# Úřední věstník C 289/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 289 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 501. prosince 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 289

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 501. prosince 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2007/C 289/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2007/C 289/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2007/C 289/06 | Rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2007 o jmenování italského člena a lotyšského a lucemburského náhradníka řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 5 |
| | Komise |
| 2007/C 289/07 | Směnné kurzy vůči euru | 7 |
| 2007/C 289/08 | Stanovisko Poradního výboru se pro spojování podniků přijaté na jeho 153. zasedání dne 2. srpna 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (podle čl. 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Nová národní strana oběžných euromincí | 10 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2007/C 289/11 | Souhrnné údaje sdělené členskými státy o státní podpoře poskytnuté podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Změny Francie, pokud se jedná o závazky veřejné služby uložené na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou mezi letištěm v Aurillac a letištěm v Paříži (Orly) | 18 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2007/C 289/06

Rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2007 o jmenování italského člena a lotyšského a lucemburského náhradníka řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

5

Komise

2007/C 289/07

Směnné kurzy vůči euru

7

2007/C 289/08

Stanovisko Poradního výboru se pro spojování podniků přijaté na jeho 153. zasedání dne 2. srpna 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (podle čl. 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

(podle čl. 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

9

2007/C 289/10

Nová národní strana oběžných euromincí

10

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2007/C 289/11

Souhrnné údaje sdělené členskými státy o státní podpoře poskytnuté podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

11

2007/C 289/12

Změny Francie, pokud se jedná o závazky veřejné služby uložené na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou mezi letištěm v Aurillac a letištěm v Paříži (Orly)

18

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Rada |
| 2007/C 289/13 | Otevřená výzva — Evropská spolupráce v oblasti vědecko-technického výzkumu (COST) | 19 |
| | Komise |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Výzva k předkládání žádostí – EACEA 27/07 — Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – program Automatické podpory | 21 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2007/C 289/15 | Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 39/07 (ex N 188/07) – Podpora na restrukturalizaci skupiny Legler, která se zabývá výrobou textilních produktů — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 22 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2007/C 289/16 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 29 |
| 2007/C 289/17 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 32 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Rada

2007/C 289/13

Otevřená výzva — Evropská spolupráce v oblasti vědecko-technického výzkumu (COST)

19

Komise

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Výzva k předkládání žádostí – EACEA 27/07 — Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – program Automatické podpory

21

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2007/C 289/15

Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 39/07 (ex N 188/07) – Podpora na restrukturalizaci skupiny Legler, která se zabývá výrobou textilních produktů — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

22

JINÉ AKTY

Komise

2007/C 289/16

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

29

2007/C 289/17

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/01)

| Datum přijetí rozhodnutí | 27. 6. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 838/06 |
| Členský stát | Portugalsko |
| Region | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Právní základ | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Přímá dotace, daňová úleva |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 48,97 mil. EUR |
| Míra podpory | 24,5 % |
| Délka trvání programu | 1.2002-12.2012 |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

27. 6. 2007

Podpora č.

N 838/06

Členský stát

Portugalsko

Region

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Název (a/nebo jméno příjemce)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Právní základ

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Regionální rozvoj

Forma podpory

Přímá dotace, daňová úleva

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 48,97 mil. EUR

Míra podpory

24,5 %

Délka trvání programu

1.2002-12.2012

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 10. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 473/07 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Právní základ | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 6,9 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 2008-2018 |
| Hospodářská odvětví | Pošty a telekomunikace |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Datum přijetí rozhodnutí

10. 10. 2007

Podpora č.

N 473/07

Členský stát

Itálie

Region

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Název (a/nebo jméno příjemce)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Právní základ

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Regionální rozvoj

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 6,9 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

2008-2018

Hospodářská odvětví

Pošty a telekomunikace

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4753 – Antalis/MAP)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/02)

Dne 24. října 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4753. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4753. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/03)

Dne 22. listopadu 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4936. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4936. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/04)

Dne 23. listopadu 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4899. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4899. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/05)

Dne 25. října 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4865. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4865. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/5

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. listopadu 2007

o jmenování italského člena a lotyšského a lucemburského náhradníka řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

(2007/C 289/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (1), a zejména na článek 8 tohoto nařízení,

s ohledem na seznamy kandidátů předložené Radě předsedou Poradního výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souvislosti s návrhy skupin členů zastupujících organizace zaměstnavatelů a organizace zaměstnanců uvedeného výboru,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím ze dne 8. listopadu 2007 (2) jmenovala Rada členy a náhradníky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období od 8. listopadu 2007 do 7. listopadu 2010 s výjimkou italských, lucemburských a lotyšských členů. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 8. listopadu 2007 (2) jmenovala Rada členy a náhradníky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období od 8. listopadu 2007 do 7. listopadu 2010 s výjimkou italských, lucemburských a lotyšských členů.

| (2) | Na uvolněná místa je třeba jmenovat italského člena a lotyšského a lucemburského náhradníka zastupující organizace zaměstnavatelů, |
| --- | --- |

(2)

Na uvolněná místa je třeba jmenovat italského člena a lotyšského a lucemburského náhradníka zastupující organizace zaměstnavatelů,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Členem a náhradníky řídící rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období do 7. listopadu 2010 jsou jmenováni:

ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

| Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- |
| Itálie | pan Luigi CASANO | – |
| Lotyšsko | – | pan Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Lucembursko | – | pan Robert KANZ |

Země

Členové

Náhradníci

Itálie

pan Luigi CASANO

–

Lotyšsko

–

pan Aleksandrs GRIGORJEVS

Lucembursko

–

pan Robert KANZ

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 26. listopadu 2007.

Za Radu

předseda

J. SILVA

---

(1)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1112/2005 (Úř. věst. L 184, 24.6.2005, s. 5).

1

(2)  Dosud nezveřejněno v Úř. věst.

2

---

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/7

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

30. listopadu 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4761 |
| JPY | japonský jen | 163,43 |
| DKK | dánská koruna | 7,4575 |
| GBP | britská libra | 0,71455 |
| SEK | švédská koruna | 9,3715 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6541 |
| ISK | islandská koruna | 90,02 |
| NOK | norská koruna | 8,114 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5842 |
| CZK | česká koruna | 26,261 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 253 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7005 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,6133 |
| RON | rumunský lei | 3,4861 |
| SKK | slovenská koruna | 33,161 |
| TRY | turecká lira | 1,734 |
| AUD | australský dolar | 1,6643 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4695 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,4954 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9105 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1336 |
| KRW | jihokorejský won | 1 359,71 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,956 |
| CNY | čínský juan | 10,9231 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,324 |
| IDR | indonéská rupie | 13 831,06 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9663 |
| PHP | filipínské peso | 63,133 |
| RUB | ruský rubl | 36,006 |
| THB | thajský baht | 45,365 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4761

