# Az Európai Unió C 242E/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 242E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. október 16. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 242E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. október 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2007/C 242E/01 | 11/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából | 1 |
| 2007/C 242E/02 | 12/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv) elfogadása céljából (
  1
  ) | 11 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2007/C 242E/01

11/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

1

2007/C 242E/02

12/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv) elfogadása céljából (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 16.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 242/1

---

11/2007/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva

a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló, ...-i .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

(2007/C 242 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. és 135. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A lisszaboni menetrend keretében a Közösség és a tagállamok elkötelezték magukat amellett, hogy növelik az Európában üzleti tevékenységet folytató vállalkozások versenyképességét. A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) szerint a Bizottság és a tagállamok hatékony, eredményes és interoperábilis információs és kommunikációs rendszereket hoznak létre a közigazgatási szervek és a Közösség polgárai közötti információcsere érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A lisszaboni menetrend keretében a Közösség és a tagállamok elkötelezték magukat amellett, hogy növelik az Európában üzleti tevékenységet folytató vállalkozások versenyképességét. A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) szerint a Bizottság és a tagállamok hatékony, eredményes és interoperábilis információs és kommunikációs rendszereket hoznak létre a közigazgatási szervek és a Közösség polgárai közötti információcsere érdekében.

| (2) | A 2004/387/EK határozat által előírt páneurópai e-kormányzati tevékenység olyan intézkedések meghozatalát követeli meg, amelyek hatékonyabbá teszik a vámellenőrzések megszervezését, és biztosítják az adatok zökkenőmentes áramlását a vámkezelés hatékonyságának javítása, az adminisztrációs terhek csökkentése, a csalás, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem támogatása, a pénzügyi érdekek szolgálata, a szellemi tulajdon és a kulturális örökség védelme, az áruk és a nemzetközi kereskedelem biztonságának növelése, valamint az egészség- és környezetvédelem erősítése érdekében. Ezért kiemelkedően fontos a vámügyi célokat szolgáló információs és kommunikációs technológiák (IKT) szolgáltatása. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/387/EK határozat által előírt páneurópai e-kormányzati tevékenység olyan intézkedések meghozatalát követeli meg, amelyek hatékonyabbá teszik a vámellenőrzések megszervezését, és biztosítják az adatok zökkenőmentes áramlását a vámkezelés hatékonyságának javítása, az adminisztrációs terhek csökkentése, a csalás, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem támogatása, a pénzügyi érdekek szolgálata, a szellemi tulajdon és a kulturális örökség védelme, az áruk és a nemzetközi kereskedelem biztonságának növelése, valamint az egészség- és környezetvédelem erősítése érdekében. Ezért kiemelkedően fontos a vámügyi célokat szolgáló információs és kommunikációs technológiák (IKT) szolgáltatása.

| (3) | Az egyszerű, papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló bizottsági közleményt követő, az egyszerű, papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozásáról szóló, 2003. december 5-i tanácsi állásfoglalás (4) felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve dolgozzon ki egy többéves stratégiai tervet egy koherens és interoperábilis elektronikus vámkörnyezet megteremtésére a Közösség számára. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) a gyűjtő vámáru-nyilatkozatok benyújtásához és a vámhatóságok közötti elektronikus adatcseréhez adatfeldolgozási technológiák alkalmazását írja elő annak érdekében, hogy a vámellenőrzések automatizált kockázatelemzési rendszereken alapuljanak. |
| --- | --- |

(3)

Az egyszerű, papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló bizottsági közleményt követő, az egyszerű, papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozásáról szóló, 2003. december 5-i tanácsi állásfoglalás (4) felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve dolgozzon ki egy többéves stratégiai tervet egy koherens és interoperábilis elektronikus vámkörnyezet megteremtésére a Közösség számára. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) a gyűjtő vámáru-nyilatkozatok benyújtásához és a vámhatóságok közötti elektronikus adatcseréhez adatfeldolgozási technológiák alkalmazását írja elő annak érdekében, hogy a vámellenőrzések automatizált kockázatelemzési rendszereken alapuljanak.

| (4) | Ezért meg kell határozni a papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozása által elérendő célkitűzéseket, valamint a megvalósítás szerkezetét, eszközeit és a határidőket. |
| --- | --- |

(4)

Ezért meg kell határozni a papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozása által elérendő célkitűzéseket, valamint a megvalósítás szerkezetét, eszközeit és a határidőket.

| (5) | A Bizottságnak ezt a határozatot a tagállamokkal szorosan együttműködve kell végrehajtania. Ezért pontosan meg kell határozni az érintett felek kötelezettségeit és feladatait, és rendelkezni kell a Bizottság és a tagállamok közötti költségmegosztás módjáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak ezt a határozatot a tagállamokkal szorosan együttműködve kell végrehajtania. Ezért pontosan meg kell határozni az érintett felek kötelezettségeit és feladatait, és rendelkezni kell a Bizottság és a tagállamok közötti költségmegosztás módjáról.

| (6) | A közösségi vámügyi cselekvési program (Vám 2007) elfogadásáról szóló, 2003. február 11-i 253/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (6) megállapított elvekkel összhangban, és a belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program (Fiscalis program 2003–2007) elfogadásáról szóló, 2002. december 3-i 2235/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) figyelembevételével a Bizottság és a tagállamok megosztott felelősséget viselnek a kommunikációs és információcsere-rendszerek közösségi és nemzeti elemeiért. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi vámügyi cselekvési program (Vám 2007) elfogadásáról szóló, 2003. február 11-i 253/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (6) megállapított elvekkel összhangban, és a belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program (Fiscalis program 2003–2007) elfogadásáról szóló, 2002. december 3-i 2235/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) figyelembevételével a Bizottság és a tagállamok megosztott felelősséget viselnek a kommunikációs és információcsere-rendszerek közösségi és nemzeti elemeiért.

| (7) | E határozat betartásának és a különféle kifejlesztendő rendszerek közötti koherenciának a biztosítása érdekében létre kell hozni egy monitoringmechanizmust. |
| --- | --- |

(7)

E határozat betartásának és a különféle kifejlesztendő rendszerek közötti koherenciának a biztosítása érdekében létre kell hozni egy monitoringmechanizmust.

| (8) | A tagállamok és a Bizottság rendszeres jelentésekben nyújt információt e határozat végrehajtásának előrehaladásáról. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok és a Bizottság rendszeres jelentésekben nyújt információt e határozat végrehajtásának előrehaladásáról.

| (9) | A papírmentes környezet megvalósításához a Bizottság, a vámhatóságok és a gazdasági szereplők szoros együttműködésére van szükség. Ennek az együttműködésnek a megkönnyítése érdekében a Vámpolitikai Csoport biztosítja az e határozat végrehajtásához szükséges tevékenységek koordinálását. E tevékenységek előkészítésének minden fázisában mind nemzeti, mind közösségi szinten konzultációkat kell folytatni a gazdasági szereplőkkel. |
| --- | --- |

(9)

A papírmentes környezet megvalósításához a Bizottság, a vámhatóságok és a gazdasági szereplők szoros együttműködésére van szükség. Ennek az együttműködésnek a megkönnyítése érdekében a Vámpolitikai Csoport biztosítja az e határozat végrehajtásához szükséges tevékenységek koordinálását. E tevékenységek előkészítésének minden fázisában mind nemzeti, mind közösségi szinten konzultációkat kell folytatni a gazdasági szereplőkkel.

| (10) | Lehetővé kell tenni, hogy a csatlakozásra való felkészülés érdekében a csatlakozó és a tagjelölt országok részt vegyenek ezekben a tevékenységekben. |
| --- | --- |

(10)

Lehetővé kell tenni, hogy a csatlakozásra való felkészülés érdekében a csatlakozó és a tagjelölt országok részt vegyenek ezekben a tevékenységekben.

| (11) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért – léptéke és hatásai miatt – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért – léptéke és hatásai miatt – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(12)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.

| (13) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen az e határozat 4. cikkének (2), (3) és (5) bekezdésében meghatározott határidők meghosszabbítására. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen az e határozat 4. cikkének (2), (3) és (5) bekezdésében meghatározott határidők meghosszabbítására. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Elektronikus vámrendszerek

A Bizottság és a tagállamok biztonságos, integrált, interoperábilis és hozzáférhető elektronikus vámrendszereket hoznak létre a vámáru-nyilatkozatokban, a vámáru-nyilatkozatokat kísérő okmányokban és az igazolásokban található adatok és más vonatkozó információk cseréje érdekében.

