai īstenotu politikas aspektus, kuros ir ievērota dažādu paaudžu vienlīdzība, ir jālikvidē strukturālas barjeras, kas apdraud jauniešu iespēju vienlīdzību un līdzdalību sabiedrībā. Tādējādi arī palīdz novērst jauniešu diskrimināciju ne tikai viņu vecuma dēļ, bet arī diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, kā tas bieži notiek; |
| --- | --- |

5.

lai īstenotu politikas aspektus, kuros ir ievērota dažādu paaudžu vienlīdzība, ir jālikvidē strukturālas barjeras, kas apdraud jauniešu iespēju vienlīdzību un līdzdalību sabiedrībā. Tādējādi arī palīdz novērst jauniešu diskrimināciju ne tikai viņu vecuma dēļ, bet arī diskrimināciju vairāku iemeslu dēļ, kā tas bieži notiek;

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU

| 1. | veicināt dažādu formu strukturētu dialogu ar jauniešiem un visos līmeņos ņemt vērā šā dialoga iznākumus; |
| --- | --- |

1.

veicināt dažādu formu strukturētu dialogu ar jauniešiem un visos līmeņos ņemt vērā šā dialoga iznākumus;

| 2. | uzlabot pasākumu saskaņotību, lai īstenotu Eiropas Jaunatnes paktu, kura mērķis ir nodrošināt jauniešu ilgtspējīgu integrāciju, kā arī nodrošināt to, ka šādi pasākumi tiešām sasniedz attiecīgo mērķauditoriju, jo īpaši jauniešus, kam ir mazāk iespēju, un ņem vērā viņu vajadzības, iepriekšējo pieredzi un motivāciju; |
| --- | --- |

2.

uzlabot pasākumu saskaņotību, lai īstenotu Eiropas Jaunatnes paktu, kura mērķis ir nodrošināt jauniešu ilgtspējīgu integrāciju, kā arī nodrošināt to, ka šādi pasākumi tiešām sasniedz attiecīgo mērķauditoriju, jo īpaši jauniešus, kam ir mazāk iespēju, un ņem vērā viņu vajadzības, iepriekšējo pieredzi un motivāciju;

| 3. | konsultējoties ar sociālajiem partneriem, mēģināt izstrādāt līdzsvarotu pieeju attiecībā uz jaunatni saistībā ar elastību un sociālo nodrošinājumu, veicināt pāreju no skolas uz profesionālo darbību, novērst bezdarbu un nedrošus darba apstākļus, kā arī palīdzēt saskaņot ģimenes dzīvi, privāto un profesionālo dzīvi; |
| --- | --- |

3.

konsultējoties ar sociālajiem partneriem, mēģināt izstrādāt līdzsvarotu pieeju attiecībā uz jaunatni saistībā ar elastību un sociālo nodrošinājumu, veicināt pāreju no skolas uz profesionālo darbību, novērst bezdarbu un nedrošus darba apstākļus, kā arī palīdzēt saskaņot ģimenes dzīvi, privāto un profesionālo dzīvi;

| 4. | uzsvērt jaunatnes politikas mērķus ar atklātās koordinācijas metodes palīdzību sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā un sniegt piemērotu ieguldījumu sociālās aizsardzības un nodarbinātības komitejas darbā, lai stiprinātu jaunatnes jautājumus un veicinātu jauniešu sociālo integrāciju, kā arī mazinātu nabadzības draudus; |
| --- | --- |

4.

uzsvērt jaunatnes politikas mērķus ar atklātās koordinācijas metodes palīdzību sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā un sniegt piemērotu ieguldījumu sociālās aizsardzības un nodarbinātības komitejas darbā, lai stiprinātu jaunatnes jautājumus un veicinātu jauniešu sociālo integrāciju, kā arī mazinātu nabadzības draudus;

| 5. | uzsvērt to, cik būtiskas ir jaunatnes jomas atklātās koordinācijas metodes četras prioritātes — līdzdalība, informēšana, brīvprātīgās darbības un labāka jaunatnes izpratne un zināšanas par to — saistībā ar veiksmīgu integrācijas politiku, un pastiprināt atvērtās koordinācijas metodes ietekmi uz vienlīdzīgu iespēju un uzlabotas sociālās un profesionālās integrācijas politikas izstrādi; |
| --- | --- |

5.

uzsvērt to, cik būtiskas ir jaunatnes jomas atklātās koordinācijas metodes četras prioritātes — līdzdalība, informēšana, brīvprātīgās darbības un labāka jaunatnes izpratne un zināšanas par to — saistībā ar veiksmīgu integrācijas politiku, un pastiprināt atvērtās koordinācijas metodes ietekmi uz vienlīdzīgu iespēju un uzlabotas sociālās un profesionālās integrācijas politikas izstrādi;

| 6. | uzlabot zināšanas par jaunu sieviešu un vīriešu dzīves kvalitāti Eiropā, jo īpaši par viņu dzīves un darba apstākļiem, attieksmi, vērtībām, bažām un iespējām labāk līdzdarboties sabiedrībā, izmantojot pastāvošo pētniecību, procedūras un datus, tostarp Septīto pētniecības pamatprogrammu, lai padarītu šādus datus un atklājumus vairāk izprotamus un salīdzināmus; |
| --- | --- |

6.

uzlabot zināšanas par jaunu sieviešu un vīriešu dzīves kvalitāti Eiropā, jo īpaši par viņu dzīves un darba apstākļiem, attieksmi, vērtībām, bažām un iespējām labāk līdzdarboties sabiedrībā, izmantojot pastāvošo pētniecību, procedūras un datus, tostarp Septīto pētniecības pamatprogrammu, lai padarītu šādus datus un atklājumus vairāk izprotamus un salīdzināmus;

| 7. | pilnībā izmantot programmu “Jaunatne darbībā”, lai sniegtu daudzas plašas iespējas gūt neformālu un dzīves izglītību ar mērķi pēc iespējas daudziem jauniešiem dot iespēju apgūt prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas aktīvai pilsonībai un patstāvīgai un veselīgai dzīvei; |
| --- | --- |

7.

pilnībā izmantot programmu “Jaunatne darbībā”, lai sniegtu daudzas plašas iespējas gūt neformālu un dzīves izglītību ar mērķi pēc iespējas daudziem jauniešiem dot iespēju apgūt prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas aktīvai pilsonībai un patstāvīgai un veselīgai dzīvei;

| 8. | saskaņā ar Padomes 2006. gada 19. maija rezolūciju (5), paplašināt neformālās un dzīves izglītības iespējas, kā arī iespējas veikt brīvprātīgas darbības, un uzlabot gūto rezultātu un pieredzes atzīšanu; jo īpaši būtu jāstiprina iespējas gūt starpkultūru izglītību, tādējādi popularizējot tādas vērtības kā savstarpēja cieņa, dažādība, vienlīdzība, cilvēka cieņa un solidaritāte. Ņemot vērā šo mērķi, jaunieši būtu jāaicina piedalīties Eiropas Kultūru dialoga gada 2008 sagatavošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

8.

saskaņā ar Padomes 2006. gada 19. maija rezolūciju (5), paplašināt neformālās un dzīves izglītības iespējas, kā arī iespējas veikt brīvprātīgas darbības, un uzlabot gūto rezultātu un pieredzes atzīšanu; jo īpaši būtu jāstiprina iespējas gūt starpkultūru izglītību, tādējādi popularizējot tādas vērtības kā savstarpēja cieņa, dažādība, vienlīdzība, cilvēka cieņa un solidaritāte. Ņemot vērā šo mērķi, jaunieši būtu jāaicina piedalīties Eiropas Kultūru dialoga gada 2008 sagatavošanā un īstenošanā;

| 9. | kopā ar jauniešu organizācijām, pašiem jauniešiem un citām jaunatnes politikā ieinteresētām personām meklēt veidus, kā panākt jauniešu aktīvāku dalību ar viņiem saistītās diskusijās un lēmumu pieņemšanas procesos, un, to darot, veicināt jaunas līdzdalības formas jauniešiem nelabvēlīgos pilsētu un lauku apvidos; |
| --- | --- |

9.

kopā ar jauniešu organizācijām, pašiem jauniešiem un citām jaunatnes politikā ieinteresētām personām meklēt veidus, kā panākt jauniešu aktīvāku dalību ar viņiem saistītās diskusijās un lēmumu pieņemšanas procesos, un, to darot, veicināt jaunas līdzdalības formas jauniešiem nelabvēlīgos pilsētu un lauku apvidos;

| 10. | diskriminācijas novēršanas politikā vairāk ņemt vērā jauniešiem būtiskos jautājumus un palīdzēt jauniešiem un jauniešu organizācijām apkarot diskrimināciju, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un neiecietību; |
| --- | --- |

10.

diskriminācijas novēršanas politikā vairāk ņemt vērā jauniešiem būtiskos jautājumus un palīdzēt jauniešiem un jauniešu organizācijām apkarot diskrimināciju, nevienlīdzību, sociālo atstumtību un neiecietību;

| 11. | sekmēt sporta un kultūras sociālo dimensiju kā faktoru sociālajā integrācijā, lai apkarotu diskrimināciju un stiprinātu iecietību jauniešu vidū; |
| --- | --- |

11.

sekmēt sporta un kultūras sociālo dimensiju kā faktoru sociālajā integrācijā, lai apkarotu diskrimināciju un stiprinātu iecietību jauniešu vidū;

| 12. | izstrādājot ES stratēģiju par bērnu tiesībām, ņemt vērā visu jauniešu tiesības uz vienlīdzīgām iespējām un līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

12.

izstrādājot ES stratēģiju par bērnu tiesībām, ņemt vērā visu jauniešu tiesības uz vienlīdzīgām iespējām un līdzdalību sabiedrībā;

| 13. | nodrošināt, lai pēc Eiropas gada par iespēju vienlīdzību 2007 un tā izvērtējumā visos līmeņos– Eiropas, valstu, reģionu un vietējā līmenī — ņemtu vērā jauniešus un jaunatnes politikas prioritāti; |
| --- | --- |

13.

nodrošināt, lai pēc Eiropas gada par iespēju vienlīdzību 2007 un tā izvērtējumā visos līmeņos– Eiropas, valstu, reģionu un vietējā līmenī — ņemtu vērā jauniešus un jaunatnes politikas prioritāti;

AICINA KOMISIJU

| 1. | cenšoties panākt vienlīdzīgas iespējas un labāku profesionālo un sociālo integrāciju, turpināt attīstīt ciešu sadarbību starp attiecīgajiem tās dienestiem, lai pastiprinātu jaunatnes dimensiju sociālās integrācijas politikā un saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

1.

cenšoties panākt vienlīdzīgas iespējas un labāku profesionālo un sociālo integrāciju, turpināt attīstīt ciešu sadarbību starp attiecīgajiem tās dienestiem, lai pastiprinātu jaunatnes dimensiju sociālās integrācijas politikā un saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai;

| 2. | iesniegt Padomei informāciju par Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanas analīzi, ko regulāri veic, izvērtējot valstu reformu programmas; |
| --- | --- |

2.

iesniegt Padomei informāciju par Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanas analīzi, ko regulāri veic, izvērtējot valstu reformu programmas;

AICINA DALĪBVALSTIS

| 1. | veicināt vietēju un/vai reģionālu stratēģiju izstrādi kā daļu no Eiropas Jaunatnes pakta turpmākas īstenošanas. Šajās stratēģijās būtu jāiekļauj visas ieinteresētās personas, sociālie partneri un paši jaunieši, un ar tām būtu jāpalīdz izveidot individuāla atbalsta pasākumus, lai sekmētu kvalificētus, viegli pieejamus padomdevēju un konsultantu pakalpojumus attiecībā uz pārejas posmiem starp izglītību, apmācībām un darbu un piemērotus apstākļus ģimenes, privātās un profesionālās dzīves saskaņošanu; |
| --- | --- |

1.

veicināt vietēju un/vai reģionālu stratēģiju izstrādi kā daļu no Eiropas Jaunatnes pakta turpmākas īstenošanas. Šajās stratēģijās būtu jāiekļauj visas ieinteresētās personas, sociālie partneri un paši jaunieši, un ar tām būtu jāpalīdz izveidot individuāla atbalsta pasākumus, lai sekmētu kvalificētus, viegli pieejamus padomdevēju un konsultantu pakalpojumus attiecībā uz pārejas posmiem starp izglītību, apmācībām un darbu un piemērotus apstākļus ģimenes, privātās un profesionālās dzīves saskaņošanu;

| 2. | uzsvērt jauniešu intereses valsts reformu programmās un galvenajos politikas aspektos, kas ietekmē jauniešu dzīves kvalitāti, jo īpaši uzlabojot nozaru sadarbību starp jaunatnes politiku un citām attiecīgām politikas jomām (izglītību, ekonomiku un nodarbinātību, ģimenes, sociālo, veselības aizsardzības un sporta politiku, bērnu tiesību politiku, dzimumu vienlīdzības politiku, kultūras politiku, kā arī mājokļu un reģionu un vietēja līmeņa plānošanas politiku); |
| --- | --- |

2.

uzsvērt jauniešu intereses valsts reformu programmās un galvenajos politikas aspektos, kas ietekmē jauniešu dzīves kvalitāti, jo īpaši uzlabojot nozaru sadarbību starp jaunatnes politiku un citām attiecīgām politikas jomām (izglītību, ekonomiku un nodarbinātību, ģimenes, sociālo, veselības aizsardzības un sporta politiku, bērnu tiesību politiku, dzimumu vienlīdzības politiku, kultūras politiku, kā arī mājokļu un reģionu un vietēja līmeņa plānošanas politiku);

| 3. | turpināt centienus vēl vairāk samazināt to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu, piemērojot atbilstīgus stimulus un darbības, jo īpaši paredzot īpašus pasākumus, lai īstenotu pilnīgu to jauniešu līdzdalību izglītībā, kuriem ir mazāk iespēju, un uzlabojot izglītības un apmācību kvalitāti un pievilcību; |
| --- | --- |

3.

turpināt centienus vēl vairāk samazināt to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu, piemērojot atbilstīgus stimulus un darbības, jo īpaši paredzot īpašus pasākumus, lai īstenotu pilnīgu to jauniešu līdzdalību izglītībā, kuriem ir mazāk iespēju, un uzlabojot izglītības un apmācību kvalitāti un pievilcību;

| 4. | izmantot Eiropas struktūrfondu, īpaši Eiropas Sociālā fonda līdzekļus, lai izstrādātu un apstiprinātu pasākumus saskaņā ar Eiropas Jaunatnes paktu, lai varētu turpināt īstenot šo paktu, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

4.

izmantot Eiropas struktūrfondu, īpaši Eiropas Sociālā fonda līdzekļus, lai izstrādātu un apstiprinātu pasākumus saskaņā ar Eiropas Jaunatnes paktu, lai varētu turpināt īstenot šo paktu, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī;

| 5. | atbilstoši strukturēta dialoga principam stiprināt vai paplašināt jauniešu līdzdalību sabiedriskās telpas plānošanas procedūrās nelabvēlīgos pilsētu vai lauku apvidos un, izmantojot atklātās koordinācijas metodi, izplatīt viņu novērojumus un pieredzi. |
| --- | --- |

5.

atbilstoši strukturēta dialoga principam stiprināt vai paplašināt jauniešu līdzdalību sabiedriskās telpas plānošanas procedūrās nelabvēlīgos pilsētu vai lauku apvidos un, izmantojot atklātās koordinācijas metodi, izplatīt viņu novērojumus un pieredzi.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 771/2006/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) — Ceļā uz taisnīgu sabiedrību (OV L 146, 31.05.2006., 1. lpp.)

(2)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par jauniešu sociālo integrāciju (dok. 9601/04, 2004. gada 18. maijs)

(3)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Deklarācija par rasismu un neiecietību saistībā ar jauniešiem (dok. 9405/04, 2004. gada 28. maijs).

(4)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

(5)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (OV C 168, 20.07.2006., 1. lpp.)

---

IETEIKUMI

Padome

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/4

---

PADOMES IETEIKUMS

(2007. gada 6. decembris)

attiecībā uz Policijas un drošības iestāžu rokasgrāmatu par sadarbību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā

(2007/C 314/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Starptautisku pasākumu, piemēram, Eiropadomes sanāksmju, drošības rokasgrāmatu policijas iestādēm un dienestiem un Dalībvalstu sadarbības rokasgrāmatu, lai izvairītos no terora aktiem Olimpisko spēļu un citu līdzīgu sporta pasākumu laikā;

tā kā:

| 1) | Eiropas Savienības mērķis ir, inter alia, brīvības, drošības un tiesiskuma telpā sniegt pilsoņiem augstu drošuma līmeni, izvēršot dalībvalstu kopēju rīcību policijas sadarbības jomā. |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības mērķis ir, inter alia, brīvības, drošības un tiesiskuma telpā sniegt pilsoņiem augstu drošuma līmeni, izvēršot dalībvalstu kopēju rīcību policijas sadarbības jomā.

| 2) | Dalībvalstīs bieži notiek lieli starptautiska mēroga pasākumi. |
| --- | --- |

2)

Dalībvalstīs bieži notiek lieli starptautiska mēroga pasākumi.

| 3) | Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kas ir iesaistītas liela starptautiska mēroga pasākuma rīkošanā, jānodrošina pasākuma drošība, ņemot vērā gan sabiedriskās kārtības, gan terorisma apkarošanas aspektu. Atkarībā no pasākuma veida (politisks, sporta, sabiedrisks, kultūras vai cita veida pasākums) viens aspekts var būt svarīgāks par otru, un to var risināt citas iestādes, taču jāņem vērā abi minētie aspekti. |
| --- | --- |

3)

Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kas ir iesaistītas liela starptautiska mēroga pasākuma rīkošanā, jānodrošina pasākuma drošība, ņemot vērā gan sabiedriskās kārtības, gan terorisma apkarošanas aspektu. Atkarībā no pasākuma veida (politisks, sporta, sabiedrisks, kultūras vai cita veida pasākums) viens aspekts var būt svarīgāks par otru, un to var risināt citas iestādes, taču jāņem vērā abi minētie aspekti.

| 4) | Ir būtiski, lai kompetentām iestādēm būtu iespēja izmantot praktisku instrumentu, kurā sniegtas norādes un ierosmes, pamatojoties uz pieredzi un paraugpraksi, kas gūta no iepriekšējiem pasākumiem. |
| --- | --- |

4)

Ir būtiski, lai kompetentām iestādēm būtu iespēja izmantot praktisku instrumentu, kurā sniegtas norādes un ierosmes, pamatojoties uz pieredzi un paraugpraksi, kas gūta no iepriekšējiem pasākumiem.

| 5) | Rokasgrāmata vajadzības gadījumā būtu jāpārskata un jāatjaunina saskaņā ar turpmāk gūtu pieredzi un paraugprakses turpmāko attīstību, |
| --- | --- |

5)

Rokasgrāmata vajadzības gadījumā būtu jāpārskata un jāatjaunina saskaņā ar turpmāk gūtu pieredzi un paraugprakses turpmāko attīstību,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1) | pastiprināt sadarbību, jo īpaši praktisku sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu drošību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā, kurus rīko Eiropas Savienības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1)

pastiprināt sadarbību, jo īpaši praktisku sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu drošību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā, kurus rīko Eiropas Savienības dalībvalstīs;

| 2) | šajā sakarā nodrošināt, ka attiecīgām kompetentajām iestādēm dara pieejamu pielikumā pievienoto Policijas un drošības iestāžu rokasgrāmatu par sadarbību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā. |
| --- | --- |

2)

šajā sakarā nodrošināt, ka attiecīgām kompetentajām iestādēm dara pieejamu pielikumā pievienoto Policijas un drošības iestāžu rokasgrāmatu par sadarbību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā.

Briselē, 2007. gada 6. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Alberto COSTA

---

PIELIKUMS

POLICIJAS UN DROŠĪBAS IESTĀŽU ROKASGRĀMATA PAR SADARBĪBU LIELU STARPTAUTISKA MĒROGA PASĀKUMU LAIKĀ

| I. | IEVADS |
| --- | --- |

I.

| I.1. | Mērķis |
| --- | --- |

I.1.

| I.2. | Pamatprincipi |
| --- | --- |

I.2.

| II. | INFORMĀCIJAS PĀRVALDE |
| --- | --- |

II.

| II.1. | Kontaktpunkti |
| --- | --- |

II.1.

| II.1.1. | Pastāvīgie kontaktpunkti |
| --- | --- |

II.1.1.

| II.1.2. | Pasākumiem paredzēti kontaktpunkti |
| --- | --- |

II.1.2.

| II.2. | Informācijas apmaiņa |
| --- | --- |

II.2.

| II.3. | Draudu novērtējums un risku analīze |
| --- | --- |

II.3.

| III. | PASĀKUMU PĀRVALDE |
| --- | --- |

III.

| III.1. | Rīkotājdalībvalsts iesaistīto iestāžu un dienestu pienākumi |
| --- | --- |

III.1.

| III.2. | Sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšana |
| --- | --- |

III.2.

| III.2.1. | Sabiedriskā kārtība un drošība |
| --- | --- |

III.2.1.

| III.2.2. | Noziedzīgu nodarījumu apkarošana |
| --- | --- |

III.2.2.

| III.2.3. | Terorisma draudi |
| --- | --- |

III.2.3.

| III.3. | OPERATĪVĀ SADARBĪBA AR CITĀM DALĪBVALSTĪM |
| --- | --- |

III.3.

| III.3.1. | Pārrobežu sadarbība |
| --- | --- |

III.3.1.

| III.3.2. | Operatīvs atbalsts |
| --- | --- |

III.3.2.

| III.3.3. | Sadarbības koordinatori |
| --- | --- |

III.3.3.

| III.3.4. | Novērotāji |
| --- | --- |

III.3.4.

| III.3.5. | Finanšu nosacījumi un iekārtas |
| --- | --- |

III.3.5.

| III.3.6. | Sakaru plāns |
| --- | --- |

III.3.6.

| III.4. | Plašsaziņas līdzekļu stratēģija |
| --- | --- |

III.4.

| III.5. | Norādījumi, apmācība un mācības |
| --- | --- |

III.5.

| IV. | IZVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

IV.

| IV.1. | Pasākumu izvērtējums |
| --- | --- |

IV.1.

| IV.2. | Stratēģijas izvērtējums |
| --- | --- |

IV.2.

| A PIELIKUMS | Standarta veidlapa, lai pieprasītu sadarbības koordinatorus vai amatpersonas cita veida operatīvajam atbalstam |
| --- | --- |

A PIELIKUMS

| B PIELIKUMS | Riska analīze par iespējamiem demonstrantiem un citiem grupējumiem |
| --- | --- |

B PIELIKUMS

| C PIELIKUMS | Standarta veidlapa informācijas apmaiņai par personām, kas rada terorisma draudus |
| --- | --- |

C PIELIKUMS

| D PIELIKUMS | Standarta veidlapa informācijas apmaiņai par grupām, kas rada terorisma draudus |
| --- | --- |

D PIELIKUMS

| E PIELIKUMS | Atsauces dokumenti |
| --- | --- |

E PIELIKUMS

| F PIELIKUMS | Pastāvīgie kontaktpunkti, kas saistīti ar sabiedrisko drošību |
| --- | --- |

F PIELIKUMS

I.   IEVADS

I.1.   Mērķis

Šīs rokasgrāmatas mērķis ir būt par praktisku instrumentu, lai sniegtu norādes un ierosmes Eiropas tiesībaizsardzības iestādēm, kuras uzņemas atbildību par drošību lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā (piemēram, Olimpisko spēļu un citu lielu sporta pasākumu (1), kā arī lielu politisku sanāksmju, piemēram, G8 sammita laikā). Tālab šajā rokasgrāmatā izklāstītie principi būtu jāpiemēro vienīgi tad, kad tas ir vajadzīgi un lietderīgi, un tas būtu jāveic pilnīgā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tiem arī nebūtu jāskar noteikumi, kas izklāstīti divpusējos nolīgumos vai saprašanās memorandos.

Šī rokasgrāmata ir papildināms dokuments, ko groza un pielāgo saskaņā ar turpmāko pieredzi un paraugprakses attīstību (skatīt IV.2. Stratēģijas izvērtējums).

Šajā rokasgrāmatas redakcijā iekļauta Starptautisku pasākumu, piemēram, Eiropadomes sanāksmju, drošības rokasgrāmata policijas iestādēm un dienestiem un Dalībvalstu sadarbības rokasgrāmata, lai izvairītos no terora aktiem Olimpisko spēļu un citu līdzīgu sporta pasākumu laikā. Tiesībaizsardzības iestādēm, kas piedalās lielos starptautiskos pasākumos, jānodrošina pasākuma drošība, ņemot vērā gan sabiedriskās kārtības, gan terorisma apkarošanas aspektu. Atkarībā no pasākuma veida (politisks, sporta, sabiedrisks, kultūras vai cita veida pasākums) viens aspekts var būt svarīgāks par otru, un to var risināt citas iestādes, taču jāņem vērā abi minētie aspekti.