JPY

japonský jen

163,43

DKK

dánská koruna

7,4575

GBP

britská libra

0,71455

SEK

švédská koruna

9,3715

CHF

švýcarský frank

1,6541

ISK

islandská koruna

90,02

NOK

norská koruna

8,114

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5842

CZK

česká koruna

26,261

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

253

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7005

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,6133

RON

rumunský lei

3,4861

SKK

slovenská koruna

33,161

TRY

turecká lira

1,734

AUD

australský dolar

1,6643

CAD

kanadský dolar

1,4695

HKD

hongkongský dolar

11,4954

NZD

novozélandský dolar

1,9105

SGD

singapurský dolar

2,1336

KRW

jihokorejský won

1 359,71

ZAR

jihoafrický rand

9,956

CNY

čínský juan

10,9231

HRK

chorvatská kuna

7,324

IDR

indonéská rupie

13 831,06

MYR

malajsijský ringgit

4,9663

PHP

filipínské peso

63,133

RUB

ruský rubl

36,006

THB

thajský baht

45,365

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/8

---

Stanovisko Poradního výboru se pro spojování podniků přijaté na jeho 153. zasedání dne 2. srpna 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená operace představuje spojení s významem pro celé Společenství ve smyslu článku 1, čl. 4 odst. 5 a čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená operace představuje spojení s významem pro celé Společenství ve smyslu článku 1, čl. 4 odst. 5 a čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s definicemi Komise, jež se týkají trhů relevantních výrobků a jsou uvedeny v návrhu rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s definicemi Komise, jež se týkají trhů relevantních výrobků a jsou uvedeny v návrhu rozhodnutí.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, pokud jde o vymezení relevantních zeměpisných trhů uvedená v návrhu rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, pokud jde o vymezení relevantních zeměpisných trhů uvedená v návrhu rozhodnutí.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s názorem Komise, že daná transakce nezpůsobuje žádné omezení hospodářské soutěže v důsledku nekoordinovaných účinků či koordinovaných účinků při poskytování služeb GDS. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s názorem Komise, že daná transakce nezpůsobuje žádné omezení hospodářské soutěže v důsledku nekoordinovaných účinků či koordinovaných účinků při poskytování služeb GDS.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že dané spojení v oznámené podobě nevyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že dané spojení v oznámené podobě nevyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o spojování.

| 6. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že je třeba oznámené spojení prohlásit za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že je třeba oznámené spojení prohlásit za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP.

| 7. | Poradní výbor souhlasí se zveřejněním svého stanoviska v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

Poradní výbor souhlasí se zveřejněním svého stanoviska v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/9

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

(podle čl. 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2007/C 289/09)

Dne 15. ledna 2007 obdržela Komise od společnosti Travelport LLC žádost o postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (nařízení o spojování). Žádný z členských států příslušných k přezkoumání spojení podle svých vnitrostátních právních předpisů pro hospodářskou soutěž (Rakousko, Německo, Itálie a Polsko) nevyjádřil nesouhlas s tímto postoupením. Má se proto za to, že spojení má význam pro celé Společenství podle čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování, a mělo by tudíž být oznámeno Komisi.

Následně dne 23. března 2007 obdržela Komise oznámení o navrhovaném spojení, kterým podnik Travelport LLC získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Worldspan Technologies Inc.

Komise po předběžném posouzení tohoto oznámení zjistila, že transakce vyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP. Dne 3. května 2007 se proto Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování.

Podniku Travelport LLC byla na jeho žádost v souladu s „Osvědčenými postupy pro vedení kontrolních řízení ES týkajících se spojování“ generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž poskytnuta dne 15. května 2007 možnost posoudit klíčový dokument ve složce.

Komise po podrobném prozkoumání trhu dospěla k závěru, že navrhovaná transakce nenaruší závažným způsobem účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části, a je proto slučitelná se společným trhem a Dohodou o EHP. Ohlašující straně proto nebylo zasláno sdělení o námitkách.

Úředníkovi pro slyšení nebyly stranami ve spojení podniků ani žádnou třetí stranou zaslány dotazy ani stanoviska. Tato věc nevyžaduje žádné zvláštní poznámky ohledně práva na slyšení.

V Bruselu dne 8. srpna 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/10

---

Nová národní strana oběžných euromincí

(2007/C 289/10)

Image

Euromince určené k oběhu mají v rámci celé eurozóny status zákonného platidla. Za účelem informování široké veřejnosti a všech, kdo v rámci své profesní činnosti přicházejí do styku s mincemi, zveřejňuje Komise vzory všech nových euromincí (1). V souladu se závěry Rady ze dne 8. prosince 2003 (2) se členským státům eurozóny a zemím, které uzavřely měnovou dohodu se Společenstvím, na jejímž základě mohou vydávat euromince určené k oběhu, povoluje vydávat určité množství pamětních euromincí určených k oběhu s tím, že každá země může ročně vydat nejvýše jedno nové grafické provedení mince, a to pouze v nominální hodnotě dvou EUR. Tyto mince mají technické vlastnosti běžných euromincí určených k oběhu, ale na jejich národní straně je zobrazen pamětní motiv.

Vydávající stát: Finsko

Připomínaná událost: 90. výročí prohlášení nezávislosti.

Věcný popis vyobrazení na minci: Ve vnitřní části mince je vyobrazeno devět osob, které za použití dlouhých vesel veslují v člunu. Nad obrázkem je uveden letopočet 2007 a pod ním rok 1917. Vlevo je uvedena mincovní značka a vpravo označení země „FI“. Po vnějším obvodu mince je zobrazeno dvanáct hvězd evropské vlajky.

Objem vydaných mincí: 2 miliony mincí.

Přibližné datum vydání: Prosinec 2007

Vlys hrany mince: „SUOMI FINLAND ★★★“, přičemž ★ představuje lví hlavu.

---

(1)  Vyobrazení všech národních stran mincí, které byly vydány v roce 2002, naleznete v Úř. věst. C 373, 28.12.2001, s. 1.

(2)  Viz závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti ze dne 8. prosince 2003 o změnách v grafickém provedení národních stran euromincí. Viz také doporučení Komise ze dne 29. září 2003 o běžném postupu při změnách grafického provedení národní lícové strany euromincí určených k oběhu (Úř. věst. L 264, 15.10.2003, s. 38).

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/11

---

Souhrnné údaje sdělené členskými státy o státní podpoře poskytnuté podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

(2007/C 289/11)

Číslo XA: XA 171/07

Členský stát: Slovinská republika

Region: Območje Mestne občine Kranj

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpory programů rozvoja venkova v městské obci Kranj v programovém období 2007–2013

Právní základ: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

Maximální míra podpory:

| 1. | Investice v zemědělských podnicích do prvovýroby:






  — | až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech; |
| --- | --- | --- |

1.

—

až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech;

| — | až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech na zemědělskou produkci. |
| --- | --- |

—

až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech na zemědělskou produkci.

Účelem podpory jsou investice do renovace zemědělských objektů, na nákup vybavení k vylepšení budov pro chov hospodářských zvířat užívaných k zemědělské produkci, investice do trvalých kultur, zúrodňování zemědělské půdy, hospodaření na pastvinách a spravování přístupových cest zemědělského objektu.

| 2. | Zachování tradičních staveb:






  — | až do výše 100 % způsobilých nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků; |
| --- | --- | --- |

2.