A Bizottság és a tagállamok biztosítják az elektronikus vámrendszerek működéséhez szükséges struktúrát és eszközöket.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   Az 1. cikkben említett elektronikus vámrendszert a következő célkitűzések elérése érdekében kell kialakítani:

| a) | a behozatali és kiviteli eljárások megkönnyítése; |
| --- | --- |

a)

a behozatali és kiviteli eljárások megkönnyítése;

| b) | a megfelelési és az adminisztrációs költségek csökkentése, valamint a vámkezelés idejének rövidítése; |
| --- | --- |

b)

a megfelelési és az adminisztrációs költségek csökkentése, valamint a vámkezelés idejének rövidítése;

| c) | az áruellenőrzésekre vonatkozó közös megközelítés összehangolása; |
| --- | --- |

c)

az áruellenőrzésekre vonatkozó közös megközelítés összehangolása;

| d) | valamennyi vám és egyéb teher megfelelő beszedése biztosításának elősegítése; |
| --- | --- |

d)

valamennyi vám és egyéb teher megfelelő beszedése biztosításának elősegítése;

| e) | a nemzetközi ellátási láncra vonatkozó lényeges információk gyors közlésének és fogadásának biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi ellátási láncra vonatkozó lényeges információk gyors közlésének és fogadásának biztosítása;

| f) | az adatok zökkenőmentes áramlásának lehetővé tétele az exportáló és az importáló országok igazgatásai, valamint a vámhatóságok és a gazdasági szereplők között, a rendszerbe bevitt adatok újrafelhasználásának lehetővé tételével. |
| --- | --- |

f)

az adatok zökkenőmentes áramlásának lehetővé tétele az exportáló és az importáló országok igazgatásai, valamint a vámhatóságok és a gazdasági szereplők között, a rendszerbe bevitt adatok újrafelhasználásának lehetővé tételével.

Az elektronikus vámrendszerek integrációjának és fejlődésének arányban kell állnia az első albekezdésben meghatározott célkitűzésekkel.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott célkitűzéseket legalább a következő eszközök segítségével kell megvalósítani:

| a) | összehangolt információcsere nemzetközi szinten elfogadott adatmodellek és üzenetformátumok alapján; |
| --- | --- |

a)

összehangolt információcsere nemzetközi szinten elfogadott adatmodellek és üzenetformátumok alapján;

| b) | a vámeljárások és a kapcsolódó eljárások átalakítása hatékonyságuk és eredményességük optimalizálása, valamint egyszerűsítésük és a vámjogszabályoknak való megfelelés költségeinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

b)

a vámeljárások és a kapcsolódó eljárások átalakítása hatékonyságuk és eredményességük optimalizálása, valamint egyszerűsítésük és a vámjogszabályoknak való megfelelés költségeinek csökkentése érdekében;

| c) | széles körű elektronikus vámügyi szolgáltatások nyújtása a gazdasági szereplőknek, amelyek lehetővé teszik, hogy a gazdasági szereplők minden tagállam vámhatóságával ugyanolyan módon lépjenek érintkezésbe. |
| --- | --- |

c)

széles körű elektronikus vámügyi szolgáltatások nyújtása a gazdasági szereplőknek, amelyek lehetővé teszik, hogy a gazdasági szereplők minden tagállam vámhatóságával ugyanolyan módon lépjenek érintkezésbe.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a Közösség elősegíti az elektronikus vámrendszerek harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek vámrendszereivel való interoperabilitását és az elektronikus vámrendszerek hozzáférhetőségét harmadik országok gazdasági szereplői számára annak érdekében, hogy a nemzetközi megállapodásokban előírt esetekben és a megfelelő pénzügyi rendelkezésekre is figyelemmel nemzetközi szintű papírmentes környezetet hozzon létre.

3. cikk

Adatcsere

(1)   A Közösség és a tagállamok elektronikus vámrendszerei lehetővé teszik a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a tagállami vámhatóságok és a következők közötti adatcserét:

| a) | gazdasági szereplők; |
| --- | --- |

a)

gazdasági szereplők;

| b) | a Bizottság; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság;

| c) | az áruk nemzetközi szállításában érintett egyéb igazgatások vagy hivatalos szervek, a továbbiakban: egyéb igazgatások vagy szervek. |
| --- | --- |

c)

az áruk nemzetközi szállításában érintett egyéb igazgatások vagy hivatalos szervek, a továbbiakban: egyéb igazgatások vagy szervek.

(2)   Az adatok bármiféle nyilvánosságra hozatala vagy közlése során teljeskörűen meg kell felelni a hatályos adatvédelmi rendelkezéseknek, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10).

4. cikk

Rendszerek, szolgáltatások és határidők

(1)   A tagállamok a Bizottsággal együttműködve a hatályos jogszabályokban meghatározott követelményekkel és határidőkkel összhangban a következő elektronikus vámrendszereket helyezik működésbe:

| a) | az árutovábbítási rendszerrel interoperábilis behozatali és kiviteli rendszerek, amelyek lehetővé teszik az adatok zökkenőmentes áramlását a Közösségen belül az egyes vámrendszerek között; |
| --- | --- |

a)

az árutovábbítási rendszerrel interoperábilis behozatali és kiviteli rendszerek, amelyek lehetővé teszik az adatok zökkenőmentes áramlását a Közösségen belül az egyes vámrendszerek között;

| b) | az engedélyezett gazdálkodók rendszerével interoperábilis, a gazdasági szereplők azonosítására és nyilvántartásba vételére szolgáló rendszer, amely – figyelembe véve a meglévő közösségi vagy nemzeti rendszereket – lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy a Közösségen belüli vámhatóságokkal folytatandó valamennyi ügyletükhöz csak egyszer kelljen nyilvántartásba vetetni magukat; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett gazdálkodók rendszerével interoperábilis, a gazdasági szereplők azonosítására és nyilvántartásba vételére szolgáló rendszer, amely – figyelembe véve a meglévő közösségi vagy nemzeti rendszereket – lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy a Közösségen belüli vámhatóságokkal folytatandó valamennyi ügyletükhöz csak egyszer kelljen nyilvántartásba vetetni magukat;

| c) | az engedélyezett gazdálkodók engedélyezési eljárására, ideértve a tájékoztatási és a konzultációs folyamatot, a tanúsítványok kezelésére, és ezen tanúsítványoknak a vámhatóságok által hozzáférhető adatbázisba történő nyilvántartásba vételére vonatkozó rendszer. |
| --- | --- |

c)

az engedélyezett gazdálkodók engedélyezési eljárására, ideértve a tájékoztatási és a konzultációs folyamatot, a tanúsítványok kezelésére, és ezen tanúsítványoknak a vámhatóságok által hozzáférhető adatbázisba történő nyilvántartásba vételére vonatkozó rendszer.

(2)   A tagállamok a Bizottsággal együttműködve ...-ig (11) létrehozzák és működésbe helyezik azokat a közös vámportálokat, amelyek a gazdasági szereplőket ellátják az összes tagállamban folytatandó vámügyletekhez szükséges információkkal.

(3)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve ...-ig (12) létrehozza és működésbe helyezi a Bizottság és a tagállamok más, behozatallal és kivitellel kapcsolatos rendszereihez való kapcsolódást lehetővé tévő integrálttarifa-környezetet.