I.2.   Pamatprincipi

Likumības un kārtības uzturēšanas pamatā būtu jābūt likumības, proporcionalitātes un mērenības principam, dodot priekšroku neuzbāzīgākai pieejai. Ja iespējams, būtu jāizvēlas sašaurināta policijas pieeja, kā pamatā ir dialogs, pārrunāta sabiedriskās telpas pārvaldība un partnerība.

Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kas atbild par drošību lielu starptautiska mēroga notikumu laikā, jo īpaši politisku pasākumu laikā, jācenšas nodrošināt, ka saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju pilnībā ievēro cilvēktiesības, jo īpaši tiesības brīvi paust viedokli un miermīlīgi pulcēties. Pēc iespējas lielākā mērā būtu jānovērš traucējumi, ko rada personas vai grupas, kuru mērķos vai rīcībā ietverta vardarbība vai citādas noziedzīgas darbības.

Lai gan par drošību galvenokārt atbild dalībvalsts, kura rīko pasākumu, tomēr, ņemot vērā to, ka pasākums ir starptautisks, pārējo dalībvalstu un Eiropas Savienības (ES) kompetento iestāžu pienākums ir atbalstīt un palīdzēt gādāt par drošību.

II.   INFORMĀCIJAS PĀRVALDĪBA

II.1.   Kontaktpunkti

II.1.1.   Pastāvīgie kontaktpunkti

Saskaņā ar Padomes Vienoto rīcību 97/339/TI (1997. gada 26. maijs) par sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā (2) katrai dalībvalstij jāizveido vismaz viens pastāvīgs kontaktpunkts.

Kontaktinformācija un cita attiecīga informācija par pastāvīgiem kontaktpunktiem būtu jānodod Padomes Ģenerālsekretariātam (attiecībā uz PĢS adresi skatīt D pielikumu), lai to varētu izplatīt dalībvalstīm. Tādā pašā veidā būtu jāziņo arī par jebkurām būtiskām izmaiņām attiecībā uz dalībvalstu pastāvīgiem kontaktpunktiem.

Ikvienam kontaktpunktam būtu jāatbilst šādām prasībām:

| — | jābūt pieejamam visu diennakti (ciktāl tas vajadzīgs pirms un pēc pasākuma, kā arī tā laikā), |
| --- | --- |

—

jābūt pieejamam visu diennakti (ciktāl tas vajadzīgs pirms un pēc pasākuma, kā arī tā laikā),

| — | tajā jābūt personālam, kas pietiekami labi pārvalda vismaz vienu citu ES iestāžu valodu, |
| --- | --- |

—

tajā jābūt personālam, kas pietiekami labi pārvalda vismaz vienu citu ES iestāžu valodu,

| — | tajā jābūt tādām sakaru līnijām un informācijas struktūrai, kas darbojas pastāvīgi, tostarp tālrunim, faksam un e-pastam, vajadzības gadījumā šifrējot, kā arī piekļuvei internetam, |
| --- | --- |

—

tajā jābūt tādām sakaru līnijām un informācijas struktūrai, kas darbojas pastāvīgi, tostarp tālrunim, faksam un e-pastam, vajadzības gadījumā šifrējot, kā arī piekļuvei internetam,

| — | tajā jābūt pietiekamai iespējai informācijas apmaiņas nolūkā veikt tulkojumus. |
| --- | --- |

—

tajā jābūt pietiekamai iespējai informācijas apmaiņas nolūkā veikt tulkojumus.

II.1.2.   Pasākumiem paredzēti kontaktpunkti

Attiecībā uz visiem lieliem starptautiska mēroga pasākumiem ikvienai dalībvalstij būtu jāizveido viens vai vairāki pasākumiem paredzēti kontaktpunkti. Atkarībā no valsts tiesību aktiem vai struktūrām šie kontaktpunkti var būt pastāvīgie kontaktpunkti. Ikvienam pasākumiem paredzētam kontaktpunktam būtu jāatbilst iepriekšminētajiem standartiem.

Rīkotāja dalībvalsts sīkāk informē citu dalībvalstu pastāvīgos kontaktpunktus (skatīt F pielikumu) par pasākumiem paredzēto(-iem) kontaktpunktu(-iem). Pēc tam visas dalībvalstis informē rīkotāju dalībvalsti par savu(-iem) konkrētam pasākumam paredzēto(-iem) kontaktpunktu(-iem).

Pasākumiem paredzēta(-u) kontaktpunkta(-u) uzdevumi varētu ietvert:

| — | sekmēt informācijas vākšanu un analīzi gan valsts mērogā, gan no citām dalībvalstīm, trešām valstīm, attiecīgām ES struktūrām un citiem informācijas avotiem, |
| --- | --- |

—

sekmēt informācijas vākšanu un analīzi gan valsts mērogā, gan no citām dalībvalstīm, trešām valstīm, attiecīgām ES struktūrām un citiem informācijas avotiem,

| — | sekmēt kvalitātes kontroli, kas saistīta ar formu un saturu, |
| --- | --- |

—

sekmēt kvalitātes kontroli, kas saistīta ar formu un saturu,

| — | sekmēt uzticamu un efektīvu sakaru līniju, vislabāk — drošu sakaru līniju, izveidi ar visiem nozīmīgiem dalībniekiem gan valsts, gan starptautiskā mērogā, |
| --- | --- |

—

sekmēt uzticamu un efektīvu sakaru līniju, vislabāk — drošu sakaru līniju, izveidi ar visiem nozīmīgiem dalībniekiem gan valsts, gan starptautiskā mērogā,

| — | sekmēt informācijas apmaiņu, izmantojot pastāvošās drošās sakaru līnijas, |
| --- | --- |

—

sekmēt informācijas apmaiņu, izmantojot pastāvošās drošās sakaru līnijas,

| — | sekmēt informācijas apmaiņu, sadarbojoties ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm, attiecīgām ES struktūrām un citām starptautiskām iestādēm, |
| --- | --- |

—

sekmēt informācijas apmaiņu, sadarbojoties ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm, attiecīgām ES struktūrām un citām starptautiskām iestādēm,

| — | sekmēt apstrādātās informācijas izplatīšanu attiecīgiem drošības dienestiem, policijas iestādēm un citiem dienestiem, kā arī atbilstīgajiem rīkotājvalsts dienestiem, un — vajadzības gadījumā — citu dalībvalstu un attiecīgu ES struktūru iestādēm un dienestiem, |
| --- | --- |

—

sekmēt apstrādātās informācijas izplatīšanu attiecīgiem drošības dienestiem, policijas iestādēm un citiem dienestiem, kā arī atbilstīgajiem rīkotājvalsts dienestiem, un — vajadzības gadījumā — citu dalībvalstu un attiecīgu ES struktūru iestādēm un dienestiem,

| — | sekmēt to, lai rīkotājai dalībvalstij sniegtu draudu novērtējumu un risku analīzi par iespējamiem demonstrantiem un citiem grupējumiem, |
| --- | --- |

—

sekmēt to, lai rīkotājai dalībvalstij sniegtu draudu novērtējumu un risku analīzi par iespējamiem demonstrantiem un citiem grupējumiem,

| — | sekmēt pasākuma novērošanu, izvērtēšanu un turpmākos pasākumus pēc tā. |
| --- | --- |

—

sekmēt pasākuma novērošanu, izvērtēšanu un turpmākos pasākumus pēc tā.

II.2.   Informācijas apmaiņa

Dalībvalstij būtu bez kavēšanās atbilstīgai citai dalībvalstij jāpārsūta informācija, ko tās valsts iestāde uzskata par būtisku citā dalībvalstī rīkota pasākuma drošībai. Pārsūtot informāciju, dalībvalstīm būtu jāapzinās savas saistības attiecībā uz informācijas konfidencialitāti.

Informācijas apmaiņa būtu jāveic, izmantojot pastāvošus sakaru kanālus un struktūras. Informācijas, tostarp personas datu, apmaiņa būtu jāveic, stingri ievērojot katrā gadījumā piemērojamu valsts un starptautisku tiesību aktu un līgumu noteikumus (3).

Tā būtu jāsekmē iesaistīto dalībvalstu kontaktpunktiem.

Ievāktā informācija pēc apstrādes būtu jāizplata attiecīgām iestādēm un dienestiem. Dažādu dalībvalstu kontaktpunkti var koordinēt un veidot sakarus starp dalībvalstu drošības birojiem, policijas iestādēm un dienestiem.

Rīkotājas dalībvalsts kontaktpunktam(-iem) būtu jāsekmē, lai kopā ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm un attiecīgām ES struktūrām un citām starptautiskām organizācijām vāktu un analizētu attiecīgu informāciju, kā arī veiktu tās apmaiņu. Informācijā varētu, inter alia, ietvert:

| — | informāciju un izlūkdatus, kas iegūti pirms pasākuma un varētu ietekmēt pasākuma gaitu vai vispārēju likumības un kārtības, un drošības uzturēšanu; |
| --- | --- |

—

informāciju un izlūkdatus, kas iegūti pirms pasākuma un varētu ietekmēt pasākuma gaitu vai vispārēju likumības un kārtības, un drošības uzturēšanu;

| — | personas, kas iesaistītas teroristu organizācijās, teroristu darbībās vai citās lielās noziedzīgās darbībās, kuras varētu būt netieši saistītas ar terorismu; |
| --- | --- |

—

personas, kas iesaistītas teroristu organizācijās, teroristu darbībās vai citās lielās noziedzīgās darbībās, kuras varētu būt netieši saistītas ar terorismu;

| — | pret amatpersonām (valstu un valdību vadītājiem, parlamenta deputātiem, citām īpaši svarīgām personām), sportistiem, apmeklētājiem/skatītājiem un norises vietām vērstu draudu līmeni. Papildus rīkotājai dalībvalstij, kura uzņemas galveno atbildību, pārējām dalībvalstīm atsevišķi būtu jāsniedz informācija par šādām personām; |
| --- | --- |

—

pret amatpersonām (valstu un valdību vadītājiem, parlamenta deputātiem, citām īpaši svarīgām personām), sportistiem, apmeklētājiem/skatītājiem un norises vietām vērstu draudu līmeni. Papildus rīkotājai dalībvalstij, kura uzņemas galveno atbildību, pārējām dalībvalstīm atsevišķi būtu jāsniedz informācija par šādām personām;

| — | citu informāciju par ES dalībvalstu vai trešo valstu mērķiem un interesēm rīkotājvalstī, lai veiktu to labāku aizsardzību; |
| --- | --- |

—

citu informāciju par ES dalībvalstu vai trešo valstu mērķiem un interesēm rīkotājvalstī, lai veiktu to labāku aizsardzību;

| — | informāciju un izlūkdatus par iespējamiem demonstrantiem un citiem grupējumiem; |
| --- | --- |

—

informāciju un izlūkdatus par iespējamiem demonstrantiem un citiem grupējumiem;

| — | pasākuma laikā iegūtu vai pieprasītu informāciju par personām, kuras tur aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, tostarp šo personu vārdu, dzimšanas datumu, dzīvesvietu, līdzšinējās darbības, apcietināšanas apstākļus un/vai precīzu izdarītā noziedzīgā nodarījuma aprakstu; |
| --- | --- |

—

pasākuma laikā iegūtu vai pieprasītu informāciju par personām, kuras tur aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, tostarp šo personu vārdu, dzimšanas datumu, dzīvesvietu, līdzšinējās darbības, apcietināšanas apstākļus un/vai precīzu izdarītā noziedzīgā nodarījuma aprakstu;

| — | informāciju par attiecīgiem tiesību aktiem un policijas tiesībaizsardzības politiku (citās dalībvalstīs un trešās valstīs); |
| --- | --- |

—

informāciju par attiecīgiem tiesību aktiem un policijas tiesībaizsardzības politiku (citās dalībvalstīs un trešās valstīs);

| — | ziņojumus par atgadījumiem un izvērtējuma ziņojumus, kā arī komentārus par tiem. |
| --- | --- |

—

ziņojumus par atgadījumiem un izvērtējuma ziņojumus, kā arī komentārus par tiem.

II.3.   Draudu novērtējums un risku analīze

No drošības viedokļa būtisks ir piemērots un savlaicīgs ar starptautisko pasākumu saistīto draudu novērtējums (saistībā ar terorismu, sabiedrisko kārtību, organizēto noziedzību un citiem draudiem). Papildus konkrētam attiecīgo draudu novērtējumam būtu jāveic analīze, kurā ietver ar drošību saistītas informācijas vākšanu, izvērtēšanu un izplatīšanu attiecībā uz konkrētu situāciju.

Papildus izlūkdatiem, kas pieejami rīkotājai dalībvalstij, analīzes pamatā ir citu dalībvalstu sniegtā informācija un izvērtējumi. Pēc iespējas agrākā posmā pirms starptautiska pasākuma ikvienam kontaktpunktam būtu jāsniedz pastāvīgu draudu novērtējums rīkotājas dalībvalsts kontaktpunktam, piemēram, par personām vai grupām, kas, iespējams, dosies uz pasākumu un kas varētu radīt draudus sabiedriskās kārtības un/vai drošības uzturēšanai (piemēram, jau zināmi iespējami demonstranti un citi grupējumi). Novērtējums būtu jāpārsūta rīkotājai dalībvalstij, kā arī citām iesaistītām valstīm t.i. tranzītvalstīm vai kaimiņvalstīm.

Šo analīzi var izstrādāt saskaņā ar B, C un D pielikumā izklāstīto pamatanalīzi. Rīkotājvalsts būtu attiecīgi jāinformē, ja šāda informācija nav pieejama. Dalībvalstīm tā pēc iespējas ātrāk ar piemērotiem līdzekļiem būtu jānosūta rīkotājai valstij, lietojot pastāvošās drošās sakaru līnijas.

Saskaņā ar savām pilnvarām un Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija) (4) Eiropols var sniegt attiecīgu informāciju un analīzes, kā arī, pamatojoties uz dalībvalstu ieguldījumu, izstrādāt vispārējus draudu novērtējumus. Šai informācijai būtu jābūt pieejamai pēc iespējas agrākā posmā. Rīkotāju dalībvalsti var attiecīgi informēt, ja šāda informācija nav pieejama.

Piemērotu, vajadzīgu un atbilstīgu drošības līdzekļu izvēles pamatā būtu jābūt draudu novērtējumam, kurā ietverts iespējamais apdraudējums un risku analīze.

Šā iemesla dēļ atbildīgajai rīkotājvalstij, ko vajadzības gadījumā atbalsta citas dalībvalstis un ES kompetentās iestādes, vēlākais, sešus mēnešus pirms attiecīgā pasākuma būtu jāizveido atjaunināts draudu novērtējums un risku analīze. Pasākumam tuvojoties, informācija būtu regulāri jāatjaunina. Pēdējo trīs mēnešu laikā pirms pasākuma analīze būtu jāpārsūta katru mēnesi un vajadzības gadījumā katru nedēļu pirms pasākuma. Iesaistītajām dalībvalstīm un struktūrām būtu jādalās ar šādiem novērtējumiem un analīzēm.

Pasākuma laikā katru dienu būtu jāizdod ziņojumi par situāciju. Minētajiem ziņojumiem vajadzētu būt balstītiem uz rīkotājvalsts, citu dalībvalstu un ES kompetento iestāžu sniegto informāciju. Iespējamā apdraudējuma līmeņa novērtējums būtu jāpamato, ņemot vērā jaunāko informāciju, ko iegūst, apmeklējot policiju vai pasākumam paredzētos kontaktpunktus. Informācijai būtu jābūt pēc iespējas plašākai, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

III.   PASĀKUMU PĀRVALDĪBA

III.1.   Rīkotājdalībvalsts iesaistīto iestāžu un dienestu pienākumi

Rīkotājas dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāizstrādā vispārējs operatīvais plāns, kas būtu par pamatu turpmākajiem sīki izstrādātiem plāniem. Iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentām iestādēm būtu arī jāizveido plānu kopums, kurā būtu ietverts politikas līmenis (stratēģisks), kā arī vispārējais operatīvais līmenis (operatīvs) un faktiskais izvietošanas līmenis notikuma vietā (taktisks). Plānošanas procedūra būtu jāsāk pēc iespējas agrākā posmā.

Rīkotājai dalībvalstij pirms pasākuma būtu jānodrošina, lai visu iesaistīto iestāžu un dienestu uzdevumi būtu skaidri noteikti un lai visām iesaistītām pusēm paziņotu par to attiecīgiem pienākumiem.

Rīkotāja dalībvalsts varētu izveidot vispārēju sistēmu, lai atspoguļotu visus iesaistītos procesus un būtiskākos dalībniekus (t.i. sanāksmes organizēšanu, drošības sniegšanu, kārtības un likumības uzturēšanu, tieslietu dienestus, sociālos un profilakses dienestus, veselības aprūpes pakalpojumus, sabiedrisko transportu un citus ar infrastruktūru saistītus jautājumus). Šis projekts varētu būt lietderīgs līdzeklis, lai iztēlotos plānošanas sistēmu, kā arī lai nodrošinātu, ka ietver visus vajadzīgos procesus.

Varētu izveidot koordinācijas projekta grupu, kurā būtu visu iesaistīto iestāžu un dienestu pārstāvji. Grupai regulāri būtu jārīko sanāksmes pirms paša pasākuma, tā laikā un pēc pasākuma, lai nodrošinātu, ka lēmumus pieņem saskaņoti. Grupas galvenajam uzdevumam būtu jābūt nodrošināt efektīvas sakaru līnijas starp iestādēm un dienestiem.

Atbildīgajām iestādēm un dienestiem būtu jānodrošina materiāli, tehniski resursi un cilvēkresursi, kas vajadzīgi, lai veiktu uzticētos uzdevumus, sniedzot vajadzīgo efektivitāti, kvalitāti un ātrumu. Rīkotājām dalībvalstīm ļoti noderīgs līdzeklis būtu datubāze par visiem pieejamiem resursiem un attiecīgiem kontaktpunktiem.

Rīkotāju dalībvalstu policijas iestādēm būtu jānodrošina, ka ar pasākuma praktisko rīkotāju veic visas vajadzīgās vienošanās un pasākumus saistībā ar policijas darbu. Rīkotājam ir galvenā atbildība par pasākumu, un atkarībā no pasākuma veida būtu jāizveido izpildāmo prasību saraksts. Pasākumi varētu, inter alia, ietvert:

| — | pasākuma norises vietas, kurās nebūtu jābūt sabiedriskās kārtības traucējumiem (sanāksmju telpas, viesnīcas); |
| --- | --- |

—

pasākuma norises vietas, kurās nebūtu jābūt sabiedriskās kārtības traucējumiem (sanāksmju telpas, viesnīcas);

| — | piekļuves kontroli un, iespējams, perimetra apsardzi un atbildību par katru no šīm jomām; |
| --- | --- |

—

piekļuves kontroli un, iespējams, perimetra apsardzi un atbildību par katru no šīm jomām;

| — | drošības pasākumus, kas jāuzņemas rīkotājam, t.i. iekšēju video novērošanu; |
| --- | --- |

—

drošības pasākumus, kas jāuzņemas rīkotājam, t.i. iekšēju video novērošanu;

| — | pilnīgu un regulāri atjauninātu informācijas apmaiņu par delegātiem un citiem pasākuma dalībniekiem (vārds, amats, uzturēšanās ilgums, izmitināšanas vieta, transports utt.); |
| --- | --- |

—

pilnīgu un regulāri atjauninātu informācijas apmaiņu par delegātiem un citiem pasākuma dalībniekiem (vārds, amats, uzturēšanās ilgums, izmitināšanas vieta, transports utt.);

| — | visus pasākumus saistībā ar īpaši svarīgām personām un viesnīcu drošību. |
| --- | --- |

—

visus pasākumus saistībā ar īpaši svarīgām personām un viesnīcu drošību.

III.2.   Sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšana

III.2.1.   Sabiedriskā kārtība un drošība

Ievērojot I.2. sadaļā minētos pamatprincipus, rīkotājas dalībvalsts kompetentām iestādēm būtu jāizveido skaidra vispārēja politika attiecībā uz policijas pieeju starptautisku notikumu laikā. Vispārējā politikā var iekļaut šādas politikas:

| — | policijas darbības raksturo miermīlīgu demonstrāciju aizsardzības nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

policijas darbības raksturo miermīlīgu demonstrāciju aizsardzības nodrošināšana,

| — | policijai ar dialoga un ticama gatavības stāvokļa palīdzību būtu jāpatur iniciatīva, tādējādi ierobežojot vai novēršot nekārtības vai lielākus traucējumus, |
| --- | --- |

—

policijai ar dialoga un ticama gatavības stāvokļa palīdzību būtu jāpatur iniciatīva, tādējādi ierobežojot vai novēršot nekārtības vai lielākus traucējumus,

| — | policijai pēc saviem ieskatiem vajadzības gadījumā būtu jādemonstrē zems policijas klātbūtnes līmenis un augsta iecietība saistībā ar miermīlīgu pulcēšanos un demonstrācijām, |
| --- | --- |

—

policijai pēc saviem ieskatiem vajadzības gadījumā būtu jādemonstrē zems policijas klātbūtnes līmenis un augsta iecietība saistībā ar miermīlīgu pulcēšanos un demonstrācijām,

| — | apcietinājumi būtu jāveic, lai saskaņā ar valsts tiesību aktiem sāktu kriminālvajāšanu vai veiktu īslaicīgu aizturēšanu utt., |
| --- | --- |

—

apcietinājumi būtu jāveic, lai saskaņā ar valsts tiesību aktiem sāktu kriminālvajāšanu vai veiktu īslaicīgu aizturēšanu utt.,

| — | policijas pūliņi kopumā būtu jākoncentrē uz grupējumiem, kas plāno vai izrāda vēlmi kūdīt uz nekārtībām, |
| --- | --- |

—

policijas pūliņi kopumā būtu jākoncentrē uz grupējumiem, kas plāno vai izrāda vēlmi kūdīt uz nekārtībām,

| — | visās attiecīgās jomās, piemēram, saistībā ar robežām, būtu jāveicina sadarbība ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm, ES struktūrām un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

—

visās attiecīgās jomās, piemēram, saistībā ar robežām, būtu jāveicina sadarbība ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm, ES struktūrām un starptautiskām organizācijām.

Dalībvalstij, kas savā teritorijā rīko vairāk nekā vienu pasākumu, būtu jānodrošina, ka policijas tiesībaizsardzības politika attiecībā uz vairākiem pasākumiem ir cik vien iespējams saskaņota. Ja tas ir lietderīgi, politiku var saskaņot arī ar citām dalībvalstīm.

Rīkotājas dalībvalsts kompetentajām iestādēm agrīnā posmā būtu jāsāk dialogs ar personām un grupām (tostarp aktīvistu grupām un demonstrantiem), vietējām iestādēm, attiecīgiem infrastruktūras dienestiem, vietējiem iedzīvotājiem un citiem nozīmīgiem dalībniekiem, lai nodrošinātu, ka pulcēšanos un likumīgas demonstrācijas veic miermīlīgi. Dialogs būtu jābalsta uz kopēju atbildību. To vajadzētu veikt agrīnā sagatavošanas stadijā un izmantot pirms un pēc pasākuma, kā arī tā laikā.

Konstruktīva un savstarpējas cieņas pilna tīkla izveide palīdzēs novērst iespējamas nekārtības, kā arī būt par starpniecības instrumentu problemātiskā situācijā.

Valsts līmenī būtu jāizveido dialoga veikšanas struktūras vai grupas un, sagatavojot un īstenojot uzdevumus, jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgās kultūras (5).

Būtu jāizveido saziņas kanāli starp kompetentajām iestādēm un dažādām organizācijām, pilsoniskām apvienībām un demonstrantu pārstāvjiem. Demonstrāciju rīkotājus un iesaistītās puses var informēt par:

| — | praktiskiem jautājumiem (piem., izmitināšanas vietu un apgādi), |
| --- | --- |

—

praktiskiem jautājumiem (piem., izmitināšanas vietu un apgādi),

| — | attiecīgiem tiesību aktiem saistībā ar demonstrācijām, runas brīvību, pilsonisku nepaklausību utt., |
| --- | --- |

—

attiecīgiem tiesību aktiem saistībā ar demonstrācijām, runas brīvību, pilsonisku nepaklausību utt.,

| — | policijas tiesībaizsardzības politiku par jautājumiem, attiecībā uz kuriem ir izvēles tiesības, un norādījumiem attiecībā uz policijas spēka lietošanu, |
| --- | --- |

—

policijas tiesībaizsardzības politiku par jautājumiem, attiecībā uz kuriem ir izvēles tiesības, un norādījumiem attiecībā uz policijas spēka lietošanu,

| — | policijas un citu attiecīgu iestāžu kontaktpunktiem. |
| --- | --- |

—

policijas un citu attiecīgu iestāžu kontaktpunktiem.