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků;

| — | až do výše 75 % způsobilých výdajů na investice do produkčních prvků ve znevýhodněných oblastech a 60 % v jiných oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství. |
| --- | --- |

—

až do výše 75 % způsobilých výdajů na investice do produkčních prvků ve znevýhodněných oblastech a 60 % v jiných oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství.

| 3. | Podpora na platby pojistného:
  částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce a na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou. |
| --- | --- |

3.

částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce a na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou.

| 4. | Podpora na přeparcelování pozemků:






  — | až do výše 50 % nákladů vynaložených na právní a správní postupy. |
| --- | --- | --- |

4.

—

až do výše 50 % nákladů vynaložených na právní a správní postupy.

| 5. | Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství:






  — | až do 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby, na organizaci akcí za účelem výměny znalostí, soutěží, výstav a veletrhů a účastí na nich, šíření vědeckých znalostí, publikací (jako jsou katalogy a internetové stránky) a na náhradní služby v případě nepřítomnosti zemědělce z důvodu nemoci nebo dovolené. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek zemědělcům. |
| --- | --- | --- |

5.

—

až do 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby, na organizaci akcí za účelem výměny znalostí, soutěží, výstav a veletrhů a účastí na nich, šíření vědeckých znalostí, publikací (jako jsou katalogy a internetové stránky) a na náhradní služby v případě nepřítomnosti zemědělce z důvodu nemoci nebo dovolené. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek zemědělcům.

Datum uskutečnění: Červenec 2007 (po vstupu pravidel v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Končí 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům

Odkaz na články v nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II návrhu Pravidel pro poskytování podpory na zachování a rozvoj zemědělství, venkova a lesního hospodářství v obci Kranj obsahuje ustanovení, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčené/á odvětví: Zemědělství – Rostlinné a živočišné produkty

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Adresa internetových stránek: (Uveďte internetovou adresu, kde je možné nalézt úplné znění režimu nebo kritérií a podmínek, podle kterých se poskytuje jednotlivá podpora mimo režim podpory.)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění plodin a ovoce zahrnuje tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, vichřice a povodně.

Pravidla obce splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcemi přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být provedena (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a dohled nad ní).

Podpis odpovědné osoby

DAMIJAN PERNE

starosta

Číslo XA: XA 172/07

Členský stát: Slovinská republika

Region: Območje občine Laško

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Právní základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: až do 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007: až do 47 800 EUR

| | 2008: až do 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: až do 50 000 EUR

| | 2009: až do 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009: až do 53 500 EUR

| | 2010: až do 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010: až do 55 000 EUR

| | 2011: až do 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011: až do 57 000 EUR

| | 2012: až do 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012: až do 58 500 EUR

| | 2013: až do 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: až do 60 000 EUR

Maximální míra podpory:

| 1. | Investice v zemědělských podnicích:






  — | až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech; |
| --- | --- | --- |

1.

—

až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech;

| — | až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech; |
| --- | --- |

—

až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech;

| — | až do výše 60 % způsobilých výdajů na investice ve znevýhodněných oblastech a až do výše 50 % způsobilých výdajů na investice v ostatních oblastech, pokud je investice učiněna mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti. |
| --- | --- |

—

až do výše 60 % způsobilých výdajů na investice ve znevýhodněných oblastech a až do výše 50 % způsobilých výdajů na investice v ostatních oblastech, pokud je investice učiněna mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti.

Účelem podpory jsou investice do renovace zemědělských objektů, na nákup vybavení užívaného k zemědělské produkci, investice do trvalých kultur a na zlepšení zemědělské půdy a pastvin.

| 2. | Zachování krajiny a tradičních staveb:






  — | až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků; |
| --- | --- | --- |

2.

—

až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků;

| — | až do výše 60 % skutečných nákladů, nebo do výše 75 % ve znevýhodněných oblastech, v případě investic do prvků důležitých pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství; |
| --- | --- |

—

až do výše 60 % skutečných nákladů, nebo do výše 75 % ve znevýhodněných oblastech, v případě investic do prvků důležitých pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství;

| — | může být poskytnuta dodatečná podpora až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov. |
| --- | --- |

—

může být poskytnuta dodatečná podpora až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov.

| 3. | Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu:






  — | až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

—

až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení;

| — | pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %; |
| --- | --- |

—

pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %;

| — | pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět na náklady spojené s tímto zvýšením přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %. |
| --- | --- |

—

pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět na náklady spojené s tímto zvýšením přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %.

| 4. | Podpora na platby pojistného:






  — | Podpora obce až do výše 10 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce; |
| --- | --- | --- |

4.

—

Podpora obce až do výše 10 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce;

| — | částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou. |
| --- | --- |

—

částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou.

| 5. | Podpora na přeparcelování pozemků:






  — | až do výše 100 % způsobilých nákladů na právní a správní postupy. |
| --- | --- | --- |

5.

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů na právní a správní postupy.

| 6. | Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:






  — | až do výše 100 % způsobilých nákladů na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání označení zeměpisného původu nebo osvědčení o zvláštní povaze v souladu s příslušnými nařízeními Společenství. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- | --- |

6.

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání označení zeměpisného původu nebo osvědčení o zvláštní povaze v souladu s příslušnými nařízeními Společenství. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.

| 7. | Zajištění technické pomoci:






  — | až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby a náhradní služby a na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikaci, katalogy a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- | --- |

7.

—

až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby a náhradní služby a na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikaci, katalogy a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: Červenec 2007 (nebo den vstupu pravidel v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Končí 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům

Odkaz na články v nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II návrhu Pravidel pro poskytování státní podpory na zachování a rozvoj zemědělství a venkova v obci Laško obsahuje ustanovení, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 6: Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčené/á odvětví: Zemědělství: rostliná a živočišná produkce

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Adresa internetových stránek: (Uveďte internetovou adresu, kde je možné nalézt úplné znění režimu nebo kritérií a podmínek, podle kterých se poskytuje jednotlivá podpora mimo režim podpory.)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění plodin a ovoce zahrnuje tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, bouře a povodně.

Pravidla obce splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcemi přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být provedena (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a dohled nad ní).

Podpis odpovědné osoby

Sandra BARACHINI

předsedkyně obecní rady

Číslo XA: XA 173/07

Členský stát: Slovinsko

Region: Posebno nadzorovano območje Idrije in Logatca po Programu izvedbe ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranja majskega hrošča

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Ochrana zdraví rostlin – chroust

Právní základ: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| Rok | Celkem PP 4275 |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Celkem | 540 000 EUR |

Rok

Celkem PP 4275

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Celkem

540 000 EUR

Maximální míra podpory: Celková míra státní podpory je až 100 % výdajů na dotované služby, tj. výdajů na kontrolu a sledování populace chrousta.