(4)   A Bizottság a tagállamokkal a Vámpolitikai Csoportban együttműködve ...-ig (13) értékeli a következők közös funkcionális specifikációit:

| a) | egységes hozzáférési pontok olyan rendszere, amely lehetővé teszi, hogy a gazdasági szereplők az elektronikus vámáru-nyilatkozatok benyújtásához egyetlen egységes interfészt használjanak akkor is, ha a vámeljárást egy másik tagállamban hajtják végre; |
| --- | --- |

a)

egységes hozzáférési pontok olyan rendszere, amely lehetővé teszi, hogy a gazdasági szereplők az elektronikus vámáru-nyilatkozatok benyújtásához egyetlen egységes interfészt használjanak akkor is, ha a vámeljárást egy másik tagállamban hajtják végre;

| b) | elektronikus interfészek, amelyek a gazdasági szereplők számára lehetővé teszik, hogy minden vámmal kapcsolatos ügyletüket a letelepedési helyük szerinti tagállam vámhatóságaival intézzék akkor is, ha több tagállam érintett; és |
| --- | --- |

b)

elektronikus interfészek, amelyek a gazdasági szereplők számára lehetővé teszik, hogy minden vámmal kapcsolatos ügyletüket a letelepedési helyük szerinti tagállam vámhatóságaival intézzék akkor is, ha több tagállam érintett; és

| c) | a gazdasági szereplők és a vámhatóságok, a vámhatóságok és a Bizottság, valamint a vámhatóságok és egyéb igazgatások és szervek közötti zökkenőmentes adatáramlást biztosító egyablakos ügyintézési szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szereplők számára, hogy a behozatali és kiviteli vámkezeléshez szükséges valamennyi információt a vámhatósághoz nyújtsanak be még abban az esetben is, ha azokat nem a vámügyi jogszabályok követelik meg. |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők és a vámhatóságok, a vámhatóságok és a Bizottság, valamint a vámhatóságok és egyéb igazgatások és szervek közötti zökkenőmentes adatáramlást biztosító egyablakos ügyintézési szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szereplők számára, hogy a behozatali és kiviteli vámkezeléshez szükséges valamennyi információt a vámhatósághoz nyújtsanak be még abban az esetben is, ha azokat nem a vámügyi jogszabályok követelik meg.

(5)   A (4) bekezdés a) és b) pontjában említett közös funkcionális specifikációk pozitív értékelésétől számított három éven belül a tagállamok a Bizottsággal együttműködve törekednek arra, hogy létrehozzák és működésbe helyezzék az egységes hozzáférési pontok és az elektronikus interfészek rendszerét.

(6)   A tagállamok és a Bizottság törekednek arra, hogy létrehozzák és működésbe helyezzék az egyablakos ügyintézési szolgáltatások rendszerét. Az e területen elért haladást a 12. cikkben említett jelentésekben kell értékelni.

(7)   A Közösség és a tagállamok biztosítják az ebben a cikkben említett rendszerek és szolgáltatások megfelelő karbantartását és szükséges fejlesztését.

5. cikk

Alkotóelemek és felelősségmegosztás

(1)   Az elektronikus vámrendszerek közösségi és nemzeti elemekből állnak.

(2)   Az elektronikus vámrendszerek közösségi elemei különösen a következőket foglalják magukban:

| a) | a vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányok és a közös funkcionális és műszaki rendszerspecifikációk; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányok és a közös funkcionális és műszaki rendszerspecifikációk;

| b) | a közös termékek és szolgáltatások, beleértve a vámügyekre és a vámmal kapcsolatos információkra vonatkozó szükséges közös referencia-rendszereket; |
| --- | --- |

b)

a közös termékek és szolgáltatások, beleértve a vámügyekre és a vámmal kapcsolatos információkra vonatkozó szükséges közös referencia-rendszereket;

| c) | a közös kommunikációs hálózat és közös rendszerinterfész (CCN/CSI) szolgáltatásai a tagállamok részére; |
| --- | --- |

c)

a közös kommunikációs hálózat és közös rendszerinterfész (CCN/CSI) szolgáltatásai a tagállamok részére;

| d) | a tagállamok és a Bizottság koordinációs tevékenysége az elektronikus vámrendszereknek a Közösség közös domainjén belüli megvalósítása és működése során; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok és a Bizottság koordinációs tevékenysége az elektronikus vámrendszereknek a Közösség közös domainjén belüli megvalósítása és működése során;

| e) | a Bizottság koordinációs tevékenysége az elektronikus vámrendszereknek a Közösség külső domainjén belüli megvalósítása és működtetése során, a nemzeti követelményeknek való megfelelésre irányuló szolgáltatások kivételével. |
| --- | --- |

e)

a Bizottság koordinációs tevékenysége az elektronikus vámrendszereknek a Közösség külső domainjén belüli megvalósítása és működtetése során, a nemzeti követelményeknek való megfelelésre irányuló szolgáltatások kivételével.

(3)   Az elektronikus vámrendszerek nemzeti elemei különösen a következőket foglalják magukban:

| a) | a nemzeti funkcionális és műszaki rendszerspecifikációk; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti funkcionális és műszaki rendszerspecifikációk;

| b) | a nemzeti rendszerek, az adatbázisokat is beleértve; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti rendszerek, az adatbázisokat is beleértve;

| c) | hálózati kapcsolatok a vámhatóságok és a gazdasági szereplők, valamint a vámhatóságok és egyéb igazgatások vagy szervek között ugyanazon tagállamon belül; |
| --- | --- |

c)

hálózati kapcsolatok a vámhatóságok és a gazdasági szereplők, valamint a vámhatóságok és egyéb igazgatások vagy szervek között ugyanazon tagállamon belül;

| d) | a tagállam által a rendszer teljes körű kihasználásához szükségesnek ítélt valamennyi szoftver vagy berendezés. |
| --- | --- |

d)

a tagállam által a rendszer teljes körű kihasználásához szükségesnek ítélt valamennyi szoftver vagy berendezés.

6. cikk

A Bizottság feladatai

A Bizottság különösen a következőket biztosítja:

| a) | az elektronikus vámrendszerek tekintetében a közösségi elemek létrehozásának, megfelelési tesztjeinek, telepítésének, működésének, és támogatásának összehangolása; |
| --- | --- |

a)

az elektronikus vámrendszerek tekintetében a közösségi elemek létrehozásának, megfelelési tesztjeinek, telepítésének, működésének, és támogatásának összehangolása;

| b) | az e határozatban előírt rendszereknek és szolgáltatásoknak az e-kormányzáshoz kapcsolódó egyéb vonatkozó projektekkel való közösségi szintű összehangolása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatban előírt rendszereknek és szolgáltatásoknak az e-kormányzáshoz kapcsolódó egyéb vonatkozó projektekkel való közösségi szintű összehangolása;

| c) | a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott többéves stratégiai terv keretében ráruházott feladatok teljesítése; |
| --- | --- |

c)

a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott többéves stratégiai terv keretében ráruházott feladatok teljesítése;

| d) | a közösségi és a nemzeti elemek fejlesztésének koordinálása a projektek összehangolt végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a közösségi és a nemzeti elemek fejlesztésének koordinálása a projektek összehangolt végrehajtása érdekében;

| e) | az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés közösségi szintű összehangolása azok nemzeti szintű előmozdítása és végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

e)

az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés közösségi szintű összehangolása azok nemzeti szintű előmozdítása és végrehajtása érdekében;

| f) | a képzési igények összehangolása. |
| --- | --- |

f)

a képzési igények összehangolása.

7. cikk

A tagállamok feladatai

(1)   A tagállamok különösen a következőket biztosítják:

| a) | az elektronikus vámrendszerek tekintetében a tagállami elemek létrehozásának, megfelelési tesztjeinek, telepítésének, működésének, és támogatásának összehangolása; |
| --- | --- |

a)

az elektronikus vámrendszerek tekintetében a tagállami elemek létrehozásának, megfelelési tesztjeinek, telepítésének, működésének, és támogatásának összehangolása;

| b) | az e határozatban előírt rendszereknek és szolgáltatásoknak az e-kormányzáshoz kapcsolódó egyéb vonatkozó projektekkel való nemzeti szintű összehangolása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatban előírt rendszereknek és szolgáltatásoknak az e-kormányzáshoz kapcsolódó egyéb vonatkozó projektekkel való nemzeti szintű összehangolása;

| c) | a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott többéves stratégiai terv keretében részükre meghatározott feladatok teljesítése; |
| --- | --- |

c)

a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott többéves stratégiai terv keretében részükre meghatározott feladatok teljesítése;

| d) | a Bizottság rendszeres tájékoztatása azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy érintett hatóságaik vagy a gazdasági szereplők teljeskörűen ki tudják használni az elektronikus vámrendszereket; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság rendszeres tájékoztatása azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy érintett hatóságaik vagy a gazdasági szereplők teljeskörűen ki tudják használni az elektronikus vámrendszereket;

| e) | az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés nemzeti szintű előmozdítása és megvalósítása; |
| --- | --- |

e)

az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés nemzeti szintű előmozdítása és megvalósítása;

| f) | a vámtisztviselők és egyéb illetékes tisztviselők szükséges képzése. |
| --- | --- |

f)

a vámtisztviselők és egyéb illetékes tisztviselők szükséges képzése.