Minētās informācijas izplatīšana dažādās valodās ir pasākums, kas jāapsver (piem., izmantojot bukletus, interneta vietnes). Attiecīgajos kontaktpunktos var sniegt informāciju ārvalstu viesiem.

III.2.2.   Noziedzīgu nodarījumu risināšana

Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem un noteikto politiku vajadzētu censties nodrošināt sistemātisku kriminālizmeklēšanas procesu attiecībā uz nodarījumiem, kas veikti saistībā ar vardarbīgām demonstrācijām vai citiem traucējumiem lielu pasākumu laikā.

Par visiem noteiktiem noziedzīgiem nodarījumiem, attiecībā uz kuriem ir pierādāms krimināls saturs, pilnīgā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem rīkotājvalstij vai citas valsts kompetentām tiesu iestādēm būtu jāveic kriminālvajāšana. Ja rīkotājā dalībvalstī nevar veikt tūlītējus tiesībaizsardzības pasākumus, citām dalībvalstīm būtu jāpieliek visas pūles, lai saskaņā ar valsts tiesību aktiem un ņemot vērā to rīcībā esošos pierādījumus, kā arī katra konkrētā gadījuma apstākļus, identificētu savus valstspiederīgos un veiktu to kriminālvajāšanu.

Rīkotājai dalībvalstij būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamus resursus noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai un apcietināšanai saistībā ar tiem, kā arī to, ka būtu pieejamas piemērotas telpas apcietinājumam un pirmstiesas aizturēšanai. Ir ieteicams paredzēt sliktāko gadījumu ar lielāku skaitu nodarījumu veicēju.

Tādējādi tiesībaizsardzības iestādēm būtu jābūt sagatavotām veikt lielāku darbu un tām ir jānodrošina attiecīgas jaudas, lai, piemēram:

| — | ātri pieņemtu lēmumus par pirmstiesas aizturēšanu, |
| --- | --- |

—

ātri pieņemtu lēmumus par pirmstiesas aizturēšanu,

| — | ātri pieņemtu lēmumus par izmeklēšanas pasākumiem, attiecībā uz kuriem ir vajadzīgs tiesas nolēmums, |
| --- | --- |

—

ātri pieņemtu lēmumus par izmeklēšanas pasākumiem, attiecībā uz kuriem ir vajadzīgs tiesas nolēmums,

| — | izskatītu lielāku skaitu krimināllietu, |
| --- | --- |

—

izskatītu lielāku skaitu krimināllietu,

| — | atbildētu uz citu dalībvalstu juridiskās informācijas pieprasījumiem. |
| --- | --- |

—

atbildētu uz citu dalībvalstu juridiskās informācijas pieprasījumiem.

III.2.3.   Terorisma draudi

Tā kā ES un dažas tās dalībvalstis ir starptautiskās politikas būtiskas dalībnieces, ES un tās dalībvalstis var kļūt par politiski vai reliģiski motivētu starptautisku teroristu uzbrukumu mērķiem. Lielos pasākumos ES un tās dalībvalstīm var uzbrukt ne tikai starptautiski teroristi, bet ir iespējami arī ES un tās dalībvalstīs izvietotu teroristu grupu un organizāciju uzbrukumi.

Šādu teroristu uzbrukumu mērķis varētu būt pats pasākums, īpaši svarīgas personas, ES politiķi, dalībvalstu delegācijas vai publika, kas piedalās pasākumā. Noziegumu izdarītāju redzējumā ir svarīga starptautisku plašsaziņas līdzekļu klātbūtne pasākumā, jo tā ļauj iepazīstināt ar grupas vai organizācijas ideoloģiju.

Lai novērstu teroristu uzbrukumus, būtiska ir informācija un izlūkdati par teroristu grupām un organizācijām, un tiem būtu jābūt pieejamiem jebkurā laikā. Tādēļ ir svarīgi, lai rīkotāja dalībvalsts un tās tiesībaizsardzības iestādes veiktu vispārēju un ar notikumu saistītu informācijas un izlūkdatu apmaiņu. Tiesībaizsardzības iestādēm būtu jānolemj, kuras teroristu grupas, organizācijas un personas varētu būt saistītas ar notikumu, un tām saskaņā ar pasākumu būtu jāpārbauda pašu datubāzes. Turklāt visām pārējām dalībvalstīm būtu patstāvīgi jāsniedz atbilstīga informācija saistībā ar šīm grupām, organizācijām un personām.

Atbilstīgu, vajadzīgu un piemērotu drošības pasākumu izvēles pamatā būtu jābūt draudu novērtējumam un risku analīzei.

III.3.   Operatīvā sadarbība ar citām dalībvalstīm

III.3.1.   Pārrobežu sadarbība

Pārrobežu sadarbība būs vajadzīga, ja rīkotāja dalībvalsts un iesaistītās valstis īsteno elastīgu kopēju robežu režīmu, lai vairotu konkrētajai situācijai vai draudiem pielāgotus policijas pasākumus pierobežu apgabalos. Vajadzības gadījumā būtu jāveic kopīgas vai koordinētas preventīvas patrulēšanas un pārbaudes.

Dalībvalstīm, kuras piemēro attiecīgas Šengenas acquis daļas, Šengenas Robežu kodeksa 23. līdz 31. pants (6) par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām var būt noderīgs instruments, lai neļautu uz pasākuma vietu ceļot personām vai grupām, kas varētu radīt draudus sabiedriskās kārtības un/vai drošības uzturēšanai.

Tādēļ būtu jāsagatavo vajadzīgie līdzekļi, lai ātri un efektīvi īstenotu iespējamos izraidīšanas pasākumus.

III.3.2.   Operatīvais atbalsts

Lai saņemtu operatīvu atbalstu, rīkotāja dalībvalsts saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem (7) var lūgt citas dalībvalsts policijas vai izlūkdienesta amatpersonu norīkošanu attiecībā uz konkrētu pasākumu. Detalizēts operatīvā atbalsta lūgums, kurā jānorāda lūguma pamatojums, būtu jāiesniedz pēc iespējas agrāk. Tādēļ standarta veidlapa ir pievienota A pielikumā.

Atkarībā no pieprasītā atbalsta veida norīkotajai(-ām) amatpersonai(-ām) vajadzētu būt zināšanām un pieredzei, kas vajadzīgas, lai veiktu viņiem uzticētos uzdevumus.

Jebkāda veida operatīvais atbalsts, ko sniedz ārvalstu amatpersonas, būtu jāiekļauj rīkotājvalsts kompetento iestāžu operatīvajos plānos. Ārvalstu amatpersonas attiecīgi

| — | cik vien iespējams, būtu jāiekļauj operatīvās informācijas struktūrā, |
| --- | --- |

—

cik vien iespējams, būtu jāiekļauj operatīvās informācijas struktūrā,

| — | vienā no viņu darba valodām būtu jāinformē par operatīvajiem plāniem un attiecīgajiem pasākumiem, tostarp par norādījumiem attiecībā uz spēka izmantošanu u.c., |
| --- | --- |

—

vienā no viņu darba valodām būtu jāinformē par operatīvajiem plāniem un attiecīgajiem pasākumiem, tostarp par norādījumiem attiecībā uz spēka izmantošanu u.c.,

| — | tām būtu jādod iespēja pirms pasākuma iepazīties ar norises vietu un izvietotiem policijas spēkiem u.c., |
| --- | --- |

—

tām būtu jādod iespēja pirms pasākuma iepazīties ar norises vietu un izvietotiem policijas spēkiem u.c.,

| — | būtu jāpiedalās visās attiecīgajās informatīvās sanāksmēs (proti, tādās, kas attiecas uz viņu uzdevumu un ja šīs sanāksmes notiek valodā, kuru viņi saprot), un |
| --- | --- |

—

būtu jāpiedalās visās attiecīgajās informatīvās sanāksmēs (proti, tādās, kas attiecas uz viņu uzdevumu un ja šīs sanāksmes notiek valodā, kuru viņi saprot), un

| — | vajadzības gadījumā būtu aktīvi jāiesaista policijas spēku izvēršanā uz vietas. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā būtu aktīvi jāiesaista policijas spēku izvēršanā uz vietas.

Rīkotājvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par ārvalstu amatpersonu fizisko drošību. Ārvalstu amatpersonām ir jārūpējas par to, lai viņu veiktās darbības neizraisītu nevajadzīgus konfliktus, bīstamas situācijas vai nepamatotu apdraudējumu.

Ja ārvalstu amatpersonas tiek iesaistītas spēku izvēršanā uz vietas, viņām vienmēr būtu jāgriežas pie rīkotājvalsts kompetento iestāžu darbiniekiem un parasti vajadzētu būt viņu uzraudzībā; šādiem darbiniekiem jābūt attiecīgi informētiem par operatīvo plānu, un jāprot sazināties valodā, kuru saprot ārvalstu amatpersonas. Sakaru līnijām starp ārvalstu amatpersonām, rīkotājvalsts kontaktpunktiem, izvērsto policijas spēku vadību un citiem nozīmīgiem dalībniekiem pasākuma laikā un — vajadzīgajā apmērā — arī pirms un pēc pasākuma būtu jābūt efektīvām un jādarbojas netraucēti.

III.3.3.   Sadarbības koordinatori (8)

Pēc rīkotājas dalībvalsts lūguma visas dalībvalstis vai ES/citas kompetentas organizācijas attiecīgā gadījumā var iecelt sadarbības koordinatorus. Lūgums norīkot sadarbības koordinatorus būtu jāiesniedz pēc iespējas agrāk un ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms pasākuma. Tādēļ standarta veidlapa ir pievienota A pielikumā.

Ieinteresētās dalībvalstis var prasīt ielūgumu, lai uz rīkotāju dalībvalsti nosūtītu sadarbības koordinatoru.

Sadarbības koordinatoru apmaiņu var veikt saskaņā ar divpusējiem pasākumiem, par kuriem vienojusies rīkotāja dalībvalsts un cita iesaistītā dalībvalsts.

Sadarbības koordinators būtu jānorīko ne vēlāk kā divas nedēļas pirms pasākuma, un šajā brīdī sadarbībai vajadzētu sākties. Ciešā sadarbībā ar citām dalībvalstīm rīkotājai dalībvalstij būtu jālemj par sadarbības koordinatoru norīkošanu un uzdevumiem, izmantojot attiecīgos kontaktpunktus.

Sadarbības koordinatoru saskaņā ar viņa prasmēm var norīkot uz (jebkuru) rīkotājas dalībvalsts kontaktpunktu, kur viņš veiktu saziņu ar piederības valsti; šajā gadījumā rīkotājai dalībvalstij būtu jānodrošina vajadzīgie sakaru līdzekļi.

Sadarbības koordinatoriem būtu jāveic padomdevēju un palīgu pienākumi. Ārvalstu sadarbības koordinatoriem būtu jābūt neapbruņotiem, un viņiem rīkotājvalstī nevajadzētu būt nekādām oficiālām policijas pilnvarām (9). Atkarībā no konkrētā uzdevuma sadarbības koordinatoriem būtu jābūt attiecīgai pieredzei kārtības un likumības uzturēšanā vai terorisma apkarošanas jomā, un jo īpaši viņiem būtu jābūt:

| — | ļoti labām zināšanām par savas valsts organizāciju un iestādēm; |
| --- | --- |

—

ļoti labām zināšanām par savas valsts organizāciju un iestādēm;

| — | pieredzei sabiedriskās kārtības un likumības uzturēšanā nozīmīgos pasākumos; |
| --- | --- |

—

pieredzei sabiedriskās kārtības un likumības uzturēšanā nozīmīgos pasākumos;

| — | piekļuvei jebkādiem noderīgiem policijas vai citiem atbilstīgiem informācijas avotiem piederības valstī, tostarp informācijai par ekstrēmistu grupējumiem vai citiem attiecīgiem grupējumiem; |
| --- | --- |

—

piekļuvei jebkādiem noderīgiem policijas vai citiem atbilstīgiem informācijas avotiem piederības valstī, tostarp informācijai par ekstrēmistu grupējumiem vai citiem attiecīgiem grupējumiem;

| — | spējām valsts līmenī organizēt darbu izlūkošanas jomā pirms pasākuma un tā norises laikā, kā arī analizēt attiecīgo informāciju; |
| --- | --- |

—

spējām valsts līmenī organizēt darbu izlūkošanas jomā pirms pasākuma un tā norises laikā, kā arī analizēt attiecīgo informāciju;

| — | labām praktiskām zināšanām valodā(-s), ko kā darba valodu(-as) izvēlējusies rīkotāja dalībvalsts. |
| --- | --- |

—

labām praktiskām zināšanām valodā(-s), ko kā darba valodu(-as) izvēlējusies rīkotāja dalībvalsts.

Sadarbības koordinatoriem pēc ierašanās nekavējoties būtu jāpiesakās attiecīgajā kontaktpunktā, lai noskaidrotu paredzētos uzdevumus un pilnvaras. Rīkotāja dalībvalsts organizē šo akreditācijas procesu.

III.3.4.   Novērotāji

Dalībvalstis ar rīkotājas dalībvalsts piekrišanu var norīkot novērotājus, lai uzkrātu tādu pieredzi par drošību un likumības un kārtības uzturēšanu starptautiskos pasākumos, ko tās varētu izmantot turpmākos pasākumos savās valstīs. Ja tiek lūgts, novērotājs var sniegt ieguldījumu izvērtējumā, ko veic rīkotāja dalībvalsts.

Tiktāl, ciktāl iespējams, novērotājiem būtu jāļauj piedalīties plānošanas, informatīvās un koordinācijas sanāksmēs, operatīvā izvēršanā un citās darbībās, lai viņi no vizītes iegūtu pēc iespējas vairāk. Novērotājiem tūlīt pēc ierašanās būtu jāpiesakās tiem paredzētajā kontaktpunktā. Rīkotāja dalībvalsts organizē akreditācijas procesu.

III.3.5.   Finanšu nosacījumi un iekārtas

Ielūgtās ārvalstu amatpersonas apmešanās un iztikas līdzekļu izmaksas parasti būtu jāsedz rīkotājai dalībvalstij. Ceļa izmaksas parasti sedz piederības valsts.

Visas izmaksas, kas attiecas uz novērotājiem, kurus norīko uz rīkotāju dalībvalsti, būtu jāsedz nosūtītājvalstij. Ja iespējams, rīkotāja dalībvalsts varētu novērotājiem nodrošināt vajadzīgos sakaru līdzekļus un citas iekārtas.

Rīkotāja dalībvalsts ar citām dalībvalstīm var vienoties par atbalstu — ja iespējams, panākot divpusēju/daudzpusēju vienošanos — attiecībā uz pagaidu nodrošināšanu ar iekārtām vai citiem resursiem.

III.3.6.   Sakaru plāns

Izmantojot sīku sakaru plānu, būtu jānodrošina piemērota informācijas plūsma starp policijas iestādēm un citiem dienestiem. Visām rīkotājas dalībvalsts iesaistītajām pusēm būtu jāizstrādā kopīga sakaru stratēģija, lai izvairītos no informācijas dublēšanās un nepilnīgas informācijas izplatīšanas.

Lai izvairītos no zināšanu (piem., valodas) trūkuma sakaru plānā būtu jāiekļauj sadarbības koordinatori vai citi darbinieki.

Sakaru plānā būtu jāiekļauj arī citi spēki (piem., ugunsdzēsēju komandas, glābšanas dienesti).

III.4.   Plašsaziņas līdzekļu stratēģija

Lai nodrošinātu precīzu un aktuālu plašsaziņas līdzekļu sniegtu informāciju par starptautiskiem pasākumiem, iepriekš būtu jāizstrādā stratēģija attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem, un to piemēro pirms un pēc pasākuma, kā arī pasākuma laikā.

Plašsaziņas līdzekļiem būtu jāpiešķir lielākā iespējamā informācijas sniegšanas brīvība, tādējādi saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju ievērojot tiesības brīvi paust viedokli. Plašsaziņas līdzekļu stratēģijā būtu jāparedz atklātība un pārskatāmība.

Lai nodrošinātu koordinētu informācijas sniegšanu, attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem ir ieteicams noteikt tikai vienu kontaktpunktu. Ļoti laicīgi pirms pasākuma rīkotājai dalībvalstij būtu jāizstrādā vispārēja plašsaziņas līdzekļu stratēģija, ar kuru, inter alia, iekļauj:

| — | tādu plašsaziņas līdzekļu kontaktpunktu izraudzīšanos, kuri nodrošinās plašsaziņas līdzekļu un attiecīgo pārstāvju tiešus kontaktus; |
| --- | --- |

—

tādu plašsaziņas līdzekļu kontaktpunktu izraudzīšanos, kuri nodrošinās plašsaziņas līdzekļu un attiecīgo pārstāvju tiešus kontaktus;

| — | katra pārstāvja kompetences jomas noteikšanu; un |
| --- | --- |

—

katra pārstāvja kompetences jomas noteikšanu; un

| — | informāciju sabiedrībai par pasākumiem, ko policija veiks traucējumu gadījumā. |
| --- | --- |

—

informāciju sabiedrībai par pasākumiem, ko policija veiks traucējumu gadījumā.

III.5.   Norādījumi, apmācība un mācības

Eiropas norādījumu, apmācības un mācību (ITE) programmas pamatā ir starptautiskas stratēģiskas vienošanās un kopīgi izstrādātas procedūras un darba metodes. Piedaloties ITE darbībās, amatpersonas, grupas, organizācijas un valstis var sagatavoties tādiem pasākumiem kā tiem, kas aprakstīti šajā rokasgrāmatā (10).

Šajā rokasgrāmatā noteiktajos lielajos pasākumos ir ietverti starptautiski un pārrobežu aspekti un tajos vajadzīga:

| — | informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par pasākumu (informācijas pārvaldība); |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par pasākumu (informācijas pārvaldība);

| — | zināšanas par policijas organizēšanu rīkotājā dalībvalstī; |
| --- | --- |

—

zināšanas par policijas organizēšanu rīkotājā dalībvalstī;

| — | pieredzes gūšana attiecībā uz lieliem pasākumiem un šādi gūtas informācijas apmaiņa; semināri par gūtajām mācībām un konkrētu gadījumu izpēte. |
| --- | --- |

—

pieredzes gūšana attiecībā uz lieliem pasākumiem un šādi gūtas informācijas apmaiņa; semināri par gūtajām mācībām un konkrētu gadījumu izpēte.

Minētos aspektus var izmantot kā ieguldījumu, lai šo rokasgrāmatu turpinātu atjaunināt un uzlabot.

Eiropas Policijas koledžai (CEPOL) ir nozīme ITE plānošanā, izstrādē un izmantošanā. ITE darbības pēc iespējas būtu jāietver esošajos CEPOL procesos un produktos.

IV.   IZVĒRTĒJUMS

IV.1.   Ar pasākumu saistīts izvērtējums

Rīkotājai dalībvalstij būtu jāierosina veikt izvērtējumu par drošības darbībām, kas veiktas attiecīgā pasākuma laikā, un citiem atbilstīgiem faktoriem. Visus nozīmīgos darbiniekus vajadzētu aicināt piedalīties izvērtējuma sagatavošanā, kam būtu jābalstās uz pasākuma iepriekšējo plānošanu. Izvērtēšanas laikā rīkotāja dalībvalsts var izmantot citu dalībvalstu veiktus izvērtējumus, taču tas būtu iepriekš jānorunā.

Cik vien iespējams drīz pēc pasākuma beigām rīkotājai dalībvalstij būtu jāizveido izvērtējuma ziņojums. Ja ir notikuši kādi incidenti, izvērtējuma ziņojumā būtu jāiekļauj arī ziņojums par incidentiem.

Pēc pasākuma būtu jāorganizē pārskata sanāksme un jāizstrādā vispārējs izvērtējuma ziņojums par attiecīgiem drošības aspektiem. Ziņojumā būtu īpaši jāmin sabiedriskās kārtības traucējumi (vai arī fakts, ka tādu nebija), teroristu draudi un incidenti, noziedzīgi nodarījumi, iesaistītās grupas un gūtā mācība.

Ziņojumam un/vai gūtajai mācībai būt jāveido ITE procesa pamats (skatīt III.5.). CEPOL būtu jānodrošina ITE programmā gūtu starptautisku mācību īstenošana. Katra dalībvalsts ir atbildīga par to īstenošanu valsts mērogā. CEPOL ziņojumu izplatīs valstu policijas akadēmijām.

Ar pasākumiem paredzēta(-u) kontaktpunkta(-u) palīdzību ziņojums būtu jānosūta attiecīgām ES struktūrām un citām iesaistītām vai ieinteresētām valstīm vai struktūrām, lai nodrošinātu to, ka gūtā pieredze vai ieteikumi būtu pieejami nākamiem liela starptautiska mēroga pasākuma organizētājiem.

IV.2.   Stratēģisks izvērtējums

Lai veiktu pieredzes un paraugprakses apmaiņu, vajadzības gadījumā atbilstīgai Padomes darba grupai būtu jārīko ekspertu sanāksme.

Dalībniekiem būtu jābūt augstāka līmeņa policijas amatpersonām, kuriem ir pieredze sabiedriskās kārtības uzturēšanā lielu starptautiska mēroga pasākumu laikā. Vienam no ekspertu sanāksmē apspriežamajiem tematiem būtu jābūt šīs rokasgrāmatas turpmākai izstrādei un pielāgošanai, ņemot vērā nesenos pasākumos gūto pieredzi.

A PIELIKUMS

STANDARTA VEIDLAPA, LAI PIEPRASĪTU SADARBĪBAS KOORDINATORUS VAI AMATPERSONAS CITA VEIDA OPERATĪVAJAM ATBALSTAM

| 1. | Pieprasītā atbalsta veids (sadarbības koordinators, īpašais uzraudzītājs, starpnieks vai cits) |
| --- | --- |

1.

Pieprasītā atbalsta veids (sadarbības koordinators, īpašais uzraudzītājs, starpnieks vai cits)

| 2. | Pasākums(-i) |
| --- | --- |

2.

Pasākums(-i)

| 3. | Laikposms |
| --- | --- |

3.

Laikposms

| 4. | Vieta |
| --- | --- |

4.

Vieta

| 5. | Uzdevumu apraksts (pēc iespējas sīkāk) |
| --- | --- |

5.

Uzdevumu apraksts (pēc iespējas sīkāk)

| 6. | Valodu zināšanas (pasākuma darba valodas) |
| --- | --- |

6.

Valodu zināšanas (pasākuma darba valodas)

| 7. | Citas īpašas iemaņas (informētība par konkrētām grupām, starpnieka pieredze u.c.) |
| --- | --- |

7.

Citas īpašas iemaņas (informētība par konkrētām grupām, starpnieka pieredze u.c.)

| 8. | Uzdevumi, kas jāsagatavo pirms ierašanās:






  — | sakari ar piederības valsti, |
| --- | --- | --- |

8.

Uzdevumi, kas jāsagatavo pirms ierašanās:

—

sakari ar piederības valsti,

| — | īpaša veida informācijas apkopošana, |
| --- | --- |

—

īpaša veida informācijas apkopošana,

| — | citi uzdevumi. |
| --- | --- |

—

citi uzdevumi.

| 9. | Sakaru līdzekļi (mobilie tālruņi, internets) |
| --- | --- |

9.

Sakaru līdzekļi (mobilie tālruņi, internets)

| 10. | Cita veida vajadzīgās iekārtas |
| --- | --- |

10.

Cita veida vajadzīgās iekārtas

| 11. | Lūdzu atbildēt līdz: |
| --- | --- |

11.

Lūdzu atbildēt līdz:

B PIELIKUMS

RISKA ANALĪZE PAR IESPĒJAMIEM DEMONSTRANTIEM UN CITIEM GRUPĒJUMIEM

| 1. | Grupas nosaukums, kas ir pazīstama un droši vien rīkos demonstrācijas vai citādā veidā iespaidos pasākuma norisi |
| --- | --- |

1.

Grupas nosaukums, kas ir pazīstama un droši vien rīkos demonstrācijas vai citādā veidā iespaidos pasākuma norisi

| 2. | Locekļu sastāvs un skaits |
| --- | --- |

2.

Locekļu sastāvs un skaits

| 3. | Īpašas pazīmes (apģērbs, logotipi, karogi, lozungi vai citas ārējas pazīmes) |
| --- | --- |

3.

Īpašas pazīmes (apģērbs, logotipi, karogi, lozungi vai citas ārējas pazīmes)

| 4. | Grupas veids (vardarbīga — vai iespējami traucējumi?) |
| --- | --- |

4.