Výdaje na kontrolní opatření, v souladu s programem zavádějícím opatření proti šíření chrousta a na jeho vyhubení, zahrnují:

nákup biologického přípravku,

zdravotní inspekce,

testování a další kontrolní opatření týkající se chrousta

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Datum (rok a měsíc), do kterého se podpora může poskytovat v rámci režimu: 1. srpna 2007–30. června 2009

Cíl podpory:

| — | podpora malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

—

podpora malým a středním podnikům;

| — | prevence šíření škůdce, jmenovitě chrousta obecného, a jeho vyhubení. |
| --- | --- |

—

prevence šíření škůdce, jmenovitě chrousta obecného, a jeho vyhubení.

Tento režim podpory je slučitelný s čl. 10 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3)

Dotčené/á odvětví: Zemědělství – zemědělská výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Adresa internetových stránek: (Uveďte internetovou adresu, kde je možné nalézt úplné znění režimu nebo kritérií a podmínek, podle kterých se poskytuje jednotlivá podpora mimo režim podpory.)

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Datum: 11. července 2007.

Podpis odpovědné osoby

Katarina GROZNIK

ředitelka

Číslo XA: XA 188/07

Členský stát: Slovinská republika

Region: Območje Občine Žalec

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Právní základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007: 160 974 EUR

| | 2008: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008: 160 974 EUR

| | 2009: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009: 160 974 EUR

| | 2010: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 170 000 EUR

| | 2011: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 170 000 EUR

| | 2012: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 175 000 EUR

| | 2013: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 175 000 EUR

Maximální míra podpory:

| 1. | Investice v zemědělských podnicích do prvovýroby:






  — | až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech; |
| --- | --- | --- |

1.

—

až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech;

| — | až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech; |
| --- | --- |

—

až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech;

| — | až do výše 60 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech a až do výše 50 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech, pokud je investice učiněna mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti. |
| --- | --- |

—

až do výše 60 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech a až do výše 50 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech, pokud je investice učiněna mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti.

Účelem podpory jsou investice do renovace zemědělských objektů, na nákup vybavení užívaného k zemědělské produkci, na investice do trvalých kultur a na zlepšení zemědělské půdy a pastvin.

| 2. | Zachování krajiny a tradičních staveb:






  — | až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků; |
| --- | --- | --- |

2.

—

až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud se jedná o investice do neprodukčních prvků;

| — | až do výše 60 % skutečných nákladů, nebo do výše 75 % ve znevýhodněných oblastech, v případě, že se jedná o investice do prvků důležitých pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství; |
| --- | --- |

—

až do výše 60 % skutečných nákladů, nebo do výše 75 % ve znevýhodněných oblastech, v případě, že se jedná o investice do prvků důležitých pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství;

| — | může být poskytnuta dodatečná podpora až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov. |
| --- | --- |

—

může být poskytnuta dodatečná podpora až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov.

| 3. | Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu:






  — | až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

—

až do výše 100 % skutečných nákladů, pokud přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení;

| — | pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %; |
| --- | --- |

—

pokud z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění přinejmenším 60 % nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %;

| — | pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět přinejmenším 60 % nákladů spojených s tímto zvýšením nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %. |
| --- | --- |

—

pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět přinejmenším 60 % nákladů spojených s tímto zvýšením nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, jeho příspěvek je nejméně 55 % nebo 45 %.

| 4. | Podpora na platby pojistného:






  — | částka spolufinancování od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce a na pojištění zvířat proti chorobám. |
| --- | --- | --- |

4.

—

částka spolufinancování od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce a na pojištění zvířat proti chorobám.

| 5. | Podpora na přeparcelování pozemků:






  — | až do výše 100 % skutečných vzniklých nákladů. |
| --- | --- | --- |

5.

—

až do výše 100 % skutečných vzniklých nákladů.

| 6. | Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:
  do výše 100 % skutečných vynaložených výdajů ve formě dotovaných služeb. Podpora nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- |

6.

do výše 100 % skutečných vynaložených výdajů ve formě dotovaných služeb. Podpora nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.

| 7. | Zajištění technické pomoci:






  — | až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení, poradenské služby poskytované třetími stranami, na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikace a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- | --- |

7.

—

až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení, poradenské služby poskytované třetími stranami, na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikace a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: Červenec 2007 (nebo den vstupu pravidel v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Končí 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům

Odkaz na články v nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II Pravidel pro poskytování podpory na zachování a rozvoj zemědělství a venkova v obci Žalec na období 2007–2013 obsahuje ustanovení, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 6: Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčené/á odvětví: Zemědělství: pěstování plodin na orné půdě a chov hospodářských zvířat.

Podpora je poskytována na investice v oblasti pěstování plodin na orné půdě a chovu hospodářských zvířat, s výjimkou chovu teplokrevných koní, drůbeže nebo králíků. Podpora je poskytována na chov malých přežvýkavců ve znevýhodněných oblastech

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Adresa internetových stránek: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění plodin a ovoce zahrnují tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, vichřice a povodně.

Pravidla obce splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcemi přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být provedena (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a dohled nad ní).

Podpis odpovědné osoby

Lojze Posedel

starosta obce Žalec

Číslo XA: XA 189/07

Členský stát: Slovinská republika

Region: Območje Občine Lenart

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Právní základ: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Maximální míra podpory:

| 1. | Investice v zemědělských podnicích do prvovýroby:






  — | až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech, |
| --- | --- | --- |

1.

—

až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech,

| — | až do výše 40 % způsobilých výdajů na investice v ostatních oblastech. |
| --- | --- |

—

až do výše 40 % způsobilých výdajů na investice v ostatních oblastech.

Účelem podpory jsou investice do renovace zemědělských objektů, na nákup vybavení užívaného k zemědělské produkci a na investice do trvalých kultur a pastvin.

| 2. | Zachování tradičních staveb:






  — | až do výše 100 % nákladů na investice určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků; |
| --- | --- | --- |

2.

—

až do výše 100 % nákladů na investice určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků;

| — | až do výše 75 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy podle článků 50 a 94 uvedeného nařízení a až do výše 60 % v ostatních oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství. |
| --- | --- |

—

až do výše 75 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy podle článků 50 a 94 uvedeného nařízení a až do výše 60 % v ostatních oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství.

| 3. | Podpora na platby pojistného:






  — | částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce proti nepříznivým klimatickým jevům a na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou. |
| --- | --- | --- |

3.

—

částka podpory od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce proti nepříznivým klimatickým jevům a na pojištění proti riziku úmrtí zvířat způsobeného chorobou.

| 4. | Přeparcelování pozemků:






  — | až do výše 100 % skutečných nákladů vynaložených na právní a správní postupy. |
| --- | --- | --- |

4.

—

až do výše 100 % skutečných nákladů vynaložených na právní a správní postupy.

| 5. | Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:






  — | až do výše 100 % nákladů na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání zeměpisných označení a označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze v souladu s příslušnými nařízeními Společenství. Podpora musí být poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- | --- |

5.

—

až do výše 100 % nákladů na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání zeměpisných označení a označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze v souladu s příslušnými nařízeními Společenství. Podpora musí být poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.

| 6. | Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství:






  — | až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby a na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikaci, katalogy a internetové stránky. Podpora musí být poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- | --- |

6.