(2)   A tagállamok évente felbecsülik a 4. cikk rendelkezéseinek és a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott többéves stratégiai tervnek a teljesítéséhez szükséges emberi, költségvetési és műszaki erőforrásokat, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

(3)   Ha fennáll annak a veszélye, hogy egy tagállam tervezett, az elektronikus vámrendszerek létrehozásával vagy működtetésével kapcsolatos intézkedése veszélyeztetheti e rendszerek általános interoperabilitását vagy működését, az adott tagállam az ilyen intézkedés megtétele előtt erről tájékoztatja a Bizottságot.

8. cikk

Stratégia és összehangolás

(1)   A Bizottság a tagállamokkal a Vámpolitikai Csoportban együttműködve biztosítja a következőket:

| a) | a stratégiák, a szükséges források és a fejlesztési szakaszok meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a stratégiák, a szükséges források és a fejlesztési szakaszok meghatározása;

| b) | az elektronikus vámra vonatkozó valamennyi tevékenység összehangolása annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat, beleértve a nemzeti és közösségi szinten már igénybe vett forrásokat is, a legjobb és leghatékonyabb módon használják fel; |
| --- | --- |

b)

az elektronikus vámra vonatkozó valamennyi tevékenység összehangolása annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat, beleértve a nemzeti és közösségi szinten már igénybe vett forrásokat is, a legjobb és leghatékonyabb módon használják fel;

| c) | a jogi, működési, képzési és információtechnológiai fejlesztési szempontok összehangolása, valamint a vámhatóságok és a gazdasági szereplők tájékoztatása ezen szempontokról; |
| --- | --- |

c)

a jogi, működési, képzési és információtechnológiai fejlesztési szempontok összehangolása, valamint a vámhatóságok és a gazdasági szereplők tájékoztatása ezen szempontokról;

| d) | az összes érintett fél végrehajtással kapcsolatos tevékenységének összehangolása; |
| --- | --- |

d)

az összes érintett fél végrehajtással kapcsolatos tevékenységének összehangolása;

| e) | a 4. cikkben meghatározott határidők érintett felek általi betartása. |
| --- | --- |

e)

a 4. cikkben meghatározott határidők érintett felek általi betartása.

(2)   A Bizottság a tagállamokkal a Vámpolitikai Csoportban együttműködve létrehoz és folyamatosan naprakésszé tesz egy többéves stratégiai tervet, amely elosztja a feladatokat a Bizottság és a tagállamok között.

9. cikk

Források

(1)   Az elektronikus vámrendszereknek a 4. cikkel összhangban történő létrehozása, működtetése és fejlesztése céljából a Közösség rendelkezésre bocsátja a közösségi elemekhez szükséges emberi, költségvetési és műszaki forrásokat.

(2)   Az elektronikus vámrendszereknek a 4. cikkel összhangban történő létrehozása, működtetése és fejlesztése céljából a tagállamok rendelkezésre bocsátják a nemzeti elemekhez szükséges emberi, költségvetési és műszaki forrásokat.

10. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által a 2. cikk (3) bekezdésének keretei között viselendő költségek sérelme nélkül az e határozat végrehajtásához kapcsolódó költségek a Közösség és a tagállamok között az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban oszlanak meg.

(2)   A 253/2003/EK határozatban megállapított Vám 2007 programmal és bármely azt következő programmal összhangban a Közösség viseli az 5. cikk (2) bekezdésében említett közösségi elemek tervezésének, beszerzésének, felszerelésének, működtetésének és karbantartásának költségeit.

(3)   A tagállamok viselik az 5. cikk (3) bekezdésében említett nemzeti elemek létrehozásának és működtetésének költségeit, beleértve az egyéb igazgatásokkal vagy szervekkel és a gazdasági szereplőkkel összekötő interfészek költségeit is.

(4)   A tagállamok együttműködésüket fokozva költségmegosztási modelleket és közös megoldásokat fejlesztenek ki a költségek csökkentése érdekében.

11. cikk

Monitoring

(1)   A Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzésére, hogy a közösségi költségvetésből finanszírozott intézkedéseket e határozat rendelkezéseinek megfelelően hajtják-e végre, és hogy az elért eredmények összhangban vannak-e a határozat 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott célkitűzésekkel.

(2)   A Bizottság a tagállamokkal a Vámpolitikai Csoportban együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri a 4. cikk előírásainak teljesítése céljából az egyes tagállamok és a Bizottság által tett előrehaladást annak meghatározása érdekében, hogy teljesültek-e a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott célkitűzések, és hogy milyen módon javítható az elektronikus vámrendszerek megvalósításával kapcsolatos tevékenységek eredményessége.

12. cikk

Jelentések

(1)   A tagállamok rendszeresen jelentést készítenek a Bizottság számára a 8. cikk (2) bekezdésében említett többéves stratégiai terv alapján számukra meghatározott egyes feladatokkal kapcsolatos előrehaladásukról. A tagállamok e feladatok elvégzéséről tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   A tagállamok legkésőbb minden év március 31-ig benyújtják a Bizottságnak az előző év január 1-je és december 31-e közötti időtartamára vonatkozó, az előrehaladásról szóló éves jelentést. Ezeket az éves jelentéseket a Bizottság által a Vámpolitikai Csoportban a tagállamokkal együttműködve megállapított formátumban kell elkészíteni.

(3)   A (2) bekezdésben említett éves jelentések alapján a Bizottság legkésőbb minden év június 30-ig összefoglaló jelentést készít, amely értékeli a tagállamok és a Bizottság által különösen a 4. cikk előírásainak való megfelelés tekintetében tett előrehaladást és a 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében meghatározott határidők meghosszabbításának esetleges szükségességét, és ezt a jelentést további megfontolás céljából benyújtja az érintett felek és a Vámpolitikai Csoport részére.

(4)   Ezen túlmenően a (3) bekezdésben említett összefoglaló jelentés tartalmazza az elvégzett monitoring látogatások eredményeit. A jelentés minden egyéb ellenőrzés eredményeit is tartalmazza, valamint meghatározhatja a későbbi értékelésekben felhasználandó módszereket és kritériumokat, különösen az elektronikus vámrendszerek interoperabilitása mértékének értékelése és azok működése vonatkozásában.

13. cikk

Konzultáció a gazdasági szereplőkkel

A Bizottság és a tagállamok a 4. cikkben előírt rendszerek és szolgáltatások előkészítésének, kifejlesztésének és telepítésének minden szakaszában rendszeres konzultációkat folytatnak a gazdasági szereplőkkel.

Mind a Bizottság, mind a tagállamok létrehoznak egy olyan konzultációs mechanizmust, amely a gazdasági szereplők reprezentatív alapon kiválasztott csoportjait rendszeresen összehozza.

14. cikk

Csatlakozó vagy tagjelölt országok

A Bizottság a csatlakozó vagy tagjelölt országként elismert országokat tájékoztatja a 4. cikkben előírt rendszerek és szolgáltatások előkészítéséről, kifejlesztéséről és telepítéséről, és lehetővé teszi számukra az ezekben való részvételt.

15. cikk

Végrehajtási intézkedések

A 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében meghatározott határidők meghosszabbítását a 16. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

16. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot a Vámkódex Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

18. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 47. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. december 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2007. július 23-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 144., 2004.4.30., 65. o.