Grupas veids (vardarbīga — vai iespējami traucējumi?)

| 5. | Demonstrāciju metodes un/vai aktīvistu metodes |
| --- | --- |

5.

Demonstrāciju metodes un/vai aktīvistu metodes

| 6. | Grupas iekšējā organizācija un darbība:






  — | vadība, |
| --- | --- | --- |

6.

Grupas iekšējā organizācija un darbība:

—

vadība,

| — | sakaru līdzekļi, |
| --- | --- |

—

sakaru līdzekļi,

| — | cita informācija attiecībā uz struktūru. |
| --- | --- |

—

cita informācija attiecībā uz struktūru.

| 7. | Saiknes ar citām grupām (valsts vai starptautiskām) |
| --- | --- |

7.

Saiknes ar citām grupām (valsts vai starptautiskām)

| 8. | Locekļi, kas agrāk ir bijuši iesaistīti atbilstīgos incidentos:






  — | incidenta veids, |
| --- | --- | --- |

8.

Locekļi, kas agrāk ir bijuši iesaistīti atbilstīgos incidentos:

—

incidenta veids,

| — | vieta (valsts), |
| --- | --- |

—

vieta (valsts),

| — | individuāli vai grupā, |
| --- | --- |

—

individuāli vai grupā,

| — | sodāmība saistībā ar iepriekšminēto saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

sodāmība saistībā ar iepriekšminēto saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| 9. | Izturēšanās:






  — | pret policijas dienestiem un darbībām, |
| --- | --- | --- |

9.

Izturēšanās:

—

pret policijas dienestiem un darbībām,

| — | pret vietējiem iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

pret vietējiem iedzīvotājiem,

| — | ieroču lietošana, |
| --- | --- |

—

ieroču lietošana,

| — | alkohola vai narkotiku lietošana, |
| --- | --- |

—

alkohola vai narkotiku lietošana,

| — | masku nēsāšana, |
| --- | --- |

—

masku nēsāšana,

| — | izturēšanās dažāda veida pasākumos. |
| --- | --- |

—

izturēšanās dažāda veida pasākumos.

| 10. | Saiknes ar un attieksme pret plašsaziņas līdzekļiem (plašsaziņas līdzekļu stratēģija, pārstāvji u.c.) |
| --- | --- |

10.

Saiknes ar un attieksme pret plašsaziņas līdzekļiem (plašsaziņas līdzekļu stratēģija, pārstāvji u.c.)

| 11. | Interneta vietnes, ziņojumu dēļi u.c. |
| --- | --- |

11.

Interneta vietnes, ziņojumu dēļi u.c.

| 12. | Brauciena maršruta izvēle |
| --- | --- |

12.

Brauciena maršruta izvēle

| 13. | Transportlīdzekļi |
| --- | --- |

13.

Transportlīdzekļi

| 14. | Apmešanās vietas izvēle |
| --- | --- |

14.

Apmešanās vietas izvēle

| 15. | Uzturēšanās ilgums |
| --- | --- |

15.

Uzturēšanās ilgums

| 16. | Informācija, ko sniedz sadarbības koordinatori no trešām valstīm, par iespējamiem demonstrantiem vai aktīvistiem no šīm valstīm |
| --- | --- |

16.

Informācija, ko sniedz sadarbības koordinatori no trešām valstīm, par iespējamiem demonstrantiem vai aktīvistiem no šīm valstīm

| 17. | Cita būtiska informācija |
| --- | --- |

17.

Cita būtiska informācija

| 18. | Informācijas avoti un analīze par sniegtās informācijas pareizību un ticamību |
| --- | --- |

18.

Informācijas avoti un analīze par sniegtās informācijas pareizību un ticamību

C PIELIKUMS

Image

D PIELIKUMS

Image

E PIELIKUMS

ATSAUCES DOKUMENTI

| — | Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija) (OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencija) (OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.);

| — | Padomes Vienotā rīcība 97/339/TI (1997. gada 26. maijs) par sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā (OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes Vienotā rīcība 97/339/TI (1997. gada 26. maijs) par sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā (OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.);

| — | Protokols, ar ko Šengenas acquis iekļauj Eiropas Savienības sistēmā (OV C 340, 10.11.1997., 93. lpp.); |
| --- | --- |

—

Protokols, ar ko Šengenas acquis iekļauj Eiropas Savienības sistēmā (OV C 340, 10.11.1997., 93. lpp.);

| — | Nicas līgums, Deklarācija par Eiropadomes sanāksmju vietu (OV C 80, 10.3.2001., 85. lpp.); |
| --- | --- |

—

Nicas līgums, Deklarācija par Eiropadomes sanāksmju vietu (OV C 80, 10.3.2001., 85. lpp.);

| — | Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.);

| — | Padomes 2006. gada 4. decembra Rezolūcija par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1. lpp.); |
| --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 4. decembra Rezolūcija par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.);

| — | Beļģijas Karalistes, Nīderlandes Karalistes un Luksemburgas Lielhercogistes 2004. gada 8. jūnija Līgums par policijas pārrobežu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

—

Beļģijas Karalistes, Nīderlandes Karalistes un Luksemburgas Lielhercogistes 2004. gada 8. jūnija Līgums par policijas pārrobežu iesaistīšanos;

| — | Konvencija starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par pārrobežu sadarbības stiprināšanu, jo īpaši lai apkarotu terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju (Prīmes līgums) (Padomes dokuments ar numuru 16382/06); |
| --- | --- |

—

Konvencija starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par pārrobežu sadarbības stiprināšanu, jo īpaši lai apkarotu terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju (Prīmes līgums) (Padomes dokuments ar numuru 16382/06);

| — | Konfliktu pārvaldības rokasgrāmata (Padomes dokuments ar numuru 7047/01); |
| --- | --- |

—

Konfliktu pārvaldības rokasgrāmata (Padomes dokuments ar numuru 7047/01);

| — | Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2001. gada 13. jūlija Secinājumi par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (Padomes dokuments ar numuru 10916/01); |
| --- | --- |

—

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2001. gada 13. jūlija Secinājumi par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (Padomes dokuments ar numuru 10916/01);

| — | Kontrolsaraksts, kurā iekļauti iespējami pasākumi Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (Padomes dokuments ar numuru 11572/01); |
| --- | --- |

—

Kontrolsaraksts, kurā iekļauti iespējami pasākumi Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (Padomes dokuments ar numuru 11572/01);

| — | Stratēģiska informācija attiecībā uz Eiropadomes sanāksmēm un citiem līdzīgiem pasākumiem — Risku analīze (Padomes dokuments ar numuru 11694/01); |
| --- | --- |

—

Stratēģiska informācija attiecībā uz Eiropadomes sanāksmēm un citiem līdzīgiem pasākumiem — Risku analīze (Padomes dokuments ar numuru 11694/01);

| — | Darba apakšgrupas EUCPN JAI 82 2001. gada 27. novembra secinājumi (Padomes dokuments ar numuru 14917/01); |
| --- | --- |

—

Darba apakšgrupas EUCPN JAI 82 2001. gada 27. novembra secinājumi (Padomes dokuments ar numuru 14917/01);

| — | Starptautisku pasākumu, piemēram, Eiropadomes sanāksmju, drošības rokasgrāmata policijas iestādēm un dienestiem (Padomes dokuments ar numuru 12637/02); |
| --- | --- |

—

Starptautisku pasākumu, piemēram, Eiropadomes sanāksmju, drošības rokasgrāmata policijas iestādēm un dienestiem (Padomes dokuments ar numuru 12637/02);

| — | Drošība Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos — starptautiskā sadarbība Lākenas Eiropadomē (Padomes dokuments ar numuru 9029/02); |
| --- | --- |

—

Drošība Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos — starptautiskā sadarbība Lākenas Eiropadomē (Padomes dokuments ar numuru 9029/02);

| — | Drošības rokasgrāmata Eiropadomes sanāksmēm un citiem līdzīgiem pasākumiem (Padomes dokuments ar numuru 9069/02); |
| --- | --- |

—

Drošības rokasgrāmata Eiropadomes sanāksmēm un citiem līdzīgiem pasākumiem (Padomes dokuments ar numuru 9069/02);

| — | Drošība Eiropadomes sanāksmēs (Padomes dokuments ar numuru 11836/02); |
| --- | --- |

—

Drošība Eiropadomes sanāksmēs (Padomes dokuments ar numuru 11836/02);

| — | Dalībvalstu sadarbības rokasgrāmata, lai izvairītos no terora aktiem Olimpisko spēļu un citu līdzīgu sporta pasākumu laikā (Padomes dokuments ar numuru 5744/04); |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu sadarbības rokasgrāmata, lai izvairītos no terora aktiem Olimpisko spēļu un citu līdzīgu sporta pasākumu laikā (Padomes dokuments ar numuru 5744/04);

| — | Eiropas Savienības pretterorisma stratēģija (Padomes dokuments ar numuru 14469/05); |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības pretterorisma stratēģija (Padomes dokuments ar numuru 14469/05);

| — | Eiropola atbalsts dalībvalstīm — Lieli starptautiski sporta pasākumi (Eiropola lieta ar numuru 2570-50rl). |
| --- | --- |

—

Eiropola atbalsts dalībvalstīm — Lieli starptautiski sporta pasākumi (Eiropola lieta ar numuru 2570-50rl).

F PIELIKUMS

PASTĀVĪGIE KONTAKTPUNKTI, KAS SAISTĪTI AR SABIEDRISKO DROŠĪBU

(Vienotās rīcības 97/339/TI 3. panta b) punkts).

Datu precizējumi būtu jāsūta pcwp@consilium.europa.eu

| DV | Dienests | Adrese | Tālrunis | Fakss | E-pasts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Federal Police PCN/DAO | Fritz Toussaint 47 |
| B-1050 Brussels |

DV

Dienests

Adrese

Tālrunis

Fakss

E-pasts

BE

Federal Police PCN/DAO

Fritz Toussaint 47

B-1050 Brussels

(32-2) 642 63 80

(32-2) 646 49 40

dga-dao@skynet.be

Ministry of the Interior, Crisis Centre

| Hertogstraat 53 |
| --- |
| B-1000 Brussels |

Hertogstraat 53

B-1000 Brussels

(32-2) 506 47 11

(32-2) 506 47 09

BG

Directorate for International Operational Police Cooperation

Ministry of the Interior

(359) 22 82 28 34

(359) 29 80 40 47

NCB@mvr.bg

CZ

Police Presidium of the Czech Republic

International Police Co-operation Division

| Strojnická 27 |
| --- |
| PO Box 62/MPS |
| CZ-Praha 7 |

Strojnická 27

PO Box 62/MPS

CZ-Praha 7

(420) 974 83 42 10

(420) 974 83 47 16

sirene@mvcr.cz

DK

Danish National Police

| Polititorvet 14 |
| --- |
| DK-1780 København V |

Polititorvet 14

DK-1780 København V

(45) 33 14 88 88

(45) 33 32 27 71

NEC@politi.dk

DE

Bundeskriminalamt

| Thaerstr. 11 |
| --- |
| D-65193 Wiesbaden |

Thaerstr. 11

D-65193 Wiesbaden

(49) 61 15 51 31 01

(49) 61 15 51 2141

@bka.bund.de

Bundesministerium des Innern

| Lagezentrum |
| --- |
| Alt-Moabit 101 |
| D-10559 Berlin |

Lagezentrum

Alt-Moabit 101

D-10559 Berlin

(49) 301 86 81 10 77

(49) 301 86 81 2926

poststelle@bmi.bund.de

EE

Central Law Enforcement Police

| Ädala 4E |
| --- |
| EE-10614 Tallinn |

Ädala 4E

EE-10614 Tallinn

(372) 612 39 00

(372) 612 39 90

julgestuspolitsei@jp.pol.ee

EL

Ministry of Public Order

International Police Cooperation Division

| Kanellopoulou 4 |
| --- |
| GR-10177 Athens |

Kanellopoulou 4

GR-10177 Athens

(30) 210 69 77 56 23

(30) 21 06 92 40 06

registry@ipcd.gr

ES

Dirección general de la policía, Comisaría general de seguridad ciudadana, Centro nacional de coordinación

| C/Francos Rodríguez 104 |
| --- |
| E-28039 Madrid |

C/Francos Rodríguez 104

E-28039 Madrid

(34) 913 22 71 90

(34) 913 22 71 88

cgsc.cgeneral@policia.es

FR

Ministère de l'intérieur

Direction Générale de la Police Nationale

Cabinet «Ordre Public»

| 11 rue des Saussaies |
| --- |
| F-75008 Paris |

11 rue des Saussaies

F-75008 Paris

(33) 140 07 22 84

(33) 140 07 64 99

IE

Office of Liaison and Protection Section,

An Garda Siochána

| Dublin 8 |
| --- |
| Ireland |

Dublin 8

Ireland

(353) 16 66 28 42

(353) 16 66 17 33

gdalp@iol.ie

IT

Ministero dell'interno

Dipartimento della Pubblica Sicurezza

Ufficio Ordine Publico

| Piazza del Viminale 1 |
| --- |
| I-00184 Roma |

Piazza del Viminale 1

I-00184 Roma

(39) 06 46 52 13 09

(39) 06 46 52 13 15

(39) 06 46 53 61 17

cnims@interno.it

CY

Ministry of Justice and Public Order

Police Headquarters

| — | European Union and International Police Cooperation Directorate |
| --- | --- |

—

European Union and International Police Cooperation Directorate

CY-Nicosia, 1478

(357) 22 80 89 98 (24h)

357) 22 80 80 80 (24h)

(357) 22 30 51 15

(357) 22 80 86 05 (24h)

euipcd@police.gov.cy

| — | Operations Office of the Cyprus Police Headquarters |
| --- | --- |

—

Operations Office of the Cyprus Police Headquarters

(357) 22 80 80 78

(357) 99 21 94 55

(357) 22 80 85 94

operations.office@police.gov.cy

LV

Operative Control Bureau of Public Security Department

Central Public Order Police Department

State Police

| Brīvības iela 61 |
| --- |
| LV-1010 Riga |

Brīvības iela 61

LV-1010 Riga

(371) 707 54 30

(371) 707 53 10

(371) 727 63 80

armands.virsis@vp.gov.lv

vpdd@vp.gov.lv

LT

Lithuanian Criminal Police Bureau

International Liaison Office

| Liepyno 7 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Liepyno 7

LT-08105 Vilnius

(370-5) 271 99 00

(370-5) 271 99 24

office@ilnb.lt

LU

Direction Générale de la Police Grand-Ducale

Direction des Opérations

Centre d'Intervention National

L-2957 Luxembourg

(352) 49 97 23 46

(352) 49 97 23 98

cin@police.etat.lu

HU

International Law Enforcement Cooperation Centre

National Police

| Teve utca 4-6 |
| --- |
| H-1139 Budapest |

Teve utca 4-6

H-1139 Budapest

(36-1) 443 55 57

(36-1) 443 58 15

intercom@orfk.police.hu

MT

Malta Police Force

Police General Headquarters

M-Floriana

(356) 21 22 40 01

(356) 21 25 21 11

(356) 21 23 54 67

(356) 21 24 77 94

cmru.police@gov.mt

NL

Ministry of the Interior and Kingdom Relations, National Crisis Centre

| PO Box 20011 |
| --- |
| 2500 EA The Hague |
| The Netherlands |

PO Box 20011

2500 EA The Hague

The Netherlands

(31) 704 26 50 00

(31) 704 26 51 51

(31) 703 61 44 64

ncc@crisis.minbzk.nl (24h) (NL/EN)

AT

Federal Ministry of the Interior

Directorate General for Public Safety

Operations and Crisis Coordination Centre

| Minoritenplatz 9 |
| --- |
| A-1014 Wien |

Minoritenplatz 9

A-1014 Wien

(43) 15 31 2 6 32 00

(43) 15 31 2 6 37 70 (24h)

(43) 15 31 2 6 31 20 (24h)

(43) 15 31 26 10 86 12 (e-fax, 24h)

ekc@bmi.gv.at (24h)

PL

General Headquarters of Police

Crises Management and Anti Terrorism Bureau

| ul. Puławska 148/150 |
| --- |
| PL-02-624 Warszawa |

ul. Puławska 148/150

PL-02-624 Warszawa

(48-22) 601 36 40

(48-66) 763 13 25

(48-22) 601 32 37

ncbwarsaw@policja.gov.pl

contact point concerning counter-terrorism

Division on Combating Terrorist Acts

Central Bureau of Investigation

National Police Headquarters

(48-22) 601 32 75

(48-22) 601 42 93

counterterror@policja.gov.pl

PT

Ministério da Administração Interna

Gabinete Coordenador de Segurança

| Av. D. Carlos I- 7o |
| --- |
| P-1249-104 Lisboa |

Av. D. Carlos I- 7o

P-1249-104 Lisboa

(351) 213 23 64 09

(351) 213 23 64 25

gsc@sg.mai.gov.pt

RO

International Police Cooperation Centre (IPCC)

| Calea 13 Septembrie 1-5 |
| --- |
| RO-Bucharest |

Calea 13 Septembrie 1-5

RO-Bucharest

(40) 213 16 07 32

(40) 213 12 36 00

ccpi@mai.gov.ro

Operational Anti-Terrorist

Coordination Centre (Romanian Information Service)

| Bulevardul Libertatii 14-16 |
| --- |
| RO-Bucharest |

Bulevardul Libertatii 14-16

RO-Bucharest

(40) 214 02 35 98

(40) 213 45 10 66

ipct@dcti.ro

SI

International Police Cooperation Sector in Criminal Police Directorate

| Štefanova 2 |
| --- |
| SLO-1000 Ljubljana |

Štefanova 2

SLO-1000 Ljubljana

(386) 14 72 47 80

(386) 12 51 75 16

interpol.ljubljana@policija.si

SK

Prezídium Policajného zboru

Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce

| Pribinova 2 |
| --- |
| SK-812 72 Bratislava |

Pribinova 2

SK-812 72 Bratislava

(421) 961 05 64 50

(421) 961 05 64 59

spocumps@minv.sk

FI

Helsinki Police Department

Operational Command Centre

| Pasilanraitio 13 |
| --- |
| FI-00240 Helsinki |

Pasilanraitio 13

FI-00240 Helsinki

(358-9) 189 40 02

(358-9) 189 28 21

johtokeskus@helsinki.poliisi.fi

SE

National Criminal Police, International Police Cooperation Division (IPO)

| POB 12256 |
| --- |
| S-10226 Stockholm |

POB 12256

S-10226 Stockholm

(46) 84 01 37 00

(46) 86 51 42 03

ipo.rkp@polisen.se

UK

Home Office

Public Order Unit

| 2 Marsham Street |
| --- |
| London SW1P 4DF |
| POB 8000 |
| London SE 11 5EN |
| United Kingdom |

2 Marsham Street

London SW1P 4DF

POB 8000

London SE 11 5EN

United Kingdom

(44) 20 70 35 35 09

(44) 20 70 35 18 10

Christian.Papaleontiou@homeoffice.gsi.gov.uk

David.Bohannan@homeoffice.gsi.gov.uk

Serious Organised Crime Agency International Crime

(44) 20 73 28 81 15

(44) 20 73 28 81 12

london@soca.x.gsi.gov.uk

---

(1)  Ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām ir izklāstīti atsevišķā rokasgrāmatā: Padomes Rezolūcija par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1. lpp.)

1

(2)  OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.

2

(3)  46. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1995. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas Konvencija) (OV L 239, 22. 9.2000., 19. lpp.) un 26. pants Konvencijā starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti un Austrijas Republiku par pārrobežu sadarbības stiprināšanu, jo īpaši lai apkarotu terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju (Prīmes līgums).

3

(4)  OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.

4

(5)  Elementi uzskaitīti darba apakšgrupas EUCPN JAI 82 2001. gada 27. novembra secinājumu 3. lappusē.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

6

(7)  Tostarp Prīmes līguma 26. pantu.

7

(8)  TI Padomes 2001. gada 13. jūlija secinājumi par drošību Eiropadomes sanāksmēs un citos līdzīgos pasākumos (10916/01 JAI 82, II punkts, 1c) apakšpunkts).

8

(9)  Vienotās rīcības 97/339/TI 2. pants.

9

(10)  Atbildība par ITE darbībām ir dalībvalstij, kurā rīko pasākumu. Tas nozīmē, ka pašas dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka ITE darbības efektīvi pārvalda, un tādēļ šajā rokasgrāmatā šajā sakarā nav sniegta papildu palīdzība vai norādes.

10

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/22

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4848 — Basell/Lyondell)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/03)

2007. gada 26. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4848. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4848. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/22

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4860 — HRE/DEPFA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/04)

2007. gada 28. septembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4860. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4860. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/23

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/05)

2007. gada 12. decembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4969. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4969. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/23

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/06)

2007. gada 24. septembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4806. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4806. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/24

---

Padomē sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi (2007. gada 25. maijs) par Eiropas sadarbības nākotnes izredzēm jaunatnes politikas jomā

(2007/C 314/07)

Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji,

ŅEMOT VĒRĀ

| 1) | Padomes lūgumu (1) 2009. gadā izvērtēt vispārējo sistēmu Eiropas sadarbībai jaunatnes lietās, par ko vienošanās panākta 2002. gadā; |
| --- | --- |

1)

Padomes lūgumu (1) 2009. gadā izvērtēt vispārējo sistēmu Eiropas sadarbībai jaunatnes lietās, par ko vienošanās panākta 2002. gadā;

| 2) | pirmo viedokļu apmaiņu par Eiropas jaunatnes politikas nākotnes izredzēm, kura notika Izglītības, jaunatnes un kultūras padomes 2007. gada 16. februāra sanāksmē, pamatojoties uz prezidentvalstu — Vācijas, Portugāles un Slovēnijas — sagatavoto kopējo diskusiju dokumentu un paredzot sadarbības sistēmas izvērtējumu; |
| --- | --- |

2)

pirmo viedokļu apmaiņu par Eiropas jaunatnes politikas nākotnes izredzēm, kura notika Izglītības, jaunatnes un kultūras padomes 2007. gada 16. februāra sanāksmē, pamatojoties uz prezidentvalstu — Vācijas, Portugāles un Slovēnijas — sagatavoto kopējo diskusiju dokumentu un paredzot sadarbības sistēmas izvērtējumu;

| 3) | Eiropas Komisijas politikas padomdevēju biroja (2) darbu, uzsverot to, cik svarīgs ir ieguldījums jauniešu labklājībā, veselības aizsardzībā, izglītībā, viņu integrācijā darba tirgū un aktīvā pilsoniskumā; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Komisijas politikas padomdevēju biroja (2) darbu, uzsverot to, cik svarīgs ir ieguldījums jauniešu labklājībā, veselības aizsardzībā, izglītībā, viņu integrācijā darba tirgū un aktīvā pilsoniskumā;

| 4) | Eiropas Komisijas 2007. gada pavasara Eiropadomei sniegto starpposma ziņojumu ar nosaukumu “Sociālās realitātes analīze” (3), kurā izcelts jautājums par taisnīgumu paaudžu savstarpējās attiecībās globalizācijas un demogrāfisku pārmaiņu apstākļos un kas paver ceļu atklātām debatēm par sociāliem jautājumiem un pārbaudījumiem, kuri tāpat būtiski ietekmēs Eiropas jauniešu sociālo stāvokli; |
| --- | --- |

4)

Eiropas Komisijas 2007. gada pavasara Eiropadomei sniegto starpposma ziņojumu ar nosaukumu “Sociālās realitātes analīze” (3), kurā izcelts jautājums par taisnīgumu paaudžu savstarpējās attiecībās globalizācijas un demogrāfisku pārmaiņu apstākļos un kas paver ceļu atklātām debatēm par sociāliem jautājumiem un pārbaudījumiem, kuri tāpat būtiski ietekmēs Eiropas jauniešu sociālo stāvokli;

| 5) | Padomes lūgumu (4) veicināt strukturētu dialogu ar jauniešiem, lai visos līmeņos izvērstu jauniešu un jauniešu organizāciju iesaisti to politikas jomu veidošanā un īstenošanā, kuras viņus iespaido, un tādējādi sekmējot viņos aktīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

5)

Padomes lūgumu (4) veicināt strukturētu dialogu ar jauniešiem, lai visos līmeņos izvērstu jauniešu un jauniešu organizāciju iesaisti to politikas jomu veidošanā un īstenošanā, kuras viņus iespaido, un tādējādi sekmējot viņos aktīvu pilsoniskumu;

| 6) | 2005. gada pavasara Eiropadomē apstiprināto Eiropas Jaunatnes paktu, kurā apzinātas tās prioritārās rīcības jomas, kurās būtu vajadzīga lielāka jauniešu un visu attiecīgo jaunatnes politikas dalībnieku iesaiste, |
| --- | --- |

6)

2005. gada pavasara Eiropadomē apstiprināto Eiropas Jaunatnes paktu, kurā apzinātas tās prioritārās rīcības jomas, kurās būtu vajadzīga lielāka jauniešu un visu attiecīgo jaunatnes politikas dalībnieku iesaiste,

| 1. | NORĀDA, ka, saskaņā ar Eiropas Jaunatnes paktu, efektīvas un noturīgas jaunatnes politikas veidošana attiecīgajās politikas jomās prasa patiesu daudznozaru pieeju, kuras izveidē un īstenošanā Padome paredz dot būtisku ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

NORĀDA, ka, saskaņā ar Eiropas Jaunatnes paktu, efektīvas un noturīgas jaunatnes politikas veidošana attiecīgajās politikas jomās prasa patiesu daudznozaru pieeju, kuras izveidē un īstenošanā Padome paredz dot būtisku ieguldījumu;

| 2. | ĪPAŠI NORĀDA — tā kā visās dalībvalstīs ir vērojamas demogrāfiskas pārmaiņas, un paredzot, ka nākamās desmitgadēs jauniešu skaits, to samērojot ar iedzīvotāju kopskaitu, turpinās samazināties, arvien vajadzīgāka kļūst daudznozaru stratēģija, lai izstrādātu visām paaudzēm taisnīgu, noturīgu politiku, kurā līdzsvaroti ņemtas vērā gan iespējas, gan arī neizbēgamās nastas, vienlīdz sadalot tās visām vecuma grupām, un ļaujot jauniešiem iegūt patstāvības pakāpi, kas atbilst viņu vecumam un vajadzībām; |
| --- | --- |

2.