—

až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby a na organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů, na publikaci, katalogy a internetové stránky. Podpora musí být poskytována ve formě dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: Červenec 2007 (nebo den vstupu pravidel v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Končí 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům

Odkaz na články v nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II návrhu Pravidel pro poskytování státní podpory na programy rozvoje venkova v obci Lenart, která obsahuje opatření, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství.

Dotčené/á odvětví: Zemědělství: pěstování plodin na orné půdě a chov hospodářských zvířat

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

Adresa internetových stránek: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění plodin a ovoce zahrnují tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, vichřice a povodně.

Pravidla obce splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcemi přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být provedena (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a dohled nad ní)

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/18

---

Změny Francie, pokud se jedná o závazky veřejné služby uložené na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou mezi letištěm v Aurillac a letištěm v Paříži (Orly)

(2007/C 289/12)

| 1. | Francie se rozhodla přezkoumat počínaje dnem 1. června 2008 závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy provozované mezi letištěm v Aurillac a letištěm v Paříži (Orly) uložené podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (1). Tyto závazky nahrazují závazky zveřejněné v 
  Úředním věstníku Evropské Unie C 27 ze dne 3. února 2005. |
| --- | --- |

1.

Francie se rozhodla přezkoumat počínaje dnem 1. června 2008 závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy provozované mezi letištěm v Aurillac a letištěm v Paříži (Orly) uložené podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (1). Tyto závazky nahrazují závazky zveřejněné v 
  Úředním věstníku Evropské Unie C 27 ze dne 3. února 2005.

| 2. | Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
  Četnost
  Služby musí být zajištěny alespoň takto:






  — | dva zpáteční lety denně od pondělí do pátku, celý rok, kromě svátků; |
| --- | --- | --- |

2.

Jedná se o tyto závazky veřejné služby:

Četnost

Služby musí být zajištěny alespoň takto:

—

dva zpáteční lety denně od pondělí do pátku, celý rok, kromě svátků;

| — | jeden zpáteční let v neděli, 50 krát za rok. |
| --- | --- |

—

jeden zpáteční let v neděli, 50 krát za rok.

Služby musí být mezi letištěm v Paříží (Orly) a letištěm v Aurillac provozovány bez mezipřistání.

Kategorie používaných strojů a nabízená kapacita

Služby zajišťují turbovrtulová letadla nebo proudová letadla s přetlakovou kabinou a minimální kapacitou 30 míst.

Letový řád

Ve dnech, kdy jsou požadovány dva zpáteční lety musí časový rozvrh umožnit cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně sedm hodin v Aurillacu a osm hodin v Paříži.

Obchodní politika

Prodej letenek musí probíhat prostřednictvím alespoň jednoho počítačového rezervačního systému.

Kontinuita veřejné služby

S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených ročně z důvodů, za které přímo odpovídá dopravce, překročit 3 % plánovaných letů.

Dopravce může přerušit služby pouze s výpovědní lhůtou o délce 6 měsíců.

Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.

| 3. | Oznamuje se, že podle článku 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (2), jsou na letišti v Paříži (Orly) vymezeny letištní časy pro pravidelné spojení do Aurillacu. Dopravci, které tato trasa zajímá, mohou veškeré informace týkající se přidělování letištních časů získat u koordinátora pařížských letišť. |
| --- | --- |

3.

Oznamuje se, že podle článku 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (2), jsou na letišti v Paříži (Orly) vymezeny letištní časy pro pravidelné spojení do Aurillacu. Dopravci, které tato trasa zajímá, mohou veškeré informace týkající se přidělování letištních časů získat u koordinátora pařížských letišť.

---

(1)  Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 8.

(2)  Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50).

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Rada

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/19

---

OTEVŘENÁ VÝZVA

Evropská spolupráce v oblasti vědecko-technického výzkumu (COST)

(2007/C 289/13)

COST sdružuje výzkumné pracovníky a odborníky z různých zemí, kteří pracují na konkrétních tématech. Financuje tvorbu sítí, pokud jde o vnitrostátně financované činnosti tím, že podporuje setkání, konference, krátkodobé vědecké výměny a informační činnosti. COST tedy nefinancuje výzkum jako takový. V současnosti podporuje více než 200 vědeckých sítí (akcí).

COST vyzývá k předkládání návrhů na akce přispívající k vědeckému, technologickému, hospodářskému, kulturnímu nebo společenskému rozvoji Evropy. Vítány jsou zejména návrhy, které slouží jako východisko pro jiné evropské programy nebo které byly předloženy mladými výzkumnými pracovníky.

Vytvoření pevnějších vazeb mezi evropskými výzkumnými pracovníky je klíčové pro budování evropského výzkumného prostoru. COST podporuje nové, inovativní, mezioborové a rozsáhlé výzkumné sítě v Evropě. Činnost v rámci COST je prováděna výzkumnými týmy a jejím cílem je posílit základy, na nichž je budována excelentnost v oblasti vědy v Evropě.

COST je rozdělen do devíti obsáhlých oblastí (biomedicína a molekulárně biologické vědy; chemie a molekulární vědní obory a technologie; obory zabývající se zemským systémem a environmentálním řízením; potravinářství a zemědělství; lesy, produkty a služby v oblasti lesnictví; jednotlivci, společnost, kultura a zdraví; informační a komunikační technologie; materiály, fyzikální obory a nanovědy; doprava a rozvoj měst). Na adrese www.cost.esf.org je uvedeno, co budou jednotlivé oblasti zahrnovat.

Navrhovatelé se vyzývají, aby svá témata zařazovali pouze do jedné oblasti. Mezioborové návrhy, které není možné zařadit pouze do jedné oblasti, jsou nicméně rovněž vítány s tím, že budou posouzeny zvlášť.

Návrhy by měly zahrnovat účast výzkumných pracovníků nejméně z pěti zemí COST. Lze očekávat finanční podporu v řádu 100 000 EUR ročně obvykle na období 4 let.

Návrhy budou posouzeny ve dvou fázích. Předběžné návrhy (nejvýše 1 500 slov/3 strany), podané prostřednictvím on-line formuláře na adrese www.cost.esf.org/opencall, by měly obsahovat stručné shrnutí návrhu a jeho zamýšleného dopadu. Návrhy, které nesplní kritéria způsobilosti COST (např. požadavek financování výzkumu), budou vyřazeny. Způsobilé návrhy budou posouzeny příslušnými výbory pro jednotlivé oblasti v souladu s kritérii zveřejněnými na adrese www.cost.esf.org. K předložení úplného návrhu budou vyzvány jednotlivé předběžné návrhy, které byly posouzeny jako nejlepší. Úplné návrhy budou posouzeny prostřednictvím vzájemného hodnocení v souladu s hodnotícími kritérii uvedenými na adrese www.cost.esf.org/opencall. Rozhodnutí bude za normálních okolností přijato do šesti měsíců ode dne uzávěrky a zahájení akcí lze očekávat do tří měsíců.