3

(4)  HL C 305., 2003.12.16., 1. o.

4

(5)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 36., 2003.2.12., 1. o. A 787/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 12. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 341., 2002.12.17., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

8

(9)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

9

(10)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

10

(11)  Három évvel e határozat hatálybalépését követően.

11

(12)  Az e határozat hatálybalépését követő öt éven belül.

12

(13)  Az e határozat hatálybalépését követő három éven belül.

13

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2005. december 5-én benyújtotta a fent említett javaslatot (1) a Tanácsnak.

Az Európai Parlament 2006. december 12-én nyilvánított véleményt az első olvasatban, a javaslat vonatkozásában tett módosítások nélkül.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án nyilvánított véleményt (2).

A Tanács 2007. július 23-án az együttdöntési eljárás (az EKSz. 251. cikke) keretében és a Parlament első olvasatára tekintettel elfogadta a határozattervezetről szóló közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt határozat célja megteremteni mind a jelenlegi, mind a jövőbeli korszerűsített Vámkódex keretében interoperábilis és könnyen hozzáférhető vámrendszerek megvalósítására, valamint az összehangolt folyamatok és szolgáltatások céljára szolgáló eszközt. A tervek szerint ez az eszköz megállapítja a különböző elektronikus vámrendszerek megvalósításához szükséges kötelezettségvállalásokat, valamint az egyablakos rendszer és az egymegállós ellenőrzés koncepciójára vonatkozó jövőbeli kötelezettségvállalások feltételeit. A határozat fő célja az összes érintett által meghozandó intézkedések és betartandó határidők meghatározása annak érdekében, hogy mire a Korszerűsített Vámkódex hatályba lép, addigra megvalósuljon az egyszerű és papírmentes vám- és kereskedelmi környezet célkitűzése.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

A Tanács a közös álláspontjában osztja a javaslat célját, amely a papírmentes vám- és kereskedelmi környezet létrehozásában áll. Belátva azonban egy ilyen nagyra törő projekttel járó technikai nehézségeket és az ezzel kapcsolatos, a nemzeti közigazgatásokra háruló jelentős forráselosztási kötelezettségeket, a Tanács fokozatos megközelítést részesít előnyben, amely lehetővé teszi az elektronikus vámrendszereknek az egymást követő szakaszokban történő megvalósítását.

2.   EP-módosítások

Az Európai Parlament nem fogadott el módosításokat a javaslattal kapcsolatban.

3.   A Tanács által bevezetett új elemek

A közös álláspontnak azon legfőbb pontjai, amelyek eltérnek a Bizottság javaslatától, a következők:

| | (12) és (13) preambulumbekezdés
  Ezek az új preambulumbekezdések, a 15. és 16. cikkel együtt, amelyek felhatalmazzák a Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadására, a 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében előírt határidők meghosszabbítására vonatkoznak. Mivel ezek az intézkedések általános hatállyal bírnak, és céljuk ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, azokat az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni, a 2006/512/EK határozattal módosított, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozattal összhangban. |
| --- | --- |

(12) és (13) preambulumbekezdés

Ezek az új preambulumbekezdések, a 15. és 16. cikkel együtt, amelyek felhatalmazzák a Bizottságot végrehajtási intézkedések elfogadására, a 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében előírt határidők meghosszabbítására vonatkoznak. Mivel ezek az intézkedések általános hatállyal bírnak, és céljuk ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, azokat az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni, a 2006/512/EK határozattal módosított, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozattal összhangban.

| | 1. cikk – Elektronikus vámrendszerek
  Módosult a megfogalmazás annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az elektronikus adatcsere „a vámáru-nyilatkozatokban, a vámáru-nyilatkozatok kísérő dokumentumaiban, az igazolásokban található adatok és más vonatkozó információk cseréjé”-re vonatkozik. |
| --- | --- |

1. cikk – Elektronikus vámrendszerek

Módosult a megfogalmazás annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az elektronikus adatcsere „a vámáru-nyilatkozatokban, a vámáru-nyilatkozatok kísérő dokumentumaiban, az igazolásokban található adatok és más vonatkozó információk cseréjé”-re vonatkozik.

| | 2. cikk – Célkitűzések






  — | (1) bekezdés c) pont: az „és a veszélyes és tiltott áruk feltartóztatása” szövegrészt törölték, mivel az „áruellenőrzések” ezt a célt már magában foglalta. |
| --- | --- | --- |

2. cikk – Célkitűzések

—

(1) bekezdés c) pont: az „és a veszélyes és tiltott áruk feltartóztatása” szövegrészt törölték, mivel az „áruellenőrzések” ezt a célt már magában foglalta.

| — | (1) bekezdés d) pont: beillesztették az „elősegítése” szót annak jelzésére, hogy az elektronikus rendszerek önmagukban nem biztosítják a díjak beszedését, hanem segítik a vámhatóságokat ezen feladatuk teljesítésében. Bevezették a „vám és egyéb díj” kifejezést a Korszerűsített Vámkódexről szóló javaslat szövegével összhangban. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés d) pont: beillesztették az „elősegítése” szót annak jelzésére, hogy az elektronikus rendszerek önmagukban nem biztosítják a díjak beszedését, hanem segítik a vámhatóságokat ezen feladatuk teljesítésében. Bevezették a „vám és egyéb díj” kifejezést a Korszerűsített Vámkódexről szóló javaslat szövegével összhangban.

| — | (1) bekezdés e) pont: a „csere” szót használták annak tükrözésére, hogy a nemzetközi ellátási láncban az információnak oda-vissza kell áramlania. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés e) pont: a „csere” szót használták annak tükrözésére, hogy a nemzetközi ellátási láncban az információnak oda-vissza kell áramlania.

| — | (1) bekezdés f) pont: az új megfogalmazás átrendezi az adatáramlást, amely egyrészt az exportáló és az importáló országok hatóságai között, másrészt a vámhatóságok és a gazdasági szereplők között zajlik. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés f) pont: az új megfogalmazás átrendezi az adatáramlást, amely egyrészt az exportáló és az importáló országok hatóságai között, másrészt a vámhatóságok és a gazdasági szereplők között zajlik.

| — | (2) bekezdés b) pont: módosult a megfogalmazás a vámeljárásokhoz kapcsolódó eljárások figyelembevétele érdekében, az (1) bekezdésben megállapított célkitűzéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

(2) bekezdés b) pont: módosult a megfogalmazás a vámeljárásokhoz kapcsolódó eljárások figyelembevétele érdekében, az (1) bekezdésben megállapított célkitűzéseknek megfelelően.

| — | (2) bekezdés c) pont: a (11) preambulumbekezdésben már említett szubszidiaritás elve az egész határozatra vonatkozik, így ezt itt nem kell megismételni. |
| --- | --- |

—

(2) bekezdés c) pont: a (11) preambulumbekezdésben már említett szubszidiaritás elve az egész határozatra vonatkozik, így ezt itt nem kell megismételni.

| — | (3) bekezdés: a Tanács megítélése szerint az elektronikus vámrendszerek interoperabilitását nem kizárólag harmadik országok vámrendszereivel, hanem nemzetközi szervezetek vámrendszereivel is elő kell segíteni, amennyiben ezt a megfelelő pénzügyi rendelkezésekre is figyelemmel teszik. |
| --- | --- |

—

(3) bekezdés: a Tanács megítélése szerint az elektronikus vámrendszerek interoperabilitását nem kizárólag harmadik országok vámrendszereivel, hanem nemzetközi szervezetek vámrendszereivel is elő kell segíteni, amennyiben ezt a megfelelő pénzügyi rendelkezésekre is figyelemmel teszik.

| | 3. cikk – Adatcsere






  — | Az (1) bekezdés szövegét átrendezték és lerövidítették, és bevezették a „vámhatóságok” kifejezést a Korszerűsített Vámkódexről szóló javaslat szövegével összhangban. A c) pontban az adatcserét a hivatalos szervekre korlátozták. |
| --- | --- | --- |

3. cikk – Adatcsere

—

Az (1) bekezdés szövegét átrendezték és lerövidítették, és bevezették a „vámhatóságok” kifejezést a Korszerűsített Vámkódexről szóló javaslat szövegével összhangban. A c) pontban az adatcserét a hivatalos szervekre korlátozták.

| — | A jelenlegi közösségi adatvédelmi jogszabályok figyelembevétele érdekében a Tanács egy új (2) bekezdést illesztett be az adatok nyilvánosságra hozatala vagy közlése tekintetében. |
| --- | --- |

—

A jelenlegi közösségi adatvédelmi jogszabályok figyelembevétele érdekében a Tanács egy új (2) bekezdést illesztett be az adatok nyilvánosságra hozatala vagy közlése tekintetében.

| | 4. cikk – Rendszerek és szolgáltatások, valamint ütemezés
  A 4. cikket akképpen módosították, hogy lehetővé tegyék az egymást követő határidőket, amely megközelítést a Tanács megfelelőbbnek vél a javaslatban előirányzott rendszerek és szolgáltatások megvalósítására.