ĪPAŠI NORĀDA — tā kā visās dalībvalstīs ir vērojamas demogrāfiskas pārmaiņas, un paredzot, ka nākamās desmitgadēs jauniešu skaits, to samērojot ar iedzīvotāju kopskaitu, turpinās samazināties, arvien vajadzīgāka kļūst daudznozaru stratēģija, lai izstrādātu visām paaudzēm taisnīgu, noturīgu politiku, kurā līdzsvaroti ņemtas vērā gan iespējas, gan arī neizbēgamās nastas, vienlīdz sadalot tās visām vecuma grupām, un ļaujot jauniešiem iegūt patstāvības pakāpi, kas atbilst viņu vecumam un vajadzībām;

| 3. | UZSVER, ka atvērtā koordinācijas metode un Eiropas Jaunatnes pakts ir galvenie līdzekļi jaunatnes politikas jomu izstrādei Eiropā. Efektivitātes, saskanības un pārskatāmības interesēs būtu jāizstrādā ierosmes, lai šiem līdzekļiem nākotnē nodrošinātu labāku mijdarbību, un tie cits citu pastiprinātu. Būtu jāizvairās no tā, ka palielinātos pašreiz no dalībvalstīm prasīto ziņojumu apjoms; |
| --- | --- |

3.

UZSVER, ka atvērtā koordinācijas metode un Eiropas Jaunatnes pakts ir galvenie līdzekļi jaunatnes politikas jomu izstrādei Eiropā. Efektivitātes, saskanības un pārskatāmības interesēs būtu jāizstrādā ierosmes, lai šiem līdzekļiem nākotnē nodrošinātu labāku mijdarbību, un tie cits citu pastiprinātu. Būtu jāizvairās no tā, ka palielinātos pašreiz no dalībvalstīm prasīto ziņojumu apjoms;

| 4. | UZSVER “Jaunatnes rīcības programmas” (5) svarīgo nozīmi, izvēršot Eiropas sadarbību jaunatnes politikas jomā, kā arī ES Struktūrfondu nozīmi, palīdzot īstenot Eiropas Jaunatnes paktu valstu, reģionu un vietēju pašvaldību mērogā, kā arī atklāto koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

4.

UZSVER “Jaunatnes rīcības programmas” (5) svarīgo nozīmi, izvēršot Eiropas sadarbību jaunatnes politikas jomā, kā arī ES Struktūrfondu nozīmi, palīdzot īstenot Eiropas Jaunatnes paktu valstu, reģionu un vietēju pašvaldību mērogā, kā arī atklāto koordinācijas metodi;

| 5. | PAUŽ GANDARĪJUMU par Komisijas ierosmēm, kurās uzsvērts, ka jaunieši ir būtisks Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nākotnes sabiedrību organizācijas resurss, un kurās ir veicināta patiesa daudznozaru pieeja, izstrādājot jaunatnes politiku, stiprināts strukturēts dialogs ar jauniešiem un sekmēta jauniešu patstāvība un aktīvs pilsoniskums; |
| --- | --- |

5.

PAUŽ GANDARĪJUMU par Komisijas ierosmēm, kurās uzsvērts, ka jaunieši ir būtisks Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nākotnes sabiedrību organizācijas resurss, un kurās ir veicināta patiesa daudznozaru pieeja, izstrādājot jaunatnes politiku, stiprināts strukturēts dialogs ar jauniešiem un sekmēta jauniešu patstāvība un aktīvs pilsoniskums;

| 6. | PAUŽ gatavību palīdzēt minētajā jomā izstrādāt, izvērst un turpināt tādas ierosmes, reizē aicinot talkā Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju un ņemot vērā darbu, ko veic attiecīgi reģionāla un vietēja mēroga dalībnieki. |
| --- | --- |

6.

PAUŽ gatavību palīdzēt minētajā jomā izstrādāt, izvērst un turpināt tādas ierosmes, reizē aicinot talkā Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju un ņemot vērā darbu, ko veic attiecīgi reģionāla un vietēja mēroga dalībnieki.

| 6a) | Pieņemdami šos secinājumus, PAREDZ ar atbilstīgu priekšlikumu kopumu par nākotnes tematiskajām un strukturālajām perspektīvām sniegt ieguldījumu, lai 2009. gadā padziļināti apspriestu Eiropas sadarbības nākotnes izredzes jaunatnes politikas jomā un izvērtētu sadarbības sistēmu; |
| --- | --- |

6a)

Pieņemdami šos secinājumus, PAREDZ ar atbilstīgu priekšlikumu kopumu par nākotnes tematiskajām un strukturālajām perspektīvām sniegt ieguldījumu, lai 2009. gadā padziļināti apspriestu Eiropas sadarbības nākotnes izredzes jaunatnes politikas jomā un izvērtētu sadarbības sistēmu;

| 7. | UZSKATA, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši svarīgi ir šādi aspekti:






  a) | Eiropas sadarbība jaunatnes politikas jomā ir līdzatbildīga jautājuma par jauniešu dzīves apstākļu kvalitāti Eiropā risināšanā, izmantojot īpašus jaunatnes politikas instrumentus, kā arī uzlabojot jaunatnes dimensijas iestrādi svarīgāko politikas jomu daudznozaru koordinācijā ar saistītām politikas jomām un uzlabojot minēto koordināciju. Sadarbību varētu stiprināt, lai:






  — | uzlabotu jauniešu sociālo integrāciju un atvieglotu viņiem ceļu uz patstāvību, un tādējādi risinātu demogrāfijas problēmas, jo īpaši:






  — | nodrošinot iespēju visiem jauniešiem iegūt vajadzīgās pamatprasmes un zināšanas, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

UZSKATA, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, jo īpaši svarīgi ir šādi aspekti:

a)

Eiropas sadarbība jaunatnes politikas jomā ir līdzatbildīga jautājuma par jauniešu dzīves apstākļu kvalitāti Eiropā risināšanā, izmantojot īpašus jaunatnes politikas instrumentus, kā arī uzlabojot jaunatnes dimensijas iestrādi svarīgāko politikas jomu daudznozaru koordinācijā ar saistītām politikas jomām un uzlabojot minēto koordināciju. Sadarbību varētu stiprināt, lai:

—

uzlabotu jauniešu sociālo integrāciju un atvieglotu viņiem ceļu uz patstāvību, un tādējādi risinātu demogrāfijas problēmas, jo īpaši:

—

nodrošinot iespēju visiem jauniešiem iegūt vajadzīgās pamatprasmes un zināšanas,

| — | atvieglinot pāreju no izglītības un apmācības uz nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

atvieglinot pāreju no izglītības un apmācības uz nodarbinātību,

| — | elastīgumu, arī lielāku mobilitāti, ko prasa no jauniešiem, apvienojot ar nodrošinājumu (“elastīgums un sociāls nodrošinājums”), |
| --- | --- |

—

elastīgumu, arī lielāku mobilitāti, ko prasa no jauniešiem, apvienojot ar nodrošinājumu (“elastīgums un sociāls nodrošinājums”),

| — | veicinot jauniešu uzņēmējdarbības potenciālu un |
| --- | --- |

—

veicinot jauniešu uzņēmējdarbības potenciālu un

| — | vajadzības gadījumā, sekmējot politikas, kas sniedz jauniešiem vēl vienu iespēju, lai atgrieztos pie sava cilvēciskā kapitāla attīstīšanas nākotnei, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā, sekmējot politikas, kas sniedz jauniešiem vēl vienu iespēju, lai atgrieztos pie sava cilvēciskā kapitāla attīstīšanas nākotnei,

| — | uzlabotu apstākļus dzīvei daudzkultūru sabiedrībā, izkopjot jauniešu prasmes izmantot dažādu kultūru pieredzi, |
| --- | --- |

—

uzlabotu apstākļus dzīvei daudzkultūru sabiedrībā, izkopjot jauniešu prasmes izmantot dažādu kultūru pieredzi,

| — | veicinātu to, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un tādas vērtības kā iecietība, savstarpēja cieņa, daudzveidība, līdztiesība un solidaritāte, kā arī apkaroti visi diskriminācijas veidi; |
| --- | --- |

—

veicinātu to, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un tādas vērtības kā iecietība, savstarpēja cieņa, daudzveidība, līdztiesība un solidaritāte, kā arī apkaroti visi diskriminācijas veidi;

| — | vairotu jauniešu labklājību, tostarp nodrošinot apstākļus, kuros tie var ievērot veselīgu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

—

vairotu jauniešu labklājību, tostarp nodrošinot apstākļus, kuros tie var ievērot veselīgu dzīvesveidu;

| — | veicinātu jauniešu iesaisti kultūras dzīvē un viņu jaunradi; |
| --- | --- |

—

veicinātu jauniešu iesaisti kultūras dzīvē un viņu jaunradi;

| — | atbalstītu jauniešus, ļaujot labāk apvienot darbu, ģimenes un privāto dzīvi, lai viņi, ja to vēlas, varētu nodibināt ģimeni un vienlaicīgi pilnībā iegūt apmācību un izglītību vai uzsākt darba gaitas, |
| --- | --- |

—

atbalstītu jauniešus, ļaujot labāk apvienot darbu, ģimenes un privāto dzīvi, lai viņi, ja to vēlas, varētu nodibināt ģimeni un vienlaicīgi pilnībā iegūt apmācību un izglītību vai uzsākt darba gaitas,

| — | uzlabotu sociālos un ekonomiskos apstākļus, kādos dzīvo jaunieši atpalikušos pilsētu un lauku rajonos. |
| --- | --- |

—

uzlabotu sociālos un ekonomiskos apstākļus, kādos dzīvo jaunieši atpalikušos pilsētu un lauku rajonos.

| b) | Īpaši svarīgi ir jaunatnes politiku attīstīt kā daudznozaru politiku, ciešā sadarbībā ar jauniešiem, kuri aktīvi darbojas jaunatnes jomā, un jaunatnes organizācijām. Līdztekus citiem priekšlikumiem, kas vēl jāizstrādā, esošie strukturētā dialoga instrumenti — piemēram, prezidentvalsts jaunatnes pasākumi un Eiropas Jaunatnes nedēļa — būtu jāizmanto, lai rīkotu neoficiālus forumus, kuros iesaistītos saskarīgu politikas jomu dalībnieki no Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta. Būtu jātiecas nodrošināt, lai jauniešu pārstāvjus jau sākumā iesaistītu tādu forumu izveidē un īstenošanā, īpaši pievēršoties tādiem jauniešiem, kuru stāvoklis ir nelabvēlīgs no sociālā, kultūras vai saimnieciskā viedokļa.
  Būtu jāizstrādā priekšlikumi pastiprinātai daudznozaru sadarbībai Padomē un tās struktūrās, kas saistītas ar jaunatnes jomu. |
| --- | --- |

b)

Īpaši svarīgi ir jaunatnes politiku attīstīt kā daudznozaru politiku, ciešā sadarbībā ar jauniešiem, kuri aktīvi darbojas jaunatnes jomā, un jaunatnes organizācijām. Līdztekus citiem priekšlikumiem, kas vēl jāizstrādā, esošie strukturētā dialoga instrumenti — piemēram, prezidentvalsts jaunatnes pasākumi un Eiropas Jaunatnes nedēļa — būtu jāizmanto, lai rīkotu neoficiālus forumus, kuros iesaistītos saskarīgu politikas jomu dalībnieki no Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta. Būtu jātiecas nodrošināt, lai jauniešu pārstāvjus jau sākumā iesaistītu tādu forumu izveidē un īstenošanā, īpaši pievēršoties tādiem jauniešiem, kuru stāvoklis ir nelabvēlīgs no sociālā, kultūras vai saimnieciskā viedokļa.

Būtu jāizstrādā priekšlikumi pastiprinātai daudznozaru sadarbībai Padomē un tās struktūrās, kas saistītas ar jaunatnes jomu.

| c) | Regulārs Eiropas ziņojums par jauniešu stāvokli Eiropā varētu palīdzēt analizēt jauniešu problēmas un dzīves apstākļu kvalitāti un pievērst uzmanību šiem jautājumiem, kā arī jauniešu politikas jomu attīstībai Eiropā. Saistībā ar strukturēto dialogu jaunieši varētu aktīvi palīdzēt ziņojumu izstrādē. Ziņojumi būtu jāuztver kā pamanāmi stimuli, lai rosinātu diskusijas par to tematiskajām prioritātēm.
  Lai izvairītos no papildu ziņošanas pienākumiem, to varētu darīt, izmantojot informāciju, kas iegūta ziņojumu izstrādes gaitā saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi, ja iespējams, pievienojot arī attiecīgus dalībvalstīs, jauniešu organizācijās un pētniecības jomā iegūtus datus un strukturētus labas prakses piemērus. |
| --- | --- |

c)

Regulārs Eiropas ziņojums par jauniešu stāvokli Eiropā varētu palīdzēt analizēt jauniešu problēmas un dzīves apstākļu kvalitāti un pievērst uzmanību šiem jautājumiem, kā arī jauniešu politikas jomu attīstībai Eiropā. Saistībā ar strukturēto dialogu jaunieši varētu aktīvi palīdzēt ziņojumu izstrādē. Ziņojumi būtu jāuztver kā pamanāmi stimuli, lai rosinātu diskusijas par to tematiskajām prioritātēm.

Lai izvairītos no papildu ziņošanas pienākumiem, to varētu darīt, izmantojot informāciju, kas iegūta ziņojumu izstrādes gaitā saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi, ja iespējams, pievienojot arī attiecīgus dalībvalstīs, jauniešu organizācijās un pētniecības jomā iegūtus datus un strukturētus labas prakses piemērus.

| d) | Lai jaunatnes jomā uzlabotu konsekvenci, saskanību un pārskatāmību, būtu pēc iespējas labāk jāizmanto triju prezidentvalstu sadarbība, pamatojoties uz 18 mēnešu programmām. Saskaņā ar Padomes Reglamentu (6) tas ietvertu laicīgu sadarbību ar trim turpmākām prezidentvalstīm un Komisiju, lai, pamatojoties uz Padomē apstiprināto darba plānu, skaidri būtu apzinātas tematiskās prioritātes trijiem nākamiem gadiem.
  Prezidentvalstīm būtu īpaši jāpievērš uzmanība, lai ar jauniešiem savstarpēji saistītu konkrētus strukturētā dialoga pasākumus, kā arī, lai pēc problēmu apspriešanas ar jauniešiem darbu varētu turpināt, ņemot vērā apspriedēs panākto. |
| --- | --- |

d)

Lai jaunatnes jomā uzlabotu konsekvenci, saskanību un pārskatāmību, būtu pēc iespējas labāk jāizmanto triju prezidentvalstu sadarbība, pamatojoties uz 18 mēnešu programmām. Saskaņā ar Padomes Reglamentu (6) tas ietvertu laicīgu sadarbību ar trim turpmākām prezidentvalstīm un Komisiju, lai, pamatojoties uz Padomē apstiprināto darba plānu, skaidri būtu apzinātas tematiskās prioritātes trijiem nākamiem gadiem.

Prezidentvalstīm būtu īpaši jāpievērš uzmanība, lai ar jauniešiem savstarpēji saistītu konkrētus strukturētā dialoga pasākumus, kā arī, lai pēc problēmu apspriešanas ar jauniešiem darbu varētu turpināt, ņemot vērā apspriedēs panākto.

| e) | Būtu jāizveido pārrobežu sistēma nolūkā atvieglot labas prakses apmaiņu jaunatnes politikā iesaistītiem vietējiem un reģionu dalībniekiem, īpaši uzsverot “mācības no līdzaudžiem” saistībā ar Eiropas Jaunatnes pakta vietējas īstenošanas stratēģijām. Minētajās apmaiņās gūtās atziņas būtu jādara viegli pieejamas visām ieinteresētajām pusēm un tās būtu regulāri jāizvērtē un jāizmanto — arī kā daļa no Jaunatnes ministru ieguldījuma Lisabonas mērķu sasniegšanā.
  Apmaiņas būtu jāpapildina ar plānošanas, strukturēšanas un izvērtējuma pamatnostādņu kompleksu. Būtu jāapsver apbalvojumu sistēmas izveide, lai pievērstu uzmanību izciliem panākumiem sekmīgā vietējo stratēģiju īstenošanā un uzlabotu informētību par darbu, kas tiek veikts jaunatnes jomā Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

e)

Būtu jāizveido pārrobežu sistēma nolūkā atvieglot labas prakses apmaiņu jaunatnes politikā iesaistītiem vietējiem un reģionu dalībniekiem, īpaši uzsverot “mācības no līdzaudžiem” saistībā ar Eiropas Jaunatnes pakta vietējas īstenošanas stratēģijām. Minētajās apmaiņās gūtās atziņas būtu jādara viegli pieejamas visām ieinteresētajām pusēm un tās būtu regulāri jāizvērtē un jāizmanto — arī kā daļa no Jaunatnes ministru ieguldījuma Lisabonas mērķu sasniegšanā.

Apmaiņas būtu jāpapildina ar plānošanas, strukturēšanas un izvērtējuma pamatnostādņu kompleksu. Būtu jāapsver apbalvojumu sistēmas izveide, lai pievērstu uzmanību izciliem panākumiem sekmīgā vietējo stratēģiju īstenošanā un uzlabotu informētību par darbu, kas tiek veikts jaunatnes jomā Eiropas mērogā.

---

(1)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par to, kā risināt jaunatnes problēmas Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana (OV C 292, 24.11.2005., 5. lpp.).

(2)  http://ec.europa.eu/dgs/policy_advisers/publications/index_en.htm

(3)  COM(2007)63 galīgā redakcija.

(4)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, kā īstenot kopējos jaunatnes līdzdalības un informētības mērķus, lai veicinātu viņu kā Eiropas pilsoņu aktivitāti (OV C 297, 7.12.2006., 6. lpp.).

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

(6)  OV L 285, 16.10.2006., 47. lpp.

---

Komisija

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/27

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 21. decembris

(2007/C 314/08)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,438 |
| JPY | Japānas jēna | 163,27 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4624 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7236 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4453 |
| CHF | Šveices franks | 1,6612 |
| ISK | Islandes krona | 91,73 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,034 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,585274 |
| CZK | Čehijas krona | 26,448 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 254,04 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6968 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,625 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4965 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,599 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7172 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6613 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4356 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,2184 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8786 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0935 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 352,58 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,1045 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,5975 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,306 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 556,75 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8166 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,619 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,563 |
| THB | Taizemes bats | 43,62 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,438

JPY

Japānas jēna

163,27

DKK

Dānijas krona

7,4624

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7236

SEK

Zviedrijas krona

9,4453

CHF

Šveices franks

1,6612

ISK

Islandes krona

91,73

NOK

Norvēģijas krona

8,034

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,585274

CZK

Čehijas krona

26,448

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

254,04

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6968

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,625

RON

Rumānijas leja

3,4965

SKK

Slovākijas krona

33,599

TRY

Turcijas lira

1,7172

AUD

Austrālijas dolārs

1,6613

CAD

Kanādas dolārs

1,4356

HKD

Hongkongas dolārs

11,2184

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8786

SGD

Singapūras dolārs

2,0935

KRW

Dienvidkorejas vons

1 352,58

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,1045

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,5975

HRK

Horvātijas kuna

7,306

IDR

Indonēzijas rūpija

13 556,75

MYR

Malaizijas ringits

4,8166

PHP

Filipīnu peso

59,619

RUB

Krievijas rublis

35,563

THB

Taizemes bats

43,62

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/28

---

Eiropas Komisijas paziņojums Padomes direktīvas realizēšanas ietvaros 93/42/EEK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija

(2007/C 314/09)

| Eiropas Standartizācijas organizācija (1) | Standarta numurs un nosaukums
  (Ieskates dokuments) | Aizstātais standarts | Datums, kad izbeidzas aizstātā standarta dotā atbilstības prezumpcija
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 60118-13:1997
  Dzirdes aparāti — 13. daļa: Elektromagnētiskā saderība (EMS)
  (IEC 60118-13:1997) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60118-13:2005
  Dzirdes aparāti — 13. daļa: Elektromagnētiskā saderība (EMS)
  (IEC 60118-13:2004) | EN 60118-13:1997
  2.1. piezīme | 1.2.2008. |
| CENELEC | EN 60522:1999
  Aprīkotu rentgenlampu pastāvīgās filtrētspējas noteikšana
  (IEC 60522:1999) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60580:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — Dozas un laukuma reizinājuma mērītāji
  (IEC 60580:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-1:1990
  Medicīniskās elektroiekārtas — 1. daļa: Vispārējās drošības prasības
  (IEC 60601-1:1988) | NAV | — |
| EN 60601-1:1990labojumsA1:1993
  (IEC 60601-1:1988/A1:1991) | 3. piezīme | — |
| EN 60601-1:1990labojumsA2:1995
  (IEC 60601-1:1988/A2:1995) | 3. piezīme | — |
| EN 60601-1:1990labojumsA13:1996 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.1996.) |
| CENELEC | EN 60601-1-1:2001
  Medicīniskā elektroiekārta — 1-1. daļa: Vispārīgās drošības prasības — Papildstandarts: Drošības prasības medicīniskajām elektrosistēmām
  (IEC 60601-1-1:2000) | EN 60601-1-1:1993
  - A1:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.12.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-1-2:2001
  Medicīniskās elektroiekārtas — 1-2. daļa: Vispārējās drošības prasības — Papildus standarts: Elektromagnētiskā saderība — Prasības un testi
  (IEC 60601-1-2:2001) | EN 60601-1-2:1993
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.11.2004.) |
| EN 60601-1-2:2001labojumsA1:2006
  (IEC 60601-1-2:2001/A1:2004) | | 1.3.2009. |
| CENELEC | EN 60601-1-3:1994
  Medicīniskā elektroiekārta — 1. daļa. Vispārējās drošības prasības — 3. papildus standarts: Vispārējās prasības aizsardzībai pret radiāciju diagnostikas rentgena iekārtās
  (IEC 60601-1-3:1994) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-1-4:1996
  Medicīniskā elektroiekārta — 1. daļa: Vispārējās drošības prasības — 4. papildus standarts: Programmējamās medicīniskās elektroiekārtas
  (IEC 60601-1-4:1996) | NAV | — |
| EN 60601-1-4:1996labojumsA1:1999
  (IEC 60601-1-4:1996/A1:1999) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.12.2002.) |
| CENELEC | EN 60601-1-6:2004
  Medicīniskās elektroiekārtas — 1-6. daļa: Vispārīgās drošuma prasības — Papildstandarts: Izmantošanas iespējas
  (IEC 60601-1-6:2004) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-1-8:2004
  Medicīniskās elektroiekārtas — 1-8. daļa: Vispārīgās drošuma prasības — Papildstandarts: Vispārīgās prasības, testi un norādījumi medicīniskajās elektroiekārtās un medicīniskajās elektrosistēmās izmantojamām signalizācijas sistēmām
  (IEC 60601-1-8:2003) | NAV | — |
| EN 60601-1-8:2004labojumsA1:2006
  (IEC 60601-1-8:2003/A1:2006) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.1.2007.) |
| CENELEC | EN 60601-2-1:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-1. daļa: Īpašas drošības prasības elektronu paātrinātājiem sprieguma diapazonā no 1 MeV līdz 50 MeV
  (IEC 60601-2-1:1998) | NAV | — |
| EN 60601-2-1:1998labojumsA1:2002
  (IEC 60601-2-1:1998/A1:2002) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.6.2005.) |
| CENELEC | EN 60601-2-2:2000
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-2. daļa: Īpašās drošības prasības augstfrekvences ķirurģiskajām iekārtām
  (IEC 60601-2-2:1998) | EN 60601-2-2:1993
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.8.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-2:2007
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-2. daļa: Īpašās drošuma prasības augstfrekvences ķirurģiskajām iekārtām
  (IEC 60601-2-2:2006) | EN 60601-2-2:2000
  2.1. piezīme | 1.10.2009. |
| CENELEC | EN 60601-2-3:1993
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības īsviļľu terapijas iekārtai
  (IEC 60601-2-3:1991) | NAV | — |
| EN 60601-2-3:1993labojumsA1:1998
  (IEC 60601-2-3:1991/A1:1998) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.2001.) |
| CENELEC | EN 60601-2-4:2003
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-4. daļa: Īpašās drošības prasības sirds defibrilatoriem
  (IEC 60601-2-4:2002) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-5:2000
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-5. daļa: Īpašās drošības prasības ultraskaľas fizioterapijas iekārtām
  (IEC 60601-2-5:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-7:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-7. daļa: Īpašas prasības rentgenaparatūras augstsprieguma ģeneratoru drošībai
  (IEC 60601-2-7:1998) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-8:1997
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-8. daļa: Īpašas drošības prasības terapijas rentgeniekārtām, kas darbojas sprieguma diapazonā no 10 kV līdz 1 MV
  (IEC 60601-2-8:1987) | NAV | — |
| EN 60601-2-8:1997labojumsA1:1997
  (IEC 60601-2-8:1987/A1:1997) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.6.1998.) |
| CENELEC | EN 60601-2-10:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-10. daļa: Īpašās drošības prasības nervu un muskuļu stimulatoriem
  (IEC 60601-2-10:1987) | NAV | — |
| EN 60601-2-10:2000labojumsA1:2001
  (IEC 60601-2-10:1987/A1:2001) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.11.2004.) |
| CENELEC | EN 60601-2-11:1997
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2.daļa: Īpašas drošības prasības gamma staru terapijas iekārtām
  (IEC 60601-2-11:1997) | NAV | — |
| EN 60601-2-11:1997labojumsA1:2004
  (IEC 60601-2-11:1997/A1:2004) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.9.2007.) |
| CENELEC | EN 60601-2-12:2006
  Elektriskās medicīnas iekārtas — 2-12. daļa: Īpašās prasības attiecībā uz elpināšanas aparātu drošumu — Elpināšanas aparāti intensīvajai terapijai un reanimācijai
  (IEC 60601-2-12:2001) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-13:2006
  Elektriskās medicīnas iekārtas — 2-13. daļa: Īpašās prasības anestēzijas sistēmu drošumam un būtiskajai veiktspējai
  (IEC 60601-2-13:2003) | EN 740:1998
  - A1:2004
  - AC:1998
  2.3. piezīme | — |
| EN 60601-2-13:2006labojumsA1:2007
  (IEC 60601-2-13:2003/A1:2006) | 3. piezīme | 1.3.2010. |
| CENELEC | EN 60601-2-16:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-16. daļa: Īpašas prasības hemodialīzes, hemodiafiltrācijas un hemofiltrācijas iekārtu drošībai
  (IEC 60601-2-16:1998) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-17:2004
  Medicīnas elektroiekārtas. 2-17. daļa: Īpašas prasības automātikas vadītiem brahiterapijas pēcuzpildes aparātiem
  (IEC 60601-2-17:2004) | EN 60601-2-17:1996
  - A1:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.3.2007.) |
| CENELEC | EN 60601-2-18:1996
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības endoskopijas iekārtām
  (IEC 60601-2-18:1996) | NAV | — |
| EN 60601-2-18:1996labojumsA1:2000
  (IEC 60601-2-18:1996/A1:2000) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.8.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-19:1996
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības mazuļu inkubatoriem
  (IEC 60601-2-19:1990) | NAV | — |
| EN 60601-2-19:1996labojumsA1:1996
  (IEC 60601-2-19:1990/A1:1996) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (13.6.1998.) |
| CENELEC | EN 60601-2-20:1996
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības transportējamiem inkubatoriem
  (IEC 60601-2-20:1990
  - A1:1996) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-21:1994
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas prasības zīdaiľu sildītājiem ar siltuma starotāju
  (IEC 60601-2-21:1994) | NAV | — |
| EN 60601-2-21:1994labojumsA1:1996
  (IEC 60601-2-21:1994/A1:1996) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (13.6.1998.) |
| CENELEC | EN 60601-2-22:1996
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības diagnostikas un terapeitiskai lāzeriekārtai
  (IEC 60601-2-22:1995) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-23:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-23. daļa: Īpašas prasības pret transkutānā parciālā spiediena monitorēšanas aparatūras drošumu, arī būtiskajos tās darbības aspektos
  (IEC 60601-2-23:1999) | EN 60601-2-23:1997
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.1.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-24:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas prasības infūzijas sūkľu un regulatoru drošumam
  (IEC 60601-2-24:1998) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-25:1995
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības elektrokardiogrāfiem
  (IEC 60601-2-25:1993) | NAV | — |
| EN 60601-2-25:1995labojumsA1:1999
  (IEC 60601-2-25:1993/A1:1999) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.5.2002.) |
| CENELEC | EN 60601-2-26:2003
  edicīniskās elektroiekārtas — 2-26. daļa: Īpašas drošības prasības elektroencelogrāfiem
  (IEC 60601-2-26:2002) | EN 60601-2-26:1994
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.3.2006.) |
| CENELEC | EN 60601-2-27:1994
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības elektrokardiogrāfiskās novērošanas iekārtai
  (IEC 60601-2-27:1994) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-27:2006
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-27. daļa: Īpašās drošuma prasības elektrokardiogrāfiskās novērošanas iekārtām, arī būtiskajos to darbības aspektos
  (IEC 60601-2-27:2005) | EN 60601-2-27:1994
  2.1. piezīme | 1.11.2008. |
| CENELEC | EN 60601-2-28:1993
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības medicīniskajā diagnostikā lietojamai rentgena aparatūrai un rentgena cauruļvadu sistēmai
  (IEC 60601-2-28:1993) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-29:1999
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-29. daļa: Īpašas drošības prasības radioterapijas modelēšanas iekārtām
  (IEC 60601-2-29:1999) | EN 60601-2-29:1995
  - A1:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.4.2002.) |
| CENELEC | EN 60601-2-30:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-30. daļa: Īpašas prasības pret automātiskās cikliskās neinvazīvās arteriālā spiediena monitorēšanas aparatūras drošumu, arī būtiskajos tās darbības aspektos
  (IEC 60601-2-30:1999) | EN 60601-2-30:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.2.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-31:1995
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības ārējiem sirds ritma uzturētājiem ar iekšējo enerģijas avotu
  (IEC 60601-2-31:1994) | NAV | — |
| EN 60601-2-31:1995labojumsA1:1998
  (IEC 60601-2-31:1994/A1:1998) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.1.2001.) |
| CENELEC | EN 60601-2-32:1994
  Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības rentgena iekārtas palīgaparatūrai
  (IEC 60601-2-32:1994) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-33:2002
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-33. daļa: Īpašas drošības prasības medicīniskajā diagnostikā lietojamām magnētiskās rezonanses iekārtām
  (IEC 60601-2-33:2002) | EN 60601-2-33:1995
  - A11:1997
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.2005.) |
| EN 60601-2-33:2002labojumsA1:2005
  (IEC 60601-2-33:2002/A1:2005) | 3. piezīme | 1.11.2008. |
| CENELEC | EN 60601-2-34:2000
  Medicīniskā elektroiekārta — 2-34. daļa: Īpašas drošības prasības asinsspiediena tiešās novērošanas iekārtai
  (IEC 60601-2-34:2000) | EN 60601-2-34:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.11.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-35:1996
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības segām, polsteriem un matračiem, kas paredzēti sildīšanai
  (IEC 60601-2-35:1996) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-36:1997
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības ekstrakorporāli inducētām litotripsijām
  (IEC 60601-2-36:1997) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-37:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-37. daļa: Īpašas prasības ultraskaľas medicīniskās diagnostikas un monitorēšanas aparatūras drošumam
  (IEC 60601-2-37:2001) | NAV | — |
| EN 60601-2-37:2001labojumsA1:2005
  (IEC 60601-2-37:2001/A1:2004) | 3. piezīme | 1.1.2008. |
| EN 60601-2-37:2001labojumsA2:2005
  (IEC 60601-2-37:2001/A2:2005) | 3. piezīme | 1.12.2008. |
| CENELEC | EN 60601-2-38:1996
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības slimnīcu gultām ar elektrisko aprīkojumu
  (IEC 60601-2-38:1996) | NAV | — |
| EN 60601-2-38:1996labojumsA1:2000
  (IEC 60601-2-38:1996/A1:1999) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.1.2003.) |
| CENELEC | EN 60601-2-39:1999
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-39. daļa: Īpašas drošības prasības peritoneālās dialīzes iekārtām
  (IEC 60601-2-39:1999) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-40:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-40. daļa: Īpašas prasības elektromiogrāfu un iekārtu, kas izraisa reakciju, drošībai
  (IEC 60601-2-40:1998) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-41:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-41. daļa: Īpašas prasības ķirurģisko gaismekļu un diagnosticēšanas gaismekļu drošumam
  (IEC 60601-2-41:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-43:2000
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-43. daļa: Īpašas prasības medicīniskas iejaukšanās procedūru rentgenaparatūras drošumam
  (IEC 60601-2-43:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-44:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-44. daļa: Īpašas drošības prasības datortomogrāfijas rentgeniekārtām
  (IEC 60601-2-44:2001) | EN 60601-2-44:1999
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.2004.) |
| EN 60601-2-44:2001labojumsA1:2003
  (IEC 60601-2-44:2001/A1:2002) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.12.2005.) |
| CENELEC | EN 60601-2-45:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-45. daļa: Īpašas drošības prasības mamogrāfijas rengeniekārtām un mamogrāfijas stereotaksiskām ierīcēm
  (IEC 60601-2-45:2001) | EN 60601-2-45:1998
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.2004.) |
| CENELEC | EN 60601-2-46:1998
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-46. daļa: Īpašas drošības prasības operāciju galdiem
  (IEC 60601-2-46:1998) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-47:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-47. daļa: Īpašas prasības pret ambulatorisko elektrokardiogrāfijas sistēmu drošumu, arī būtiskajos to darbības aspektos
  (IEC 60601-2-47:2001) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-49:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-49. daļa: Īpašas prasības multifunkcionālās pacienta monitorēšanas aparatūras drošumam
  (IEC 60601-2-49:2001) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-50:2002
  Medicīnas elektroiekārtas — 2-50. daļa: Īpašas drošības prasības bērnu fototerapijas iekārtām
  (IEC 60601-2-50:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60601-2-51:2003
  Medicīniskās elektroiekārtas — 2-51. daļa: Īpašas drošības prasības pierakstošiem un analizējošiem vienkanālu un vairākkanālu elektrokardiogrāfiem, arī būtiskajos to darbības aspektos
  (IEC 60601-2-51:2003) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60627:2001
  Rentgendiagnostikas attēlveidošanas iekārtas — Vispārējas nozīmes un mamogrāfijas antiizkliedes režģu raksturlielumi
  (IEC 60627:2001) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60645-1:2001
  Elektroakustika — Audioloģiskās iekārtas — 1. daļa: Tīrtoľa audiometri
  (IEC 60645-1:2001) | EN 60645-1:1994
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.10.2004.) |
| CENELEC | EN 60645-2:1997
  Audiometri — 2. daļa. Iekārta runas audiometrijai
  (IEC 60645-2:1993) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60645-3:1995
  Audiometri — 3. daļa. Audiometrijai un neirootoloģijai paredzētie īslaicīgi dzirdes testa signāli
  (IEC 60645-3:1994) | NAV | — |
| CENELEC | EN 60645-4:1995
  Audiometri — 4. daļa. Izstiepta augstfrekvenču diapazona audiometrijai paredzēta iekārta
  (IEC 60645-4:1994) | NAV | — |
| CENELEC | EN 61217:1996
  Radioterapijas modelēšanas iekārtas — Koordinātes, pārvietojumi un skalas
  (IEC 61217:1996) | NAV | — |
| EN 61217:1996labojumsA1:2001
  (IEC 61217:1996/A1:2000) | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.12.2003.) |
| CENELEC | EN 61676:2002
  Medicīnas elektroiekārtas. Diagnostikas radioloģijā lietojamo rentgenlampu neinvazīvas sprieguma mērīšanas dozimetriskie instrumenti
  (IEC 61676:2002) | NAV | — |
| CENELEC | EN 62083:2001
  Medicīnas elektroiekārtas — Drošības prasības radioterapijas plānošanas sistēmām
  (IEC 62083:2000) | NAV | — |
| CENELEC | EN 62220-1:2004
  Medicīnas elektroiekārtas. Rentgenstaru digitālo attēlveides aparātu raksturlielumi. 1. daļa: Detektīvās kvantu efektivitātes noteikšana
  (IEC 62220-1:2003) | NAV | — |

Eiropas Standartizācijas organizācija (1)

Standarta numurs un nosaukums

(Ieskates dokuments)

Aizstātais standarts

Datums, kad izbeidzas aizstātā standarta dotā atbilstības prezumpcija

1. piezīme

CENELEC

EN 60118-13:1997

Dzirdes aparāti — 13. daļa: Elektromagnētiskā saderība (EMS)

(IEC 60118-13:1997)

NAV

—

CENELEC

EN 60118-13:2005

Dzirdes aparāti — 13. daļa: Elektromagnētiskā saderība (EMS)

(IEC 60118-13:2004)

EN 60118-13:1997

2.1. piezīme

1.2.2008.

CENELEC

EN 60522:1999

Aprīkotu rentgenlampu pastāvīgās filtrētspējas noteikšana

(IEC 60522:1999)

NAV

—

CENELEC

EN 60580:2000

Medicīnas elektroiekārtas — Dozas un laukuma reizinājuma mērītāji

(IEC 60580:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-1:1990

Medicīniskās elektroiekārtas — 1. daļa: Vispārējās drošības prasības

(IEC 60601-1:1988)

NAV

—

EN 60601-1:1990labojumsA1:1993

(IEC 60601-1:1988/A1:1991)

3. piezīme

—

EN 60601-1:1990labojumsA2:1995

(IEC 60601-1:1988/A2:1995)

3. piezīme

—

EN 60601-1:1990labojumsA13:1996

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.1996.)

CENELEC

EN 60601-1-1:2001

Medicīniskā elektroiekārta — 1-1. daļa: Vispārīgās drošības prasības — Papildstandarts: Drošības prasības medicīniskajām elektrosistēmām

(IEC 60601-1-1:2000)

EN 60601-1-1:1993

- A1:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.12.2003.)

CENELEC

EN 60601-1-2:2001

Medicīniskās elektroiekārtas — 1-2. daļa: Vispārējās drošības prasības — Papildus standarts: Elektromagnētiskā saderība — Prasības un testi

(IEC 60601-1-2:2001)

EN 60601-1-2:1993

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.11.2004.)

EN 60601-1-2:2001labojumsA1:2006

(IEC 60601-1-2:2001/A1:2004)

1.3.2009.

CENELEC

EN 60601-1-3:1994

Medicīniskā elektroiekārta — 1. daļa. Vispārējās drošības prasības — 3. papildus standarts: Vispārējās prasības aizsardzībai pret radiāciju diagnostikas rentgena iekārtās

(IEC 60601-1-3:1994)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-1-4:1996

Medicīniskā elektroiekārta — 1. daļa: Vispārējās drošības prasības — 4. papildus standarts: Programmējamās medicīniskās elektroiekārtas

(IEC 60601-1-4:1996)

NAV

—

EN 60601-1-4:1996labojumsA1:1999

(IEC 60601-1-4:1996/A1:1999)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.12.2002.)

CENELEC

EN 60601-1-6:2004

Medicīniskās elektroiekārtas — 1-6. daļa: Vispārīgās drošuma prasības — Papildstandarts: Izmantošanas iespējas

(IEC 60601-1-6:2004)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-1-8:2004

Medicīniskās elektroiekārtas — 1-8. daļa: Vispārīgās drošuma prasības — Papildstandarts: Vispārīgās prasības, testi un norādījumi medicīniskajās elektroiekārtās un medicīniskajās elektrosistēmās izmantojamām signalizācijas sistēmām

(IEC 60601-1-8:2003)

NAV

—

EN 60601-1-8:2004labojumsA1:2006

(IEC 60601-1-8:2003/A1:2006)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.1.2007.)

CENELEC

EN 60601-2-1:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-1. daļa: Īpašas drošības prasības elektronu paātrinātājiem sprieguma diapazonā no 1 MeV līdz 50 MeV

(IEC 60601-2-1:1998)

NAV

—

EN 60601-2-1:1998labojumsA1:2002

(IEC 60601-2-1:1998/A1:2002)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.6.2005.)

CENELEC

EN 60601-2-2:2000

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-2. daļa: Īpašās drošības prasības augstfrekvences ķirurģiskajām iekārtām

(IEC 60601-2-2:1998)

EN 60601-2-2:1993

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.8.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-2:2007

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-2. daļa: Īpašās drošuma prasības augstfrekvences ķirurģiskajām iekārtām

(IEC 60601-2-2:2006)

EN 60601-2-2:2000

2.1. piezīme

1.10.2009.

CENELEC

EN 60601-2-3:1993

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības īsviļľu terapijas iekārtai

(IEC 60601-2-3:1991)

NAV

—

EN 60601-2-3:1993labojumsA1:1998

(IEC 60601-2-3:1991/A1:1998)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.2001.)

CENELEC

EN 60601-2-4:2003

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-4. daļa: Īpašās drošības prasības sirds defibrilatoriem

(IEC 60601-2-4:2002)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-5:2000

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-5. daļa: Īpašās drošības prasības ultraskaľas fizioterapijas iekārtām

(IEC 60601-2-5:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-7:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-7. daļa: Īpašas prasības rentgenaparatūras augstsprieguma ģeneratoru drošībai

(IEC 60601-2-7:1998)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-8:1997

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-8. daļa: Īpašas drošības prasības terapijas rentgeniekārtām, kas darbojas sprieguma diapazonā no 10 kV līdz 1 MV

(IEC 60601-2-8:1987)

NAV

—

EN 60601-2-8:1997labojumsA1:1997

(IEC 60601-2-8:1987/A1:1997)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.6.1998.)

CENELEC

EN 60601-2-10:2000

Medicīnas elektroiekārtas — 2-10. daļa: Īpašās drošības prasības nervu un muskuļu stimulatoriem

(IEC 60601-2-10:1987)

NAV

—

EN 60601-2-10:2000labojumsA1:2001

(IEC 60601-2-10:1987/A1:2001)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.11.2004.)

CENELEC

EN 60601-2-11:1997

Medicīniskās elektroiekārtas — 2.daļa: Īpašas drošības prasības gamma staru terapijas iekārtām

(IEC 60601-2-11:1997)

NAV

—

EN 60601-2-11:1997labojumsA1:2004

(IEC 60601-2-11:1997/A1:2004)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.9.2007.)

CENELEC

EN 60601-2-12:2006

Elektriskās medicīnas iekārtas — 2-12. daļa: Īpašās prasības attiecībā uz elpināšanas aparātu drošumu — Elpināšanas aparāti intensīvajai terapijai un reanimācijai

(IEC 60601-2-12:2001)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-13:2006

Elektriskās medicīnas iekārtas — 2-13. daļa: Īpašās prasības anestēzijas sistēmu drošumam un būtiskajai veiktspējai

(IEC 60601-2-13:2003)

EN 740:1998

- A1:2004

- AC:1998

2.3. piezīme

—

EN 60601-2-13:2006labojumsA1:2007

(IEC 60601-2-13:2003/A1:2006)

3. piezīme

1.3.2010.

CENELEC

EN 60601-2-16:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-16. daļa: Īpašas prasības hemodialīzes, hemodiafiltrācijas un hemofiltrācijas iekārtu drošībai

(IEC 60601-2-16:1998)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-17:2004

Medicīnas elektroiekārtas. 2-17. daļa: Īpašas prasības automātikas vadītiem brahiterapijas pēcuzpildes aparātiem

(IEC 60601-2-17:2004)

EN 60601-2-17:1996

- A1:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.3.2007.)

CENELEC

EN 60601-2-18:1996

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības endoskopijas iekārtām

(IEC 60601-2-18:1996)

NAV

—

EN 60601-2-18:1996labojumsA1:2000

(IEC 60601-2-18:1996/A1:2000)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.8.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-19:1996

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības mazuļu inkubatoriem

(IEC 60601-2-19:1990)

NAV

—

EN 60601-2-19:1996labojumsA1:1996

(IEC 60601-2-19:1990/A1:1996)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(13.6.1998.)

CENELEC

EN 60601-2-20:1996

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības transportējamiem inkubatoriem

(IEC 60601-2-20:1990

- A1:1996)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-21:1994

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas prasības zīdaiľu sildītājiem ar siltuma starotāju

(IEC 60601-2-21:1994)

NAV

—

EN 60601-2-21:1994labojumsA1:1996

(IEC 60601-2-21:1994/A1:1996)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(13.6.1998.)

CENELEC

EN 60601-2-22:1996

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības diagnostikas un terapeitiskai lāzeriekārtai

(IEC 60601-2-22:1995)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-23:2000

Medicīnas elektroiekārtas — 2-23. daļa: Īpašas prasības pret transkutānā parciālā spiediena monitorēšanas aparatūras drošumu, arī būtiskajos tās darbības aspektos

(IEC 60601-2-23:1999)

EN 60601-2-23:1997

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.1.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-24:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas prasības infūzijas sūkľu un regulatoru drošumam

(IEC 60601-2-24:1998)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-25:1995

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības elektrokardiogrāfiem

(IEC 60601-2-25:1993)

NAV

—

EN 60601-2-25:1995labojumsA1:1999

(IEC 60601-2-25:1993/A1:1999)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.5.2002.)

CENELEC

EN 60601-2-26:2003

edicīniskās elektroiekārtas — 2-26. daļa: Īpašas drošības prasības elektroencelogrāfiem

(IEC 60601-2-26:2002)

EN 60601-2-26:1994

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.3.2006.)

CENELEC

EN 60601-2-27:1994

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības elektrokardiogrāfiskās novērošanas iekārtai

(IEC 60601-2-27:1994)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-27:2006

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-27. daļa: Īpašās drošuma prasības elektrokardiogrāfiskās novērošanas iekārtām, arī būtiskajos to darbības aspektos

(IEC 60601-2-27:2005)

EN 60601-2-27:1994

2.1. piezīme

1.11.2008.

CENELEC

EN 60601-2-28:1993

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības medicīniskajā diagnostikā lietojamai rentgena aparatūrai un rentgena cauruļvadu sistēmai

(IEC 60601-2-28:1993)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-29:1999

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-29. daļa: Īpašas drošības prasības radioterapijas modelēšanas iekārtām

(IEC 60601-2-29:1999)

EN 60601-2-29:1995

- A1:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.4.2002.)

CENELEC

EN 60601-2-30:2000

Medicīnas elektroiekārtas — 2-30. daļa: Īpašas prasības pret automātiskās cikliskās neinvazīvās arteriālā spiediena monitorēšanas aparatūras drošumu, arī būtiskajos tās darbības aspektos

(IEC 60601-2-30:1999)

EN 60601-2-30:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.2.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-31:1995

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības ārējiem sirds ritma uzturētājiem ar iekšējo enerģijas avotu

(IEC 60601-2-31:1994)

NAV

—

EN 60601-2-31:1995labojumsA1:1998

(IEC 60601-2-31:1994/A1:1998)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.1.2001.)

CENELEC

EN 60601-2-32:1994

Medicīniskā elektroiekārta — 2. daļa: Īpašas drošības prasības rentgena iekārtas palīgaparatūrai

(IEC 60601-2-32:1994)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-33:2002

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-33. daļa: Īpašas drošības prasības medicīniskajā diagnostikā lietojamām magnētiskās rezonanses iekārtām

(IEC 60601-2-33:2002)

EN 60601-2-33:1995

- A11:1997

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.2005.)

EN 60601-2-33:2002labojumsA1:2005

(IEC 60601-2-33:2002/A1:2005)

3. piezīme

1.11.2008.