Uzávěrka předkládání předběžných návrhů je stanovena na 28. března 2008. Za účelem konečného výběru zhruba 25 nových akcí bude vydána výzva k předložení přibližně 75 úplných návrhů.

Výzva k předložení úplných návrhů bude vydána do 20. května 2008, přičemž návrhy by měly být předloženy do 8. srpna 2008 a rozhodnutí přijata v listopadu roku 2008.

Navrhovatelé mohou v případě zájmu kontaktovat svého národního koordinátora COST a požádat ho o informace a o radu – viz adresa www.cost.esf.org/cnc

Návrhy musí být předloženy on-line prostřednictvím webové stránky úřadu COST.

COST získává finanční podporu na svou koordinační činnost z rámcového programu EU pro výzkum a technologický rozvoj. Úřad COST, který je spravován Evropskou nadací pro vědu (ESF), působí jako prováděcí subjekt COST a zajišťuje vědecký sekretariát pro oblasti a akce COST.

---

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/21

---

MEDIA 2007

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ ŽÁDOSTÍ – EACEA 27/07

Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – program „Automatické podpory“

(2007/C 289/14)

1.   Cíle a popis

Tato výzva k předkládání nabídek je založena na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje jediný víceletý program opatření Společenství v oblasti audiovizuální politiky na období 2007–2013.

2.   Způsobilí kandidáti

Toto oznámení je otevřeno evropským společnostem, které jsou zapsány v členských státech Evropské unie, zemích Evropského hospodářského prostoru účastnících se programu MEDIA 2007 (Island, Lichtenštejnsko, Norsko) a Švýcarsko.

Tato výzva je určena evropským společnostem zaměřujícím se na mezinárodní distribuci evropských filmových děl.

3.   Rozpočet a doba trvání projektů

Maximální rozpočet, který je k dispozici v rámci současné výzvy k předkládání návrhů, činí 13 022 000 EUR, pokud budou k dispozci prostředky v rámci rozpočtu na rok 2008.

Finanční příspěvek od Komise nesmí překročit 60 % celkových uznatelných nákladů.

Maximální délka projektu je 16 měsíců.

4.   Lhůta

Žádosti musí být zaslány Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) nejpozději do 30. dubna 2008.

5.   Doplňující informace

Úplné znění výzvy k předkládání návrhů, jakož i formuláře přihlášek jsou k dispozici na internetové stránce:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html

Přihlášky musí být v souladu s ustanoveními úplného znění textu a musí být předloženy na předepsaném formuláři.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/22

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Státní podpora C 39/07 (ex N 188/07) – Podpora na restrukturalizaci skupiny Legler, která se zabývá výrobou textilních produktů

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 289/15)

Dopisem ze dne 25. září 2007, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření týkajícího se státní podpory.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou Itálii sděleny. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti, pokud jde o jejich totožnost.

SHRNUTÍ

POSTUP

Dne 5. dubna 2007 oznámila Itálie svůj záměr poskytnout skupině Legler, která se zabývá výrobou textilních produktů, podporu na restrukturalizaci. Dne 24. května 2007 Komise požádala o doplňující informace, které Itálie poskytla v dopise ze dne 27. července 2007.

POPIS

Legler je italská skupina zabývající se výrobou textilu, jejíž součástí je několik právnických osob. Vlastní majetek v městech Ponte San Pietro (Bergamo, Lombardie), Macomer, Ottana a Siniscola (Nuoro, Sardinie) a výrobní dceřinou společnost se sídlem v Maroku. Obrat skupiny Legler činil 167 milionů EUR v roce 2004, 124 milionů EUR v roce 2005 a 105 milionů EUR v roce 2006.

Společnost Legler se specializuje na výrobu vysoce kvalitního denimu (udržuje si vedoucí postavení na trhu v Itálii a Německu, rovněž má významným podíl na trzích ve Francii a zemích Beneluxu), manšestru a hladké bavlny (vyplňuje mezery na trhu s luxusním zbožím v Evropě a Severní Americe ).

Skupina, která prožívá finanční obtíže v důsledku změn tržního prostředí, kdy zákazníci upřednostňují výrobce z Dálného východu, a po zrušení celních bariér pro textil v roce 2005, obdržela v roce 2006 podporu na záchranu ve výši 13 milionů EUR, kterou schválila Komise.

Na konci období, na které byla schválena podpora na záchranu, oznámila Itálie dne 5. dubna 2007 svůj záměr poskytnout společnosti Legler SpA podporu na restrukturalizaci ve výši 40,7 milionu EUR, z čehož 13 milionů EUR formou dlouhodobé záruky, která nahradí šestiměsíční záruku, která byla schválena jako podpora na záchranu, 13,2 milionu EUR formou přímé dotace a 14,5 milionu formou přeměny dluhu na kapitál, kterou uskutečnila SFIRS, investiční společnost působící v regionu Sardinie.

POSOUZENÍ

Komise se v této fázi domnívá, že všechna tři opatření představují státní podporu a hodnotí je v souladu s Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích („pokyny Společenství“). Přesto Komise pochybuje o tom, že jsou splněny podmínky stanovené v pokynech Společenství.

Komise má pochybnosti o tom, že je splněna podmínka obnovení životaschopnosti podniku. Jelikož stále nebylo rozhodnuto o prodeji závodu v Macomer a chybí podrobnosti o prodeji závodu v Ponte San Pietro a o podílu v marockém závodu Legler, není jasné, jaká bude po restrukturalizaci skutečná velikost společnosti a rozsah jejího majetku. Navíc jsou k dispozici rozporuplné informace o opětovném zahájení podnikatelské činnosti po přerušení výroby.

Navíc Komise pochybuje o existenci skutečných kompenzačních opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže vzniklé v důsledku této podpory. Uzavření třech závodů a soustředění se ve výrobě na trh s denimem lze považovat za nutné pro obnovení životaschopnosti společnosti a nepředstavovalo by tedy zásadní kompenzační opatření.

Navíc lze pochybovat o splnění kritéria omezení podpory na minimum, neboť zdroje financování přesahují náklady na restrukturalizaci, které činí 19,5 milionu EUR. Komise rovněž pochybuje o významném přispění společnosti Piltar Ltd, většinového akcionáře společnosti Legler, k restrukturalizačnímu plánu.

Pokud jde o kritérium vlastního příspěvku, mohl by být dosažen limit, který činí 50 % zdroje financování, pokud budou opatření v plánu restrukturalizace uplatněna v brzké době. Vzhledem k hypotetickému charakteru prodeje majetku a využití partnerství Komise v této fázi pochybuje o pravděpodobnosti splnění tohoto kritéria.