  — | (1) bekezdés: a közös álláspont a tagállamok azon kötelezettségvállalását tartalmazza, hogy a hatályos jogszabályokban meghatározott követelményekkel és ütemezéssel összhangban az a)–c) pontban foglalt elektronikus vámrendszereket üzembe helyezik (és nem csak létrehozzák). |
| --- | --- | --- |

4. cikk – Rendszerek és szolgáltatások, valamint ütemezés

A 4. cikket akképpen módosították, hogy lehetővé tegyék az egymást követő határidőket, amely megközelítést a Tanács megfelelőbbnek vél a javaslatban előirányzott rendszerek és szolgáltatások megvalósítására.

—

(1) bekezdés: a közös álláspont a tagállamok azon kötelezettségvállalását tartalmazza, hogy a hatályos jogszabályokban meghatározott követelményekkel és ütemezéssel összhangban az a)–c) pontban foglalt elektronikus vámrendszereket üzembe helyezik (és nem csak létrehozzák).

| — | (1) bekezdés a) pont: az árutovábbítási rendszerrel interoperábilis behozatali és kiviteli rendszerek (már megvalósult). Az elektronikus interfészek a (4) bekezdés b) pontjába kerültek át. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés a) pont: az árutovábbítási rendszerrel interoperábilis behozatali és kiviteli rendszerek (már megvalósult). Az elektronikus interfészek a (4) bekezdés b) pontjába kerültek át.

| — | (1) bekezdés b) pont: a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételére szolgáló rendszernek, amely az azonosításukat is lehetővé teszi és interoperábilis az engedélyezett gazdasági szereplők rendszerével, az átfedések és indokolatlan költségek elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a már meglévő közösségi vagy nemzeti rendszereket. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés b) pont: a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételére szolgáló rendszernek, amely az azonosításukat is lehetővé teszi és interoperábilis az engedélyezett gazdasági szereplők rendszerével, az átfedések és indokolatlan költségek elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a már meglévő közösségi vagy nemzeti rendszereket.

| — | (1) bekezdés c) pont: ezen új pont beillesztése a Korszerűsített Vámkódexre vonatkozó javaslatból és az engedélyezett gazdasági szereplőknek a javaslat által tulajdonított szerepből ered. A közös vámportálok kérdése átkerült a (2) bekezdésbe. |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés c) pont: ezen új pont beillesztése a Korszerűsített Vámkódexre vonatkozó javaslatból és az engedélyezett gazdasági szereplőknek a javaslat által tulajdonított szerepből ered. A közös vámportálok kérdése átkerült a (2) bekezdésbe.

| — | (2) bekezdés: az (1) bekezdés c) pontjából átemelt rendelkezés: habár a szövegezést átalakították, a közös vámportálokra vonatkozó rendelkezés lényegében nem változott. |
| --- | --- |

—

(2) bekezdés: az (1) bekezdés c) pontjából átemelt rendelkezés: habár a szövegezést átalakították, a közös vámportálokra vonatkozó rendelkezés lényegében nem változott.

| — | (3) bekezdés: az (2) bekezdés b) pontjából átemelt rendelkezés: habár a szövegezést átalakították, az integrált vámtarifa-környezetre vonatkozó rendelkezés lényegében nem változott. |
| --- | --- |

—

(3) bekezdés: az (2) bekezdés b) pontjából átemelt rendelkezés: habár a szövegezést átalakították, az integrált vámtarifa-környezetre vonatkozó rendelkezés lényegében nem változott.

| — | (4) bekezdés: a Tanács megítélése szerint annak érdekében, hogy a javaslatban meghatározott célkitűzések biztosan teljesülhessenek, a Bizottságnak ezen határozat hatálybalépését követő három éven belül és a tagállamokkal partnerségben értékelnie kell az egységes hozzáférési pontok rendszerére, a gazdasági szereplők számára szolgáló elektronikus interfészekre (korábban az (1) bekezdés a) pontja), valamint az egyablakos ügyintézési szolgáltatásokra vonatkozó közös funkcionális leírást. |
| --- | --- |

—

(4) bekezdés: a Tanács megítélése szerint annak érdekében, hogy a javaslatban meghatározott célkitűzések biztosan teljesülhessenek, a Bizottságnak ezen határozat hatálybalépését követő három éven belül és a tagállamokkal partnerségben értékelnie kell az egységes hozzáférési pontok rendszerére, a gazdasági szereplők számára szolgáló elektronikus interfészekre (korábban az (1) bekezdés a) pontja), valamint az egyablakos ügyintézési szolgáltatásokra vonatkozó közös funkcionális leírást.

| — | (5) bekezdés: a (4) bekezdésben említett pozitív értékeléstől számított három éven belül a tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Bizottsággal együttműködve törekednek az egységes hozzáférési pontok és a gazdasági szereplők számára szolgáló elektronikus interfészek rendszerének létrehozására és üzembe helyezésére. |
| --- | --- |

—

(5) bekezdés: a (4) bekezdésben említett pozitív értékeléstől számított három éven belül a tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Bizottsággal együttműködve törekednek az egységes hozzáférési pontok és a gazdasági szereplők számára szolgáló elektronikus interfészek rendszerének létrehozására és üzembe helyezésére.

| — | (6) bekezdés: a tagállamok és a Bizottság kötelezettséget vállalnak arra, hogy törekednek az egyablakos ügyintézési szolgáltatások rendszerének létrehozására és üzembe helyezésére, és az e területen elért haladást a 12. cikkben említett jelentésekben értékelik. |
| --- | --- |

—

(6) bekezdés: a tagállamok és a Bizottság kötelezettséget vállalnak arra, hogy törekednek az egyablakos ügyintézési szolgáltatások rendszerének létrehozására és üzembe helyezésére, és az e területen elért haladást a 12. cikkben említett jelentésekben értékelik.

| — | (7) bekezdés: az új megfogalmazás a szükséges fejlesztés mellett lehetővé teszi a fenti bekezdésekben meghatározott rendszerek megfelelő karbantartását. |
| --- | --- |

—

(7) bekezdés: az új megfogalmazás a szükséges fejlesztés mellett lehetővé teszi a fenti bekezdésekben meghatározott rendszerek megfelelő karbantartását.

| | 5. cikk – Alkotóelemek és kötelezettségek
  Az 5. cikk módosítása világossá teszi a feladatok megoszlását a közösségi és nemzeti elemek között, amelyek nem teljes körű listává változtatott felsorolása a közösségi elemet a megvalósíthatósági tanulmányokkal és a közös rendszerleírásokkal bővíti. |
| --- | --- |

5. cikk – Alkotóelemek és kötelezettségek

Az 5. cikk módosítása világossá teszi a feladatok megoszlását a közösségi és nemzeti elemek között, amelyek nem teljes körű listává változtatott felsorolása a közösségi elemet a megvalósíthatósági tanulmányokkal és a közös rendszerleírásokkal bővíti.

| | 6. cikk – A Bizottság feladatai






  — | a) pont: a feladatok – nem teljes körű listává változtatott – felsorolása az elektronikus vámrendszerek helyi telepítésével bővült. |
| --- | --- | --- |