CENELEC

EN 60601-2-34:2000

Medicīniskā elektroiekārta — 2-34. daļa: Īpašas drošības prasības asinsspiediena tiešās novērošanas iekārtai

(IEC 60601-2-34:2000)

EN 60601-2-34:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.11.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-35:1996

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības segām, polsteriem un matračiem, kas paredzēti sildīšanai

(IEC 60601-2-35:1996)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-36:1997

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības ekstrakorporāli inducētām litotripsijām

(IEC 60601-2-36:1997)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-37:2001

Medicīnas elektroiekārtas — 2-37. daļa: Īpašas prasības ultraskaľas medicīniskās diagnostikas un monitorēšanas aparatūras drošumam

(IEC 60601-2-37:2001)

NAV

—

EN 60601-2-37:2001labojumsA1:2005

(IEC 60601-2-37:2001/A1:2004)

3. piezīme

1.1.2008.

EN 60601-2-37:2001labojumsA2:2005

(IEC 60601-2-37:2001/A2:2005)

3. piezīme

1.12.2008.

CENELEC

EN 60601-2-38:1996

Medicīniskās elektroiekārtas — 2. daļa: Īpašas drošības prasības slimnīcu gultām ar elektrisko aprīkojumu

(IEC 60601-2-38:1996)

NAV

—

EN 60601-2-38:1996labojumsA1:2000

(IEC 60601-2-38:1996/A1:1999)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.1.2003.)

CENELEC

EN 60601-2-39:1999

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-39. daļa: Īpašas drošības prasības peritoneālās dialīzes iekārtām

(IEC 60601-2-39:1999)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-40:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-40. daļa: Īpašas prasības elektromiogrāfu un iekārtu, kas izraisa reakciju, drošībai

(IEC 60601-2-40:1998)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-41:2000

Medicīnas elektroiekārtas — 2-41. daļa: Īpašas prasības ķirurģisko gaismekļu un diagnosticēšanas gaismekļu drošumam

(IEC 60601-2-41:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-43:2000

Medicīnas elektroiekārtas — 2-43. daļa: Īpašas prasības medicīniskas iejaukšanās procedūru rentgenaparatūras drošumam

(IEC 60601-2-43:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-44:2001

Medicīnas elektroiekārtas — 2-44. daļa: Īpašas drošības prasības datortomogrāfijas rentgeniekārtām

(IEC 60601-2-44:2001)

EN 60601-2-44:1999

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.2004.)

EN 60601-2-44:2001labojumsA1:2003

(IEC 60601-2-44:2001/A1:2002)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.12.2005.)

CENELEC

EN 60601-2-45:2001

Medicīnas elektroiekārtas — 2-45. daļa: Īpašas drošības prasības mamogrāfijas rengeniekārtām un mamogrāfijas stereotaksiskām ierīcēm

(IEC 60601-2-45:2001)

EN 60601-2-45:1998

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.2004.)

CENELEC

EN 60601-2-46:1998

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-46. daļa: Īpašas drošības prasības operāciju galdiem

(IEC 60601-2-46:1998)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-47:2001

Medicīnas elektroiekārtas — 2-47. daļa: Īpašas prasības pret ambulatorisko elektrokardiogrāfijas sistēmu drošumu, arī būtiskajos to darbības aspektos

(IEC 60601-2-47:2001)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-49:2001

Medicīnas elektroiekārtas — 2-49. daļa: Īpašas prasības multifunkcionālās pacienta monitorēšanas aparatūras drošumam

(IEC 60601-2-49:2001)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-50:2002

Medicīnas elektroiekārtas — 2-50. daļa: Īpašas drošības prasības bērnu fototerapijas iekārtām

(IEC 60601-2-50:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 60601-2-51:2003

Medicīniskās elektroiekārtas — 2-51. daļa: Īpašas drošības prasības pierakstošiem un analizējošiem vienkanālu un vairākkanālu elektrokardiogrāfiem, arī būtiskajos to darbības aspektos

(IEC 60601-2-51:2003)

NAV

—

CENELEC

EN 60627:2001

Rentgendiagnostikas attēlveidošanas iekārtas — Vispārējas nozīmes un mamogrāfijas antiizkliedes režģu raksturlielumi

(IEC 60627:2001)

NAV

—

CENELEC

EN 60645-1:2001

Elektroakustika — Audioloģiskās iekārtas — 1. daļa: Tīrtoľa audiometri

(IEC 60645-1:2001)

EN 60645-1:1994

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.10.2004.)

CENELEC

EN 60645-2:1997

Audiometri — 2. daļa. Iekārta runas audiometrijai

(IEC 60645-2:1993)

NAV

—

CENELEC

EN 60645-3:1995

Audiometri — 3. daļa. Audiometrijai un neirootoloģijai paredzētie īslaicīgi dzirdes testa signāli

(IEC 60645-3:1994)

NAV

—

CENELEC

EN 60645-4:1995

Audiometri — 4. daļa. Izstiepta augstfrekvenču diapazona audiometrijai paredzēta iekārta

(IEC 60645-4:1994)

NAV

—

CENELEC

EN 61217:1996

Radioterapijas modelēšanas iekārtas — Koordinātes, pārvietojumi un skalas

(IEC 61217:1996)

NAV

—

EN 61217:1996labojumsA1:2001

(IEC 61217:1996/A1:2000)

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.12.2003.)

CENELEC

EN 61676:2002

Medicīnas elektroiekārtas. Diagnostikas radioloģijā lietojamo rentgenlampu neinvazīvas sprieguma mērīšanas dozimetriskie instrumenti

(IEC 61676:2002)

NAV

—

CENELEC

EN 62083:2001

Medicīnas elektroiekārtas — Drošības prasības radioterapijas plānošanas sistēmām

(IEC 62083:2000)

NAV

—

CENELEC

EN 62220-1:2004

Medicīnas elektroiekārtas. Rentgenstaru digitālo attēlveides aparātu raksturlielumi. 1. daļa: Detektīvās kvantu efektivitātes noteikšana

(IEC 62220-1:2003)

NAV

—

| 1. piezīme: | Parasti atbilstības prezumpcijas izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas termiņš (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme:

Parasti atbilstības prezumpcijas izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas termiņš (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi.

| 2.1. piezīme: | Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme:

Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām.

| 2.3. piezīme: | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības sfēra nekā aizstātajam standartam. Datumā, kas te norādīts, (daļēji) aizstātais standarts vairs neprezumē, ka ražojumi, kas ietilpst jaunā standarta darbības sfērā, atbilst direktīvas būtiskajām prasībām. Ražojumiem, kas ietilpst (daļēji) aizstātā standarta darbības sfērā, bet neietilpst jaunā standarta darbības sfērā, (daļēji) aizstātais standarts atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām joprojām prezumē. |
| --- | --- |

2.3. piezīme:

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības sfēra nekā aizstātajam standartam. Datumā, kas te norādīts, (daļēji) aizstātais standarts vairs neprezumē, ka ražojumi, kas ietilpst jaunā standarta darbības sfērā, atbilst direktīvas būtiskajām prasībām. Ražojumiem, kas ietilpst (daļēji) aizstātā standarta darbības sfērā, bet neietilpst jaunā standarta darbības sfērā, (daļēji) aizstātais standarts atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām joprojām prezumē.

| 3. piezīme: | Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme:

Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām.

Piemērs: Attiecībā uz EN 60601-1:1990 rakstāms tā:

| CENELEC | EN 60601-1:1990
  Medicīnas elektroaparatūra
  1. daļa: Drošības vispārīgās prasības
  (IEC 60601-1:1988)

  [Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990] | NAV
  [Nevienu standartu neaizstāj] | — |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 60601-1:1990 labojums A1:1993
  (IEC 60601-1:1988/A1:1991)

  [Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990


  - EN 60601-1:1990/A1:1993] | 3. piezīme

  [Aizstāj standartu EN 60601-1:1990] | — |
| EN 60601-1:1990 labojums A2:1995
  (IEC 60601-1:1988/A2:1995)

  [Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990


  - EN 60601-1:1990/A1:1993


  - EN60601-1:1990/A2:1995] | 3. piezīme

  [Aizstāj standartu EN 60601-1:1990


  - A1:1993] | — |
| EN 60601-1:1990 labojums A13:1996

  [Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990


  - EN 60601-1:1990/A1:1993


  - EN 60601-1:1990/A2:1995


  - EN 60601-1:1990/A13:1996] | 3. piezīme

  [Aizstāj standartu EN 60601-1:1990


  - A1:1993


  - A2:1995] | Darbības izbeigšanās datums
  (1.7.1996.) |

CENELEC

EN 60601-1:1990

Medicīnas elektroaparatūra

1. daļa: Drošības vispārīgās prasības

(IEC 60601-1:1988)

[Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990]

NAV

[Nevienu standartu neaizstāj]

—

EN 60601-1:1990 labojums A1:1993

(IEC 60601-1:1988/A1:1991)

[Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990

- EN 60601-1:1990/A1:1993]

3. piezīme

[Aizstāj standartu EN 60601-1:1990]

—

EN 60601-1:1990 labojums A2:1995

(IEC 60601-1:1988/A2:1995)

[Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990

- EN 60601-1:1990/A1:1993

- EN60601-1:1990/A2:1995]

3. piezīme

[Aizstāj standartu EN 60601-1:1990

- A1:1993]

—

EN 60601-1:1990 labojums A13:1996

[Atsauces standarts ir EN 60601-1:1990

- EN 60601-1:1990/A1:1993

- EN 60601-1:1990/A2:1995

- EN 60601-1:1990/A13:1996]

3. piezīme

[Aizstāj standartu EN 60601-1:1990

- A1:1993

- A2:1995]

Darbības izbeigšanās datums

(1.7.1996.)

---

(1)  CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/36

---

Grozījums, ko Francija izdara sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem maršrutos starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Marseļu, Nicu un Parīzi (Orlī), no otras puses

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/10)

| 1. | Ievērojot 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības noteica attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem maršrutos






  — | starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Marseļu un Nicu, no otras puses, un publicēja
  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesī 2005. gada 21. jūnijā C 149, 7. lpp.; |
| --- | --- | --- |

1.

Ievērojot 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības noteica attiecībā uz regulāriem gaisa pārvadājumiem maršrutos

—

starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Marseļu un Nicu, no otras puses, un publicēja
  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesī 2005. gada 21. jūnijā C 149, 7. lpp.;

| — | starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Parīzi (Orlī), no otras puses, un publicēja
  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesī 2005. gada 21. jūnijā C 149, 12. lpp. |
| --- | --- |

—

starp Ažaksjo, Bastiā, Kalvī un Fižarī, no vienas puses, un Parīzi (Orlī), no otras puses, un publicēja
  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesī 2005. gada 21. jūnijā C 149, 12. lpp.

Šajās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās ir noteikts, ka gadījumā, ja neparedzētu un no pārvadātājiem neatkarīgu iemeslu dēļ pieaug izmaksas, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, maksimālos tarifus, kas noteikti saistību 2.2. punktā, var proporcionāli paaugstināt atbilstoši konstatētajam izmaksu pieaugumam.

| 2. | Piemērojot šo noteikumu, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās no 2007. gada 1. decembra izdara šādus grozījumus. | Gaisa satiksmē starp Marseļu un Nicu un Korsiku maksimālos tarifus, kas minēti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību 2.2. punktā, palielina






  — | par EUR 4 lidojumam vienā virzienā (piemērojot parasto tarifu), |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Piemērojot šo noteikumu, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās no 2007. gada 1. decembra izdara šādus grozījumus.

Gaisa satiksmē starp Marseļu un Nicu un Korsiku maksimālos tarifus, kas minēti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību 2.2. punktā, palielina

—

par EUR 4 lidojumam vienā virzienā (piemērojot parasto tarifu),

| — | par EUR 3 turp un atpakaļ lidojumiem pasažieriem, kuru dzīves vieta ir Korsika, |
| --- | --- |

—

par EUR 3 turp un atpakaļ lidojumiem pasažieriem, kuru dzīves vieta ir Korsika,

| — | par EUR 2 vienā braucienā pasažieru kategorijām, kas minētas šajās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās (jauniešiem, vecāka gadu gājuma personām, studentiem, ģimenēm, invalīdiem). |
| --- | --- |

—

par EUR 2 vienā braucienā pasažieru kategorijām, kas minētas šajās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās (jauniešiem, vecāka gadu gājuma personām, studentiem, ģimenēm, invalīdiem).

| | Gaisa satiksmē starp Parīzi (Orlī) un Korsiku maksimālos tarifus, kas minēti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību 2.2. punktā, palielina






  — | par EUR 5 lidojumam vienā virzienā (piemērojot parasto tarifu), |
| --- | --- | --- |

Gaisa satiksmē starp Parīzi (Orlī) un Korsiku maksimālos tarifus, kas minēti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību 2.2. punktā, palielina

—

par EUR 5 lidojumam vienā virzienā (piemērojot parasto tarifu),

| — | par EUR 5 turp un atpakaļ lidojumiem pasažieriem, kuru dzīves vieta ir Korsika, |
| --- | --- |

—

par EUR 5 turp un atpakaļ lidojumiem pasažieriem, kuru dzīves vieta ir Korsika,

| — | par EUR 3 vienā braucienā pasažieru kategorijām, kas minētas šajās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās (jauniešiem, vecāka gadu gājuma personām, studentiem, ģimenēm, invalīdiem). |
| --- | --- |

—

par EUR 3 vienā braucienā pasažieru kategorijām, kas minētas šajās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās (jauniešiem, vecāka gadu gājuma personām, studentiem, ģimenēm, invalīdiem).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/37

---

GR-Elliniko: Regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatācija

Uzaicinājums uz konkursu par līgumiem attiecībā uz trīs regulāru gaisa satiksmes maršrutu ekspluatāciju saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ko izdevusi Grieķijas Republika atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktam

(2007/C 314/11)

1.   Ievads: Saskaņā ar Padomes 23.7.1992. Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Grieķijas valdība ir uzlikusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulāriem pakalpojumiem šādos maršrutos:

Roda - Kastelorizo,

Atēnas - Skira,

Saloniki - Skira.

Prasības attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām bija publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 311, 21.12.2007.

Ja līdz 31.3.2008. neviens gaisa pārvadātājs Civilās aviācijas iestādei nebūs paziņojis, ka tas ir nodomājis veikt regulārus lidojumus vienā vai vairākos iepriekš minētajos maršrutos no 1.5.2008. saskaņā ar prasībām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām attiecīgajā maršrutā vai maršrutos un bez finansiālas kompensācijas, Grieķija ir nolēmusi, ka atbilstoši minētās regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteiktajai kārtībai tā uzsāks procedūru, lai ierobežotu piekļuvi vienam vai vairākiem iepriekš minētajiem maršrutiem (kā noteikts nākamajā pantā), piešķirot to vienam gaisa pārvadātājam uz trim gadiem, un lai atklātā konkursā piedāvātu tiesības darboties attiecīgajos maršrutos no 1.5.2008.

2.   Uzaicinājuma uz konkursu priekšmets: Ekskluzīvas tiesības veikt regulārus gaisa pārvadājumus turpmāk norādītajos maršrutos saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām uz trim gadiem no 1.5.2008. Regulārie maršruti ir šādi:

Roda - Kastelorizo,

Atēnas - Skira,

Saloniki - Skira.

Pakalpojumi šajos maršrutos jāsniedz saskaņā ar prasībām par attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas bija publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 311, 21.12.2007.

Piedāvājumus var iesniegt attiecībā uz vienu vai vairākiem no iepriekš minētajiem maršrutiem. Tomēr visus piedāvājumus iesniedz atsevišķi par katru no maršrutiem.

Attiecīgo gaisa satiksmes maršrutu īpašā rakstura dēļ gaisa pārvadātājiem jāspēj pierādīt, ka stjuarti, kas iepriekš minētajos maršrutos apkalpos pasažierus, runā grieķu valodā un saprot to.

3.   Piedalīšanās konkursa procedūrā: Konkursa procedūrā var piedalīties visi gaisa pārvadātāji, kam ir derīga darbības licence, ko piešķīrusi dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu.

Gaisa pārvadātāji, uz kuriem attiecas ierobežojumi vai neatbilstības pamatojums, kas norādīts Likumā Nr. 3310/2005 (14.2.2005. Greek Government Gazette I 30) “Pasākumi pārredzamības nodrošināšanai un pārkāpumu novēršanai valsts līgumu parakstīšanas procedūras laikā”, kurā grozījumi izdarīti ar Likumu Nr. 3414/2005 (10.11.2005. Greek Government Gazette I 279), konkursa procedūrā nevar piedalīties.

4.   Konkursa procedūra: Uz šo konkursa procedūru attiecas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta d) līdz i) apakšpunkta noteikumi.

Ārkārtas gadījumā, ja ir nolemts atkārtot konkursa procedūru (sākotnējās procedūras neveiksmīga iznākuma dēļ), Transporta un sakaru ministrija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir apmierinātas konkrēta attāla reģiona vitālās vajadzības pēc gaisa transporta ar nosacījumu, ka tādi pasākumi atbilst nediskriminācijas, proporcionalitātes un pārskatāmības principiem un neturpinās ilgāk par sešiem mēnešiem.

Turklāt, ja iesniegts tikai viens piedāvājums un ja minētais piedāvājums tiek uzskatīts par finansiāli nepieņemamu, var sekot sarunu procedūra.

Piedāvājumi, ko solītāji ir iesnieguši, viņiem ir saistoši līdz līgumu piešķiršanai.

5.   Konkursa dokumentācija: Pilna konkursa dokumentācija, kurā izklāstītas specifikācijas, līdzdalībai konkursā vajadzīgie pamatojuma dokumenti un cita informācija, bez maksas ir pieejama no Grieķijas Civilās aviācijas iestādes Gaisa pārvadājumu direktorāta II nodaļas – Hellenic Civil Aviation Authority, Directorate for Air Operations, Section II, Vas. Georgiou 1, 166 04 Elliniko, tālr. (30 210) 8916149 vai 8916121, fakss (30 210) 8947101.

6.   Finansiālā kompensācija: Piedāvājumos skaidri jānorāda atlīdzība, kas prasīta katru ceturksni par darbību katrā maršrutā trīs gadu laikā no piedāvātā darbības uzsākšanas datuma (ar ikgadējo grāmatojumu sadalījumu, kas noteikts specifikācijās). Izmantojot pārskaitījumu uz kontu, kurš gaisa pārvadātājam ir Grieķijā atzītā bankā, finansiālo kompensāciju maksās reizi ceturksnī 30 dienas pēc datuma, kad gaisa pārvadātājs izdevis attiecīgo faktūrrēķinu. Kompensācijas precīzo summu noteiks, pamatojoties uz faktiski veiktajiem lidojumiem un Civilās aviācijas iestādes attiecīgo struktūru apliecinājumu, ka līguma noteikumi ir pareizi izpildīti, un proporcionāli maksājamai kompensācijas summai.

7.   Atlases kritērijs: Kritērijs atlasei no gaisa pārvadātājiem, par kuriem nolemts, ka tie spēj veiksmīgi un saskaņā ar noteiktajām prasībām sniegt pakalpojumus attiecībā uz katru no maršrutiem, uz ko attiecas uzaicinājums uz konkursu, ir kopējās finansiālās kompensācijas mazākā summa, kas prasīta saistībā ar attiecīgo maršrutu.

8.   Līguma ilgums, grozīšana un izbeigšana: Līgumu piemēros no 1.5.2008., un tas beigsies 30.4.2011.

Līguma grozījumiem jāatbilst sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 311, 21.12.2007. Līguma grozījumus izdara rakstiski.

Ja darbības nosacījumi ir negaidīti mainījušies, kompensācijas summu var pārskatīt.

Katra līgumslēdzēja puse var izbeigt līgumu, 6 mēnešus iepriekš par to sniedzot paziņojumu. Ja ir īpaši nopietns pamatojums vai ja gaisa pārvadātājs nav pareizi pildījis līguma noteikumus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, līguma piešķīrēja iestāde var izbeigt līgumu bez iepriekšējā paziņojuma. Līgumu arī uzskata par izbeigtu automātiski, ja līguma izpildītāja darbības licence vai gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC) ir apturēta vai atsaukta.

9.   Sankcijas par līguma noteikumu neizpildi: Gaisa pārvadātājs ir atbildīgs par līguma noteikumu pareizu izpildi.

To lidojumu skaits, kas atcelti tādu iemeslu dēļ, par kuriem atbildīgs gaisa pārvadātājs, nedrīkst pārsniegt 2 % no gada kopējā lidojumu skaita. Tādos gadījumos proporcionāli samazina finansiālās kompensācijas summu.

Ja nav izpildītas visas līgumam atbilstošās līguma izpildītāja saistības vai to daļa tādu iemeslu dēļ, kas nav force majeure (izņemot gadījumu, ja atcelto lidojumu skaits nepārsniedz 2 % no gada kopējā lidojumu skaita, kā minēts iepriekšējā rindkopā), līguma piešķīrēja iestāde būs tiesīga uzlikt šādus finansiālās kompensācijas samazinājumus un papildu sankcijas:

ja atcelto lidojumu skaits konkrētajā maršrutā pārsniedz 2 % no gada kopējā regulāro lidojumu skaita, finansiālo kompensāciju, kas maksājama attiecībā uz attiecīgo maršrutu (par ceturkšņa laikā faktiski veiktajiem lidojumiem) papildus samazinās par summu, kas vienāda ar to summu, kura būtu maksājama, ja lidojumi būtu veikti normāli;

ja neizpilde attiecas uz iknedēļas faktiski piedāvāto vietu skaitu ceturkšņa laikā, finansiālo kompensāciju samazinās proporcionāli nepiedāvāto vietu skaitam;

ja neizpilde attiecas uz iekasēto maksu, finansiālo kompensāciju samazinās proporcionāli starpībai starp iekasēto maksu un prasīto maksu;

citas līguma noteikumu neizpildes gadījumā uzliks lidostas noteikumos paredzēto naudas sodu;

ja līguma izpildītājs izdara to pašu pārkāpumu trešo reizi vienā un tajā pašā ceturksnī un tajā pašā maršrutā, papildus iepriekš norādītajām sankcijām kā sodu var prasīt pareizas līguma noteikumu izpildes garantijas vēstules pilnīgu vai daļēju atsavināšanu pēc Civilās aviācijas iestādes rakstiska paziņojuma līguma izpildītājam un ja līguma izpildītājs nesniedz pietiekamus pierādījumus, ka viņš nav vainojams. Lemjot, vai uzlikt šajā punktā paredzētās sankcijas, ņems vērā katra noskaidrotā līguma neizpildes gadījuma smagumu un piemēros proporcionalitātes principu.

Līguma piešķīrēja iestāde var arī prasīt radītā kaitējuma kompensāciju.

10.   Pieteikumu iesniegšana: Piedāvājumi jāiesūta 5 eksemplāros ierakstītā sūtījumā ar paziņojumu par saņemšanu vai jānogādā personiski pret saņemšanas apstiprinājumu uz šādu adresi:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, -16604 Elliniko.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš un slēgšanas laiks ir plkst. 12:00 dienā 32. dienā pēc šā uzaicinājuma uz konkursu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pa pastu sūtītajiem piedāvājumiem jābūt saņemtiem līdz iepriekš noteiktajai dienai un laikam un apstiprinātiem ar paziņojumu par saņemšanu.

11.   Uzaicinājuma uz konkursu spēkā esamība: Šis uzaicinājums uz konkursu ir spēkā ar nosacījumu, ka līdz 31.3.2008. neviens Kopienas gaisa pārvadātājs nav paziņojis (iesniedzot lidojumu plānu Civilās aviācijas iestādei) par savu nodomu veikt regulārus lidojumus vienā vai vairākos iepriekš minētajos maršrutos no 1.5.2008. saskaņā ar uzliktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām un bez finansiālas kompensācijas.