ZNĚNÍ DOPISU

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.“

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

JINÉ AKTY

Komise

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/29

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2007/C 289/16)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS“ nebo „AZEDO DE VINHAIS“ nebo „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS“

č. ES: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adresa: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Název:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adresa:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Telefon:

(351) 213 819 300

Fax:

(351) 213 876 635

E-mail:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Skupina:

| Název: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adresa: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Název:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adresa:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon:

(351) 273 771 340

Fax:

(351) 273 770 048

E-mail:

ancsub@bisaro.info

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

Třída 1.2: Masné výrobky (vařené, solené, uzené)

4.   Specifikace

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název: „Chouriço azedo de Vinhais“ nebo „Azedo de Vinhais“ nebo „Chouriço de pão de Vinhais“

4.2   Popis: Uzenina vyrobená z masa a tuku prasat plemene Bísaro nebo kříženců s jinými plemeny, s alespoň 50 % podílem krve Bísaro (zvířata generace F1, kříženci čistokrevných zvířat plemene Bísaro, zapsaných v plemenné knize, se zvířaty jiných plemen), regionálního pšeničného chleba a olivového oleje z oblasti Trás-os-Montes (nezbytné k tomu, aby produkt získal charakteristickou chuť, aroma a texturu), plněná do vepřového tlustého střeva, které bylo předtím svázáno nebo sešito na jednom konci a zakrouceno a poté ještě jednou nebo dvakrát zauzlováno a které se po naplnění sváže na druhém konci bavlněnou nití. Má rovný tvar válce průměrné délky mezi 20 a 25 cm, průměru 7 až 10 cm, žlutavé až hnědavé barvy. Také plněná směs má žlutavou až hnědavou barvu, na řezu homogenní vzhled. Hmotnost konečného produktu činí přibližně 300 g.

4.3   Zeměpisná oblast: S ohledem na tradiční způsob produkce, typ výživy zvířat, tradiční dovednosti místních obyvatel uplatňované při chovu zvířat a půdní podmínky potřebné k tomu, aby byl vypěstován výživový základ nutný k získání surovin s nepopiratelně jedinečnými vlastnostmi, je zeměpisná oblast narození, chovu, výkrmu, porážky a bourání prasat plemene Bísaro a kříženců používaných k produkci „chouriço azedo de Vinhais“ vymezena správními obvody Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso a Vinhais v okrese Bragança a správními obvody Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar a Vila Real v okrese Vila Real, neboť pouze v této oblasti vykazuje výživový základ a chov zvířat požadované vlastnosti. Vzhledem ke zvláštním klimatickým podmínkám, které jsou k získání uzeniny „chouriço azedo de Vinhais“ nutné, dovednostem obyvatel a původním a hodnověrným místním metodám je zeměpisná oblast zpracování vymezena správními obvody Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso a Vinhais v okrese Bragança.

4.4   Důkaz původu: „Chouriço azedo de Vinhais“ lze vyrábět pouze ve zpracovatelských podnicích, které jsou držiteli licence a nacházejí se v uvedené oblasti zpracování. Celý výrobní postup podléhá přísnému systému kontroly, jenž umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu. Surovina pochází z prasat plemene Bísaro zapsaných v příslušném zootechnickém plemenném registru nebo z kříženců (F1), jejichž jeden rodič je zvíře plemene Bísaro zapsané v příslušném zootechnickém plemenném registru, a chovaných v zemědělsko-pasteveckých podnicích, jež mají k dispozici prostor, v němž lze realizovat tradiční, poloextenzivní systémy výroby, a které jsou schopny poskytovat zvířatům tradiční krmivo. Je třeba poznamenat, že prasata se do velké míry živí kaštany, což jejich masu dodává naprosto jedinečné a uznávané organoleptické vlastnosti. Zvířata se porážejí a bourají v zařízeních, jež jsou držiteli licence a nacházejí se v zeměpisné oblasti produkce. Zpracování se může uskutečnit pouze v podnicích, které jsou schváleny skupinou producentů na základě příznivého stanoviska kontrolního subjektu. Certifikační značka na každém kusu má vlastní číslo, podle něhož lze zajistit úplnou vysledovatelnost až k zemědělskému podniku, z něhož produkt pochází. Důkaz původu lze získat v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního procesu prostřednictvím sériového čísla, jež tvoří povinný prvek certifikační značky.

4.5   Metoda produkce: Vepřové maso (libové maso, hlava, prorostlé maso a bůček) se nařeže na středně velké kusy, povaří se v osolené vodě a ještě teplé nakrájí na proužky. Chléb s kůrkou se nakrájí na tenké plátky a nechá se změknout ve vývaru z masa. K vzniklé směsi se přidá koření, proužky masa, olivový olej, paprika a česnek. Po dochucení se směs ihned plní do vepřového střeva; následuje proces uzení na mírném ohni s použitím dubového a/nebo kaštanového dřeva, který podle tradice trvá více než čtyři týdny. Vlastnostmi uzeniny „chouriço azedo de Vinhais“ je dáno, že přichází na trh v celku; je nicméně vždy v původním obalu. V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu. Tyto operace se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti nebo možnosti kontroly ani ke změně chuťových vlastností produktu.

4.6   Souvislost: O dlouholeté tradici a významu chovu prasat v tomto regionu svědčí výskyt četných zoomorfních sošek a zmínky o těchto zvířatech v mnoha historických listinách týkajících se poplatků za prasata a produktů z nich. Spojení tohoto produktu se zeměpisnou oblastí vychází z domácího plemene zvířat, jejich krmení místními produkty, z dovedností spojených s výběrem kusů masa, procesem postupného uzení na mírném kouři s použitím dřeva z daného regionu a zráním ve velmi chladném a suchém prostředí, jímž se region vyznačuje.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adresa: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Název:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adresa:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon:

(351) 278 261 410

Fax:

(351) 278 261 410

E-mail:

tradição-qualidade@clix.pt

Subjekt „Tradição e Qualidade“ byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.

4.8   Označování: Na etiketě je povinně uveden nápis: „Chouriço azedo de Vinhais – Indicação Geográfica Protegida“, případně logo Společenství a logo produktů z oblasti Vinhais, jehož vzor je uveden níže. Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 1.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 289/32

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2007/C 289/17)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SALAME S. ANGELO“

CE N.: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adresa: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Název:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adresa:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel.:

(39) 06 481 99 68

Fax:

(39) 06 42 01 31 26

E-mail:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Skupina:

| Název: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adresa: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Název:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adresa:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Tel.:

(39) 0941 53 41 94

Fax:

(39) 0941 53 41 94

E-mail:

—

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

Třída 1.2 – Zpracování čerstvého masa (a vnitřností)

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název: „Salame S. Angelo“

4.2   Popis: „Salame S. Angelo“ je salám vyrobený výhradně z vepřového masa plněný do přírodních vepřových střev.„Salame S. Angelo“ se uvádí na trh v různých rozměrech, jeho vnější povrch je však většinou nepravidelný, má válcovitý tvar a rovněž typické zbarvení s bělavou vrstvou charakteristickou pro suché salámy. Konzistence je jemná a hutná. Plátek salámu je celistvý a homogenní, přičemž tučné a libové části jsou dobře spojené. Libové části mají rubínově červenou barvu a tuk je bílý. Salám má jemnou a charakteristickou vůni a lehce kořeněnou aromatickou chuť. Na konci zrání je hodnota pH 5,1 až 6,2 a hodnota AW 0,81 až 0,96.