6. cikk – A Bizottság feladatai

—

a) pont: a feladatok – nem teljes körű listává változtatott – felsorolása az elektronikus vámrendszerek helyi telepítésével bővült.

| — | c) pont: a Tanács ezt a rendelkezést a Bizottságra ruházott feladatoknak (a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott) többéves stratégiai tervhez való kapcsolása érdekében illesztette be. |
| --- | --- |

—

c) pont: a Tanács ezt a rendelkezést a Bizottságra ruházott feladatoknak (a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott) többéves stratégiai tervhez való kapcsolása érdekében illesztette be.

| — | e) pont: a Tanács megítélése szerint az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés Bizottság általi közösségi szintű összehangolása azok nemzeti szintű előmozdítását és végrehajtását is szolgálja. |
| --- | --- |

—

e) pont: a Tanács megítélése szerint az elektronikus vámügyi szolgáltatások és az egyablakos ügyintézés Bizottság általi közösségi szintű összehangolása azok nemzeti szintű előmozdítását és végrehajtását is szolgálja.

| — | f) pont: a Tanács véleménye szerint a képzési igények összehangolása a Bizottság feladata. |
| --- | --- |

—

f) pont: a Tanács véleménye szerint a képzési igények összehangolása a Bizottság feladata.

| | 7. cikk – A tagállamok feladatai






  — | (1) bekezdés a) pont: a feladatok – nem teljes körű listává változtatott – felsorolása az elektronikus vámrendszerek helyi telepítésével bővült (a 6. cikk a) pontjának megfelelően). |
| --- | --- | --- |

7. cikk – A tagállamok feladatai

—

(1) bekezdés a) pont: a feladatok – nem teljes körű listává változtatott – felsorolása az elektronikus vámrendszerek helyi telepítésével bővült (a 6. cikk a) pontjának megfelelően).

| — | (1) bekezdés f) pont: a tagállamok feladatainak felsorolása a képzésekkel bővült (ez a rendelkezés a 6. cikk f) pontjának megfelelője). |
| --- | --- |

—

(1) bekezdés f) pont: a tagállamok feladatainak felsorolása a képzésekkel bővült (ez a rendelkezés a 6. cikk f) pontjának megfelelője).

| — | (2) bekezdés: a Tanács véleménye szerint a tagállamok évente tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 4. cikk rendelkezéseinek és a többéves stratégiai tervnek a teljesítéséhez szükséges erőforrásokról. |
| --- | --- |

—

(2) bekezdés: a Tanács véleménye szerint a tagállamok évente tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 4. cikk rendelkezéseinek és a többéves stratégiai tervnek a teljesítéséhez szükséges erőforrásokról.

| — | (3) bekezdés: a Tanács megítélése szerint ha egy, az elektronikus vámrendszerekkel kapcsolatos intézkedés veszélyeztetheti e rendszerek interoperabilitását vagy működését, az adott tagállamnak az ilyen intézkedés megkezdése előtt tájékoztatnia kell a Bizottságot, és nem annak jóváhagyását kell kérnie. |
| --- | --- |

—

(3) bekezdés: a Tanács megítélése szerint ha egy, az elektronikus vámrendszerekkel kapcsolatos intézkedés veszélyeztetheti e rendszerek interoperabilitását vagy működését, az adott tagállamnak az ilyen intézkedés megkezdése előtt tájékoztatnia kell a Bizottságot, és nem annak jóváhagyását kell kérnie.

| | 8. cikk – Stratégia és összehangolás
  A Tanács annak érdekében módosította a 8. cikk címét, hogy az tükrözze a megfelelő összehangolás és stratégia jelentőségét a javaslatban előirányzott rendszerek és szolgáltatások megvalósításában. Az (1) bekezdés c) pontja a vámhatóságok és a gazdasági szereplők számára nyújtott információk összehangolásával bővült. Az (1) bekezdés e) pontját összhangba hozták a 4. cikk új szövegezésével. |
| --- | --- |

8. cikk – Stratégia és összehangolás

A Tanács annak érdekében módosította a 8. cikk címét, hogy az tükrözze a megfelelő összehangolás és stratégia jelentőségét a javaslatban előirányzott rendszerek és szolgáltatások megvalósításában. Az (1) bekezdés c) pontja a vámhatóságok és a gazdasági szereplők számára nyújtott információk összehangolásával bővült. Az (1) bekezdés e) pontját összhangba hozták a 4. cikk új szövegezésével.

| | 10. cikk – Pénzügyi rendelkezések






  — | Az (1) bekezdés a 2. cikk (3) bekezdéséhez, valamint a harmadik országok és nemzetközi szervezetek által az ezen rendelkezésnek megfelelően fizetendő költségekhez kapcsolódik. |
| --- | --- | --- |

10. cikk – Pénzügyi rendelkezések

—

Az (1) bekezdés a 2. cikk (3) bekezdéséhez, valamint a harmadik országok és nemzetközi szervezetek által az ezen rendelkezésnek megfelelően fizetendő költségekhez kapcsolódik.

| — | (4) bekezdés: ezen rendelkezés első részét áttették a 7. cikk (2) bekezdésébe. |
| --- | --- |

—

(4) bekezdés: ezen rendelkezés első részét áttették a 7. cikk (2) bekezdésébe.

| | 12. cikk – Jelentések






  — | A (2) bekezdés módosítása szerint az elért eredményekről szóló éves jelentés határidejét márciusra halasztották, ami elegendő időt biztosít a tagállamok számára a jelentés elkészítéséhez, és ezeket a jelentéseket szabványformátumban kell elkészíteni. |
| --- | --- | --- |

12. cikk – Jelentések

—

A (2) bekezdés módosítása szerint az elért eredményekről szóló éves jelentés határidejét márciusra halasztották, ami elegendő időt biztosít a tagállamok számára a jelentés elkészítéséhez, és ezeket a jelentéseket szabványformátumban kell elkészíteni.

| — | Ennek megfelelően a Tanács a (3) bekezdésben márciusról júniusra halasztja az összefoglaló jelentés benyújtásának a Bizottság által megállapított határidejét. Ez az összefoglaló jelentés értékeli a tagállamok és a Bizottság által különösen a 4. cikkben leírt rendszerek és szolgáltatások végrehajtásának tekintetében elért előrelépéseket és az azon cikkben meghatározott határidők meghosszabbításának esetleges szükségességét. Az összefoglaló jelentésnek, amelyet a Vámpolitikai Csoport részére is be kell nyújtani, a Bizottság által tett ellenőrző látogatások eredményeit is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

—

Ennek megfelelően a Tanács a (3) bekezdésben márciusról júniusra halasztja az összefoglaló jelentés benyújtásának a Bizottság által megállapított határidejét. Ez az összefoglaló jelentés értékeli a tagállamok és a Bizottság által különösen a 4. cikkben leírt rendszerek és szolgáltatások végrehajtásának tekintetében elért előrelépéseket és az azon cikkben meghatározott határidők meghosszabbításának esetleges szükségességét. Az összefoglaló jelentésnek, amelyet a Vámpolitikai Csoport részére is be kell nyújtani, a Bizottság által tett ellenőrző látogatások eredményeit is tartalmaznia kell.

| | 15. cikk – Végrehajtási intézkedések
  A Tanács ezen új rendelkezésben előírja, hogy a Bizottság a 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében előírt határidők meghosszabbítására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el. |
| --- | --- |

15. cikk – Végrehajtási intézkedések

A Tanács ezen új rendelkezésben előírja, hogy a Bizottság a 4. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében előírt határidők meghosszabbítására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el.

| | 16. cikk – Bizottság
  Ez az új rendelkezés rendelkezik a bizottságról, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot a 15. cikkben említett végrehajtási intézkedések elfogadásában. |
| --- | --- |

16. cikk – Bizottság

Ez az új rendelkezés rendelkezik a bizottságról, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot a 15. cikkben említett végrehajtási intézkedések elfogadásában.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács által egyhangúlag elfogadott és a Bizottság által támogatott közös álláspont annak megfelelően készült, hogy – valószerű időkeretek között, valamint a vonatkozó technikai és politikai kihívásokat figyelembe véve – teljesítse a javasolt határozat célját, miszerint papírmentes vám- és kereskedelmi környezetet teremt, és létrehozza az interoperábilis és könnyen hozzáférhető vámrendszerek megvalósítására, valamint az összehangolt folyamatok és szolgáltatások céljára szolgáló eszközt.