Katrā gadījumā uzaicinājumu uz konkursu turpina piemērot attiecībā uz tiem maršrutiem, par kuriem neviens gaisa pārvadātājs nav izteicis ieinteresētību, kā minēts iepriekš, līdz 31.3.2008. atbilstīgi iepriekš norādītajiem noteikumiem.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/40

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/12)

| 1. | Komisija 2007. gada 13. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Goldman Sachs Group Inc. (“GS”, ASV) un MatlinPatterson LLC (“MP”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Bankenservice Kassel GmbH (“Bankenservice”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 13. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Goldman Sachs Group Inc. (“GS”, ASV) un MatlinPatterson LLC (“MP”, ASV) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Bankenservice Kassel GmbH (“Bankenservice”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums GS: ieguldījumu banku pakalpojumu, vērtspapīru, ieguldījumu pārvaldības uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums GS: ieguldījumu banku pakalpojumu, vērtspapīru, ieguldījumu pārvaldības uzņēmums;

| — | uzņēmums MP: ieguldījumu fonds, kas visā pasaulē iegulda grūtībās nonākušos uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

uzņēmums MP: ieguldījumu fonds, kas visā pasaulē iegulda grūtībās nonākušos uzņēmumos;

| — | uzņēmums Bankenservice: bezskaidras naudas pārskaitījumu dokumentu apstrāde Vācijā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Bankenservice: bezskaidras naudas pārskaitījumu dokumentu apstrāde Vācijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/41

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 314/13)

| 1. | Komisija 2007. gada 17. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums EQT V Ltd. (“EQT”, Normandijas salas), kas ir EQT-group daļa, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Securitas Direct AB (“Securitas Direct”, Zviedrija), publiskā izsolē, kas izziņota 2007. gada 13. novembrī. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 17. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums EQT V Ltd. (“EQT”, Normandijas salas), kas ir EQT-group daļa, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Securitas Direct AB (“Securitas Direct”, Zviedrija), publiskā izsolē, kas izziņota 2007. gada 13. novembrī.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | EQT: privātā kapitāla fonds, kas veic ieguldījumus Ziemeļeiropā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

EQT: privātā kapitāla fonds, kas veic ieguldījumus Ziemeļeiropā;

| — | Securitas Direct: drošības pakalpojumu sniegšana, tostarp signalizācijas sistēmas ar monitoringu un tālvadību Zviedrijā, Somijā, Norvēģijā, Dānijā, Beļģijā, Francijā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē. |
| --- | --- |

—

Securitas Direct: drošības pakalpojumu sniegšana, tostarp signalizācijas sistēmas ar monitoringu un tālvadību Zviedrijā, Somijā, Norvēģijā, Dānijā, Beļģijā, Francijā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā, ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā, ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Padome

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/42

---

Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. Padomes 2007. gada 20. decembra Lēmuma 2007/871/KĀDP pielikumu)

(2007/C 314/14)

Šī informācija ir paredzēta personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā Padomes 2007. gada 20. decembra Lēmumā 2007/871/KĀDP.

Eiropas Savienības Padome ir konstatējusi, ka vēl joprojām ir spēkā pamatojums, saskaņā ar kuru personas, grupas un organizācijas ir iekļautas minētajā tādu personu, grupu un organizāciju sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1). Tādēļ Padome ir pieņēmusi lēmumu paturēt šo personu, grupu un organizāciju vārdus šajā sarakstā.

Padomes 2001. gada 27. decembra Regulā (EK) Nr. 2580/2001 ir paredzēts, ka visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kas pieder attiecīgai personai, grupai un organizācijai, tiek iesaldēti un ka nekādi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi tieši vai netieši netiek darīti pieejami šādai personai, grupai vai organizācijai.

Attiecīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) valsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas minētas regulas pielikumā, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus būtisku vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem saskaņā regulas 5. panta 2. punktu. Kompetento iestāžu atjauninātais saraksts ir pieejams tīmeklī šajā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/index.htm

Attiecīgās personas, grupas un organizācijas var iesniegt lūgumu, lai iegūtu Padomes paskaidrojuma rakstu, uz kura pamata to vārdi paturēti iepriekš minētajā sarakstā (ja vien paskaidrojuma raksts jau nav tām nosūtīts), nosūtot to uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Attiecīgās personas, grupas un organizācijas jebkurā laikā var iesniegt Padomei lūgumu, kam pievienota pamatojoša dokumentācija, pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu minētajā sarakstā, sūtot to uz minēto adresi. Pēc saņemšanas šos lūgumus izskatīs. Šajā sakarā šo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka Padome regulāri pārskata sarakstu saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu. Lai lūgumus apsvērtu nākamajā pārskatīšanā, tos vajadzētu iesniegt divu mēnešu laikā no šās piezīmes publicēšanas dienas.

Attiecīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Kopienas pirmās instances tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 230. panta 4. un 5. punktā.

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

---

Komisija

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/44

---

Anulēšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar 12. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 314/15)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

ANULĒŠANAS PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 12. PANTA 2. PUNKTU UN 17. PANTA 2. PUNKTU

“ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”

EK Nr.: ES/PGI/005/0336/03.03.2004

| | AĢIN |
| --- | --- |
| | ACVN |

Image

AĢIN

Image

ACVN

1.   Anulēšanai pieteiktais reģistrētais nosaukums:

“Arroz del Delta del Ebro” (1)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Produkta veids:

1.6. grupa — Graudaugi

4.   Persona vai struktūra, kas iesniedz anulēšanas pieteikumu:

| Nosaukums: | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» |
| --- | --- |
| Adrese: | C/Prim 92 |
| E-43870 Amposta (Tarragona) |

Nosaukums:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro»

Adrese:

C/Prim 92

E-43870 Amposta (Tarragona)

Tālr.:

(34) 977 70 10 20

Fakss:

(34) 977 70 01 90

E-pasts:

info@arrosaires.com

Likumisko interešu būtība, iesniedzot pieteikumu:

| | Anulēšanas pieteikumu iesniedz tā pati grupa, kas iesniedza reģistrācijas pieteikumu, un to iesniedz līdz ar grupas pieprasījumu reģistrēt aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Arroz del Delta del Ebro” vai “Arrós del Delta de l'Ebre”. |
| --- | --- |

Anulēšanas pieteikumu iesniedz tā pati grupa, kas iesniedza reģistrācijas pieteikumu, un to iesniedz līdz ar grupas pieprasījumu reģistrēt aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Arroz del Delta del Ebro” vai “Arrós del Delta de l'Ebre”.

5.   Anulēšanas iemesli

Produktu izcelsmes autonomajā apgabalā Katalonijā 1985. gadā sākotnēji klasificēja kā kvalitātes apzīmējumu “Arroz del Delta del Ebro”, un to apstiprināja valsts mērogā kā īpašo apzīmējumu. Vēloties to aizsargāt starptautiskā mērogā Eiropas Kopienā un lai ievērotu termiņu, kas tajā laikā bija noteikts pieteikumu iesniegšanai Kopienas mērogā, grupa 1993. gadā iesniedza Komisijai pieteikumu produktu reģistrēt kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Arroz del Delta del Ebro”.

Tādējādi aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Arroz del Delta del Ebro”1996. gada 21. jūnijā ierakstīja Kopienas ACVN un AĢIN reģistrā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā noteikto kārtību.

Pieteikuma iesniedzēju grupa uzskata, ka “Arroz del Delta del Ebro” īpašās raksturīgās īpašības atkarīgas vienīgi no noteiktā ģeogrāfiskā apgabala vai ģeogrāfiskās vides ar tās dabas īpatnībām un iedzīvotāju prasmēm, ka audzēšana un apstrāde pilnībā tiek veikta noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ka tādējādi produkts atbilst prasībām, kas Regulā (EK) Nr. 510/2006 noteiktas aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijai.

Šo iemeslu dēļ tiek lūgts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 12. panta 2. punktu Aizsargātu cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā anulēt aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Arroz del Delta del Ebro” un vienlaikus reģistrēt minētajā reģistrā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Arroz del Delta del Ebro” vai “Arrós del Delta de l'Ebre”.

---

(1)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

---

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/46

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 314/16)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ARROZ DEL DELTA DEL EBRO” VAI “ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EK Nr.: ES/PDO/005/0336/11.03.2004

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais dienests dalībvalstī:

| Nosaukums: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adrese: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Nosaukums:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adrese:

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Tālr.:

(34) 913 47 53 94

Fakss:

(34) 913 47 54 10

E-pasts:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» |
| --- | --- |
| Adrese: | C/Prim 92 de Amposta |
| E-43870 Amposta (Tarragona) |

Nosaukums:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro»

Adrese:

C/Prim 92 de Amposta

E-43870 Amposta (Tarragona)

Tālr.:

(34) 977 70 10 20 — 977 48 77 77

Fakss:

(34) 977 70 01 90 — 977 48 77 78

E-pasts:

info@arrossaires.com

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

1.6. grupa — Graudaugi

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Arroz del Delta del Ebro” vai “Arròs del Delta de l'Ebre”

4.2.   Apraksts: Baltie rīsi, ko iegūst no Oryza sativa L sugas “Bahía”, “Tebre”, “Sénia”, “Fonsa”, “Bomba” un “Montsianell” šķirnēm un kas atbilst tirdzniecības kategorijai “Extra”.

Visvairāk audzētās šķirnes ir “Bahía”, “Sénia” un “Tebre”, kuru īpašības ir ļoti līdzīgas.

Galvenās šķirnes (Bahía) rīsu graudu specifiskās īpašības:

Dažādu šķirņu pamatīpašības:

Visām minētajām šķirnēm tādas īpašības kā vārīšanas viendabīgums un graudu homogenitāte. Atšķirībā no citu veidu rīsiem, piemēram, gargraudu rīsiem, graudi labi uzsūc garšu un tāpēc tie ir sevišķi piemēroti reģionālo ēdienu gatavošanai.

Šīm šķirnēm ir augsta cietes koncentrācija grauda centrā, tā sauktajā “kodola” daļā, kas absorbē pārējo rīsiem pievienoto sastāvdaļu garšu, kā arī veicina rīsu iekrāsošanos.

Visu šķirņu rīsiem, kurus paredzēts aizsargāt saskaņā ar ACVN “Arroz del Delta del Ebro”, tos nosūtot, jāatbilst “ekstra” kategorijas īpašībām, un rīsu graudi jābūt veseliem (bez sēnītēm, puvuma, insektiem un parazītiem), tīriem (bez svešām smaržām un/vai garšām), sausiem (mitruma saturs nedrīkst būt lielāks par 15 %) un bez grauda apvalka paliekām.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Rīsus, ko paredzēts aizsargāt ar ACVN “Arroz del Delta del Ebro”, audzē un apstrādā galvenokārt Ebro deltas reģionā, kas ietilpst Tarragonas provinces Baix Ebre un Montsià municipalitātēs.

Audzēšanas apgabalu veido platības, kas ietilpst Deltebre un Sant Jaume d'Enveja pašvaldību teritorijā, kā arī Ebro deltas L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarles un Sant Carles de la Ràpita pašvaldību teritorijā un kas ir piemērotas rīsu audzēšanai.

Rīsu malšanas un attīrīšanas apgabalu veido tās pašas pašvaldību teritorijas, kas veido audzēšanas apgabalu, līdz valsts autoceļam 340, izņemot Amposta pašvaldību, kur apgabala robeža var sasniegt automaģistrāli A7. Rīsus audzē saimniecībās, kas ierakstītas Regulatīvās padomes saimniecību reģistrā un atrodas audzēšanas apgabalā, un tiem jābūt apstiprināto šķirņu rīsiem.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Rīsu izcelsme ir saimniecībās, kas ierakstītas Regulatīvās padomes saimniecību reģistrā un atrodas audzēšanas apgabalā, un tiem jābūt apstiprināto šķirņu rīsiem. Rīsus vērtē atbilstīgi specifikācijā izklāstītajai sistēmai un tos uzglabā un iepako Regulatīvajā padomē reģistrētos iepakošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Iegūtos rīsus, kas pārbaudīti visā ražošanas un iepakošanas procesā un kam veiktas fizikālķīmiskās un organoleptiskās analīzes, piedāvā tirgū ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un etiķeti, papildu etiķeti vai arī atsevišķos gadījumos ar numurētu kvalitātes zīmi, ko izsniedz Regulatīvā padome.

4.5.   Ražošanas metode: Rīsu audzēšanā ir šādi posmi: sēšana, dīgšana, cerošana, stiebru veidošanās, vārpu veidošanās un ziedēšana un graudu nobriešana.

Sēšana notiek no aprīļa vidus līdz maija sākumam, deva 35–38 kg/dienā (160–175 kg/ha), ja augsni nenoblietē, un 45–50 kg/dienā (205–228 kg/ha), ja augsni noblietē, kā arī atbilstoši šķirnei laukus apūdeņo, lai tie būtu 5 līdz 10 cm zem ūdens.

Augi uzdīgst pēc 15–20 dienām un līdz ar rīsiem uzdīgst arī nezāles, aļģes un savvaļas rīsi. No šā brīža tiek veikta apstrāde ar specifiskiem herbicīdiem, lai iznīdētu nevēlamo veģetāciju, kas traucē augiem. Ja apstākļi ir labvēlīgi augšanai, pirms sēšanas zemi apstrādā, lai novāktu uzkrājušās dūņas.

Bez pamatmēslošanas, ko veic pirms sēšanas, jūnijā veic papildu mēslošanu, lai palielinātu slāpekļa saturu.

No jūnija vidus līdz jūlija vidum notiek cerošana, un šajā stadijā ūdens līmeni paceļ līdz 15–20 cm un pastāvīgi to atjauno.

Septembra sākumā ūdens līmeni samazina un sāk ražas novākšanu, kas var ilgt līdz oktobra pirmajai dekādei. Ražas novākšanu sāk, kad graudi ir pietiekami gatavi un to atzīst arī Regulatīvā padome, un vispiemērotākais brīdis rīsu novākšanai ir tad, kad graudu mitruma saturs ir no 18 līdz 21 %.

Pēc graudu nonākšanas pārstrādes uzņēmumā un pirms to iekraušanas elevatorā īpašās žāvētavās veic graudu žāvēšanu līdz maksimālais mitruma daudzums ir 14–15 %.

Pirmsapstrādes posmā, kad rīsusi uzglabā elevatorā, lai nodrošinātu vislabākos uzglabāšanas apstākļus, tos ik pa brīdim apstrādā ar aukstu gaisu — vēlams līdz 5 °C (no graudu dzesēšanas iekārtām) vai gaisu apkārtējās vides temperatūrā.

Lai rīsus apstrādātu, tos izņem no elevatoriem, iepriekš atdalot piemaisījumus un ārējos un iekšējos apvalkus, izmantojot dzirnakmeņus vai gumijas veltņus. Pēc tam rīsus novieto uz densimetrijas galdiem, kur graudus atdala no apvalka atliekām vai to daļām. Pēc tam procesu atkārto un attīrīšanas ierīcē no jauna noņem apvalkuss.

Veselus graudus pēc apvalku noņemšanas sauc par lobītiem rīsiem jeb cargo rīsiem, ko reizēm dēvē arī par pilngraudu rīsiem. Pēc atbrīvošanas no grauda apvalka slīpēšanas procesā notiek balināšana ar abrazīviem akmeņiem, tā iegūstot baltus rīsus.

Pēc tam notiek veselo un lauzto graudu (pusgraudu), dīgļu vai to fragmentu un citu subproduktu atdalīšana, līdz ar to iegūstot apstrādātus rīsus.

Pēdējā darbība ir bojāto graudu (zaļo vai sarkano) atdalīšana, tos šķirojot pēc krāsas. Pirms iepakošanas var veikt vēl vienu, pēdējo šķirošanu (izmantojot gaisa plūsmu un vibrāciju).

Automatizētās līnijās veic iepakošanu dažādu veidu iepakojumos, kas atbilst ACVN prasībām. Katrā iepakojumā jābūt vienas šķirnes ekstra kategorijas rīsiem. Lai garantētu produkta izsekojamību, iepakojumam jāveic visas kontroles un tam jāatbilst specifikācijas prasībām.

4.6.   Saikne:

Vēsturiskā:

Rīsu izcelsme ir Dienvidaustrumāzijā, senajā Ķīnā, no kurienes pirms vairāk nekā trim tūkstošiem gadu tie izplatījušies pārējā Āzijas teritorijā un Tuvajos Austrumos. Vēlāk rīsi izplatījās Vidusjūras reģionā, un Spānijā parādījās 8. gadsimtā musulmaņu valdīšanas laikā. Rīsu nosaukums spāņu valodā arroz cēlies no arābu vārda al-ruzz.

Rīsu audzēšana Ebro deltas zonā ir tradīcionāla nodarbošanās, kas cieši saistīta ar Ebro deltas ģeoloģisko un fizisko veidošanos un transformāciju. Ebro deltas īpašās iezīmes veicināja šo rīsu atpazīstamību un izplatību patērētāju vidū, kas ātri tos atpazīst un saista ar to izcelsmi.

Pastāv vairākas rakstiskas norādes, kas liecina par saikni starp tradicionālo rīsu audzēšanu un Ebro deltu. Citu liecību starpā jāatzīmē Lluís Solé y Sabaris darbs “Katalonijas ģeogrāfija” (1958), kurā minēts, ka “XV gadsimtā sākās mēģinājumi audzēt rīsus Ebro deltā”, šā kultūrauga audzēšana visvairāk uzplauka ieguva 19. gadsimtā. Citā vietā šajā pašā grāmatā tiek norādīts: “...Deltā, kas tika izmantota dzīvnieku sezonas ganībām, Canal de la Derecha, ko izveidoja pilsētā Xerta 19. gadsimta otrajā pusē, ļāva veikt apūdeņošanu ar saldūdeni un uzsākt rīsu audzēšanu, kas pakāpeniski paplašinājās, notika arī augsnes atsāļošanās un varēju iegūt labu ražu”.

Viena no pirmajām zināmajām atsaucēm attiecas uz 1697. gadu, kad Benifassara (Benifassar) klostera cisterciešu ordeņa mūki, kuriem bija īpašumi šajā vietā, mēģināja audzēt rīsus Karrovas (Carrova) kūdras zonā. Lai arī tika gūti pozitīvi rezultāti, audzēšana netika turpināta, jo trūka irigācijas sistēmu zemes apūdeņošanai.

Ap 1857. gadu ūdens no Canal de la Derecha nonāca līdz Ampostai (Amposta), kas deva iespēju uzsākt rīsu audzēšanu lielās platībās.

1872. gadā uzsākts Canal de la Izquierda projekts, ko pilnībā pabeidza 1912. gada 5. maijā. 1907. gadā ziemeļu vai kreisās deltas īpašnieki izveidoja Comunidad de Regantes-Sindicato Agrícola del Ebro. Divu kanālu darbība veicināja zonas lauksaimniecisko transformāciju un ievērojami paplašināja rīsu audzēšanas platības.

Dabas īpatnības:

—   Orogrāfija un augsnes zinātne:

Rīsu audzēšanas attīstību Ebro deltā nosaka gan klimatiskās, gan augsnes īpatnības, kā arī tās sāļums un gruntsūdens līmenis. Deltas orogrāfija ir ļoti līdzena — 60 % platību nepaceļas augstāk par 1 m. virs jūras līmeņa (atsevišķās vietās atrodamas platības zem jūras līmeņa); 30 % platību augstums ir no 1 līdz 2 metriem, un tikai 10 % platību augstums pārsniedz 2 metrus.

Tā ir palieņu augsne, kas veidojusies no nogulām un tādēļ konstatējama skaidri izteikta stratifikācija. Šajā sakarā grūti noteikt kādu konkrētu augsnes tipu, kas būtu raksturīgs visai deltai. Augsnes virskārtai piemīt upes mālu struktūra ar neviendabīgu dziļumu, kas ļoti piemērota audzēšanai, un tās veidošanās ir cieši saistīta ar irigāciju un kanālu piepildīšanos. Vietās, kas atrodas augstāk, augsnes apakškārtai ir diezgan smalka tekstūra.

Zemākās zonās vērojama jūras ietekme. Vētru laikā jūra izmet lielas smilšu masas uz upes radītajām sanesām. Veicot urbumus, konstatēja, ka šajās zonās ir smalkmāla slāņi, kas atrodas starp ievērojami biezākiem smilšu slāņiem, kuriem ir viendabīga vidējā struktūra un kas ir piesātināti ar ļoti sāļiem gruntsūdeņiem. Apgabalos, kuros ir slikta drenāža vai kuros pastāvīgi notierk ieplūdumi no blakus zonām, akumulējas organiskā viela, līdz izveidojas ievērojami kūdras slāņi. Starp augstām, zemām un kūdras zemēm atrodas pārējās augsnes, kas veido lielāko zemes virskārtas daļu. Šīs augsnes ir dažādu veidu mālu un smilšu sajaukums, kura proporcija mainās pakāpeniski attālinoties no upes un attiecīgi tuvojoties jūrai.

—   Klimats:

Delta atrodas klimatiskās zonas iekšienē, ko pilnībā ietekmē Vidusjūra. Tādējādi klimatu var uzskatīt par Vidusjūras klimatu, t.i., siltu un sausu klimatu. Ziemas ir maigas, bez pārmērīga aukstuma un maz lietus, dominē sausie ziemeļu un ziemeļrietumu vēji. Vasaras ir karstas, tām raksturīgas subtropiskas gaisa temperatūras, vērojami arī mierīgi bezvēja, sausuma un mitru dienvidu un dienvidaustrumu vēja periodi. Nokrišņu nav pārāk daudz, tie ir neregulāri un visbiežāk vērojami pārejas gadalaikos (rudenī un pavasarī). Atmosfēras mitrums jūtams visa gada laikā.

—   Hidrogrāfija:

Šā apgabala hidrogrāfija attiecas uz Ebro upi. Tas, ka apūdeņošanai izmanto vienas izcelsmes ūdeni, ir iegūtās rīsu produkcijas viendabīguma izšķirošais faktors, un vienlaikus tas ir faktors, kas atšķir to no produkcijas, ko audzē citos apgabalos. Mazā iedzīvotāju blīvuma un nelielās rūpniecības koncentrācijas dēļ Ebro upes piekrastē apūdeņošanas ūdenim ir ļoti laba kvalitāte. Kanālu un apūdeņošanas tīklu pārvaldi veic attiecīgās apūdeņošanas biedrības un irigācijas apvienības.

Nobeigumā rezumējot, var teikt, ka produkta īpašības kvalitātes ziņā ir viendabīgas, jo, lai arī pastāv galvenā šķirne, izņemot šķirni “Bomba”, pārējām šķirnēm attiecībā uz galaproduktu ir līdzīgas īpašības. Šķirne nav vienīgais atšķirību cēlonis vai iemesls, liela ietekme ir ģeogrāfiskajam apgabalam, videi, klimatam, ūdenim, nobriešanas procesiem, un, ņemot to visu vērā, var apgalvot, ka visā apgabalā konstatējama liela viendabība.

Apgabala savdabīgā apkārtējā daba ietekmē rīsu raksturīgās īpašības. Klimatiskās un augsnes īpatnības, gruntsūdens slāņa sāļums un augstums nosaka to, ka rīsi ir monokultūra visā aizsargātajā apgabalā. Deltas rīsu platībām ir izcilas audzēšanas priekšrocības, vieni no augstākajiem ražības rādītājiem pasaulē, ko veicina arī deltas ģeogrāfiskais stāvoklis (40. ziemeļu paralēle) un 19 °C vidējā gaisa temperatūra.

Šīs zonas rīsus patērētāji vērtē īpaši atzinīgi un ir ļoti iecienījuši to baltās, pērļainās krāsas, garšas un tekstūras dēļ, kas ir šo rīsu audzēšanas ģeogrāfiskās apgabala un škirņu raksturīgas īpašības. Tāpat tiek augstu vērtētas graudu kulinārās īpašības (graudu salipšana 7,3) un ūdens uzsūkšana (1,93 grami ūdens uz gramu rīsu), kas nodrošina labu garšu dažādos no šā produkta gatavotajos kulinārijas izstrādājumos.

4.7.   Pārbaudes iestāde:

| Nosaukums: | Calitax |
| --- | --- |
| Adrese: | Tuset, 10 |
| E-08006 Barcelona |

Nosaukums:

Calitax

Adrese:

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tālr.:

(34) 932 17 27 03

Fakss:

(34) 932 18 51 95

E-pasts:

—

Pārbaudes iestāde atbilst standartam EN-45011 saskaņā ar kompetentās iestādes paziņojumu.

4.8.   Marķējums: Etiķetes un papildu etiķetes vai kvalitātes norādes kopumā numurē un izdod Regulatīvā padome un piestiprina reģistrētā uzņēmumā veidā, kas nepieļauj to atkārtotu izmantošanu.

Tajās obligāti norādīta aizsargātā cilmes vietas norāde “Arroz del Delta del Ebro” vai “Arròs del Delta de l'Ebre”, reģistrācijas numurs, kā arī vispārīgi dati saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

---

(1)  (g. ūdens/g. rīsu)

(2)  saskaņā ar skalu: 9 = ļoti labi; 7 = labi; 5 = apmierinoši; 3 = neapmierinoši

---

Labojumi

| 22.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 314/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 314/52

---

Labojums aicinājumā pieteikties Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) Zinātniskās komitejas locekļa amatam

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C307, 2007. gada 18. decembris
  )

(2007/C 314/17)

29. lappusē, sadaļā “Atlases kritēriji”:

tekstu:

| “— | labas angļu valodas zināšanas;” |
| --- | --- |

“—

labas angļu valodas zināšanas;”

lasīt šādi:

| “— | labas angļu valodas zināšanas uzskatāmas par papildu priekšrocību;” |
| --- | --- |

“—

labas angļu valodas zināšanas uzskatāmas par papildu priekšrocību;”

---