4.3   Zeměpisná oblast: Zeměpisná oblast produkce salámu „Salame S. Angelo“ zahrnuje území obce Sant'Angelo di Brolo.

4.4   Důkaz původu: Každá fáze výrobního procesu se sleduje, přičemž se zaznamenávají všechny vstupy a výstupy. Tímto způsobem, jakož i pomocí evidence chovatelů, řezníků a balíren a také prostřednictvím včasného prohlášení kontrolního orgánu o vyrobených množstvích, je zaručena sledovatelnost produktu. Za tímto účelem musí etikety kromě údajů popsaných v bodě 4.8 obsahovat číselný kód umožňující identifikaci výrobku. Všechny fyzické i právnické osoby, které jsou zapsány do příslušných rejstříků, jsou kontrolovány ze strany kontrolního orgánu v souladu s ustanoveními specifikací a příslušným plánem kontroly.

4.5   Výrobní postup: Ve specifikaci se uvádí, že surovinou používanou a povolenou k výrobě salámu „Salame S. Angelo“ je čerstvé maso pocházející z vybraných plemen vepřů, a to buď čistokrevných nebo odvozených od základních plemen Large White, Landrace, Duroc; tedy i ze zvířat získaných křížením výše uvedených plemen a křížením těchto plemen s místními plemeny vepřů. Kromě toho musí být vepři co nejlépe krmeni, musí pocházet výhradně z členských zemí EU a při porážce musí jejich hmotnost dosahovat nejméně 125 kg. Surovina musí být do zpracovacích zařízení dovezená v celých půlkách (včetně hlavy) a je zcela zakázáno používat zmrazené a/nebo hlubokozmrazené maso; maso se maximálně šest dní včetně dne porážky může udržovat chlazené při kontrolované teplotě 0 ° + 4 °C.

Při zpracování masa je bezpodmínečně zakázáno používat maso pocházející z prasnic nebo kanců, jakož i vepřové sádlo.

Části, které je možno v poměrném množství použít při výrobě, pocházejí z celé vepřové půlky, jsou tyto: kýta, bedra, svíčková, rameno, krkovice, vše zbaveno žil, a očištěný žaludek. Kousky masa a tuku, které tvoří směs na salám, musí být nakrájeny „a punta di coltello“ (špičkou nože). Při této fázi může být případně použit vhodný kráječ se čtvercovými otvory o rozměrech 12 milimetrů. Poměr masa a tuku v nakrájené směsi s přídavkem mořské soli, mletého pepře a dusičnanu draselného nesmí být vyšší než 100/20 neboli nesmí obsahovat více než 20 % tuku. Je bezpodmínečně zakázáno používat vepřové sádlo. Střevo, které pochází výhradně z vepře, se v dolní části zevnitř sváže provázkem, otočí se naruby a naplní směsí. Poté se ve vrchní části sváže a zapečetí. Sušení a zrání výrobku musí proběhnout v dostatečně větraných místnostech, které jsou mezi sebou odděleny, přičemž při orientaci a umístění výrobních míst a místností na sušení a na zrání se využijí přírodní klimatické podmínky. Díky těmto podmínkám a díky technologiím je zaručeno rovnoměrné nasávání, regulace, obměňování a šíření vnějšího vzduchu mezi výrobky stejnoměrným způsobem.

Na konci zrání kontrolní orgán ověří, zda výrobek vykazuje vlastnosti popsané v článku 2 a v případě, že výrobek všechny požadavky splňuje, přidělí mu etiketu popsanou v článku 8 této specifikace v souladu s plánem kontroly.

Postupy výroby a zrání musí proběhnout v oblasti produkce.

4.6   Souvislosti: Uznání chráněného zeměpisného označení „Salame S. Angelo“ je odůvodněno dobrou pověstí výrobku, kterou výrobci tohoto salámu a salám samotný získali díky zvláštním organoleptickým vlastnostem typickým pro tuto kulturu, jejíž kořeny sahají do dávné minulosti a která je založena na starých tradicích.

Proslulost a věhlas, které výrobek během své dlouhé historie získal, potvrzuje vysokou úroveň spokojenosti spotřebitelů a rovněž skutečnost, že pojem, který výrobek spojuje se zeměpisným označením „Salame S. Angelo“ vede až k pokusům o imitaci a neoprávněné používání tohoto označení.

Důkaz o reputaci salámu „Salame S. Angelo“ a o jeho uvádění na trh představují mimo jiné i účty z prodeje tohoto salámu vydané dne 10. ledna 1982. Diplomová práce s názvem „Salame S. Angelo: místní výrobek“ poukazuje na to, že v oblasti výroby uvedené ve specifikaci existuje již mnoho let okres, kde se salám vyrábí a který je proslavený kvalitativními a organoleptickými vlastnostmi výrobku, jakož i dovedností obyvatel, kteří starostlivě předávají postup výroby salámu „Salame S. Angelo“ z generace na generaci. Samotná existence výše zmíněné diplomové práce je zárukou reputace výrobku; kdyby totiž výrobek v dané oblasti nebyl dost proslavený a tradiční, nebyla by práce o jediném potravinářském výrobku navržena, natož přijata.

Kvalitativní a organoleptické vlastnosti výrobku uvedené v bodě 4.2 závisejí na nejdůležitější fázi zrání, která je pozitivně ovlivněna mikroklimatem a jedinečnou morfologií údolí Sant'Angelo di Brolo, která je výrazně odlišná od okolní krajiny.

Směr jeho svahů totiž chrání údolí od přímých mořských větrů, jakož i od chladných větrů z hor, a tak vytváří vhodné prostředí s vzdušnými proudy, teplotou a vlhkostí, díky nimž je mikroklima v údolí odlišné od okolního a podobá se velké místnosti na zrání, která se za jiných podmínek nedá napodobit.

4.7   Kontrolní subjekt: Kontrolní subjekt splňuje podmínky uvedené v normě EN 45011.

4.8   Označování: Odpovídající ochrana označení vyžaduje zavedení snadno rozpoznatelných identifikačních a rozlišovacích znaků. Okamžitě po naplnění a svázání musí výt výrobek opatřen pečetí, která zaručuje důkaz původu.

Výrobek uvedený na trh musí nést jasné a nesmazatelné označení „Salame S. Angelo“, jasně odlišitelné od jakéhokoliv dalšího textu uvedeného na etiketě, a po tomto označení musí následovat slova „Indicazione Geografica Protetta“ (chráněné zeměpisné označení) a/nebo zkratka IGP (CHZO). V případě výrobků určených na zahraniční trh se může chráněné zeměpisné označení uvést v jazyce země, na jejíž trh se výrobek uvádí.

Tato označení jsou neoddělitelně spojena s logem chráněného zeměpisného označení.

Je zakázáno přidávat jakékoliv jiné označení, které není výslovně stanoveno.

Na etiketě musí být kromě již uvedených textů a loga označení uveden rovněž identifikační číselný kód výrobku.

Salám „Salame S. Angelo“ může být po označení uváděn na trh volně, ve vakuovém balení nebo v ochranné atmosféře, vcelku nebo nakrájený na plátky.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---