---

(1)  HL C 49., 2006.2.28., 37. o.

(2)  HL C ...

---

| 16.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 242/11

---

12/2007/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2007. július 23-án elfogadva

a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, ...-i 2007/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv) elfogadása céljából

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 242 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió tagállamainak felségterületét képező és joghatósága alatt álló tengervizek közé tartozik a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger és az Atlanti-óceán észak-keleti része, valamint az Azori-szigeteket, a Madeirát és a Kanári-szigeteket körülvevő vizek. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió tagállamainak felségterületét képező és joghatósága alatt álló tengervizek közé tartozik a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger és az Atlanti-óceán észak-keleti része, valamint az Azori-szigeteket, a Madeirát és a Kanári-szigeteket körülvevő vizek.

| (2) | Nyilvánvaló, hogy a tenger természeti erőforrásaira nehezedő nyomás és a tenger ökológiai funkciói iránti kereslet gyakran túl nagy, és hogy a Közösségnek csökkentenie kell a tengervizekre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(2)

Nyilvánvaló, hogy a tenger természeti erőforrásaira nehezedő nyomás és a tenger ökológiai funkciói iránti kereslet gyakran túl nagy, és hogy a Közösségnek csökkentenie kell a tengervizekre gyakorolt hatását.

| (3) | A tengeri környezet értékes örökség, amit védeni és őrizni kell, és – amennyiben lehetséges – helyre kell állítani annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség fennmaradjon, és hogy olyan gazdag és dinamikus óceánjaink és tengereink legyenek, amelyek tiszták, egészségesek és produktívak. E tekintetben ennek az irányelvnek az Európai Unió jövőbeli tengerpolitikájának környezetvédelmi pillérét kell képeznie. |
| --- | --- |

(3)

A tengeri környezet értékes örökség, amit védeni és őrizni kell, és – amennyiben lehetséges – helyre kell állítani annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség fennmaradjon, és hogy olyan gazdag és dinamikus óceánjaink és tengereink legyenek, amelyek tiszták, egészségesek és produktívak. E tekintetben ennek az irányelvnek az Európai Unió jövőbeli tengerpolitikájának környezetvédelmi pillérét kell képeznie.

| (4) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) összhangban sor került a tengeri környezet védelmét és megőrzését célzó tematikus stratégia kidolgozására, amelynek átfogó célja, hogy előmozdítsa a tengerek fenntartható kihasználását és a tengeri ökoszisztémák megőrzését. |
| --- | --- |

(4)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) összhangban sor került a tengeri környezet védelmét és megőrzését célzó tematikus stratégia kidolgozására, amelynek átfogó célja, hogy előmozdítsa a tengerek fenntartható kihasználását és a tengeri ökoszisztémák megőrzését.

| (5) | A tematikus stratégia fejlesztésének és végrehajtásának a tengeri ökoszisztémák megőrzését kell megcéloznia. Ennek a megközelítésnek ki kell terjednie a védett területekre, és foglalkoznia kell a tengeri környezetvédelmet befolyásoló valamennyi emberi tevékenységgel. |
| --- | --- |

(5)

A tematikus stratégia fejlesztésének és végrehajtásának a tengeri ökoszisztémák megőrzését kell megcéloznia. Ennek a megközelítésnek ki kell terjednie a védett területekre, és foglalkoznia kell a tengeri környezetvédelmet befolyásoló valamennyi emberi tevékenységgel.

| (6) | Folytatni kell a biológiai és környezetvédelmi célok és referenciakeretek kidolgozását, figyelembe véve mindazon célokat, amelyeket a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) (5), a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: madárvédelmi irányelv) (6), a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), valamint a vonatkozó nemzetközi megállapodások állapítanak meg. |
| --- | --- |

(6)

Folytatni kell a biológiai és környezetvédelmi célok és referenciakeretek kidolgozását, figyelembe véve mindazon célokat, amelyeket a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) (5), a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: madárvédelmi irányelv) (6), a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), valamint a vonatkozó nemzetközi megállapodások állapítanak meg.

| (7) | Az ökoszisztémán alapuló megközelítésnek az emberi tevékenységek irányítására irányuló alkalmazásával és a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználásának lehetővé tételével előtérbe kell helyezni a közösségi tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását, hangsúlyt kell helyezni e környezet védelmére és megőrzésére, valamint a további állapotromlás megelőzésére. |
| --- | --- |

(7)

Az ökoszisztémán alapuló megközelítésnek az emberi tevékenységek irányítására irányuló alkalmazásával és a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználásának lehetővé tételével előtérbe kell helyezni a közösségi tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását, hangsúlyt kell helyezni e környezet védelmére és megőrzésére, valamint a további állapotromlás megelőzésére.

| (8) | A fenti célok eléréséhez átláthatóságra és koherens jogi keretre van szükség. Ennek a keretnek hozzá kell járulnia a különböző politikák közötti koherenciához, és elő kell segítenie a környezetvédelmi vonatkozásoknak a más politikákba, például a közös halászati politikába, a közös agrárpolitikába és más vonatkozó közösségi politikákba való integrálását. A jogi keretnek egy átfogó tevékenységi keretet kell megállapítania, és lehetővé kell tennie az elvégzendő tevékenységek összehangolását, konzisztenciáját, és más közösségi jogszabályok és nemzetközi megállapodások alapján végzett tevékenységekkel való megfelelő integrációját. |
| --- | --- |

(8)

A fenti célok eléréséhez átláthatóságra és koherens jogi keretre van szükség. Ennek a keretnek hozzá kell járulnia a különböző politikák közötti koherenciához, és elő kell segítenie a környezetvédelmi vonatkozásoknak a más politikákba, például a közös halászati politikába, a közös agrárpolitikába és más vonatkozó közösségi politikákba való integrálását. A jogi keretnek egy átfogó tevékenységi keretet kell megállapítania, és lehetővé kell tennie az elvégzendő tevékenységek összehangolását, konzisztenciáját, és más közösségi jogszabályok és nemzetközi megállapodások alapján végzett tevékenységekkel való megfelelő integrációját.

| (9) | A Közösség tengeri környezetét alkotó tengeri régiók vagy alrégiók változatos körülményei, problémái és igényei különböző és egyedi megoldásokat tesznek szükségessé. Ezt a sokféleséget figyelembe kell venni a tengervédelmi stratégiák elkészítésének valamennyi szakaszában, de különösen az olyan intézkedések előkészítése, tervezése és kivitelezése során, amelyek a tengeri régiók és alrégiók szintjén a Közösség tengeri környezete tekintetében a jó környezeti állapot elérését célozzák. |
| --- | --- |

(9)

A Közösség tengeri környezetét alkotó tengeri régiók vagy alrégiók változatos körülményei, problémái és igényei különböző és egyedi megoldásokat tesznek szükségessé. Ezt a sokféleséget figyelembe kell venni a tengervédelmi stratégiák elkészítésének valamennyi szakaszában, de különösen az olyan intézkedések előkészítése, tervezése és kivitelezése során, amelyek a tengeri régiók és alrégiók szintjén a Közösség tengeri környezete tekintetében a jó környezeti állapot elérését célozzák.

| (10) | Minden tagállam ezért tengervédelmi stratégiát készít tengervizei kezelésére, amely a saját vizeire tekintetében egyedi, ám ugyanakkor tükrözi az érintett tengeri régió vagy alrégió általános helyzetét. A tengervédelmi stratégiák eredményeként a jó környezeti állapot elérését vagy fenntartását célzó intézkedési programokat kell végrehajtani. A tagállamoktól azonban nem lehet megkövetelni, hogy konkrét lépéseket tegyenek, amikor a tengeri környezetet nem fenyegeti jelentős veszély, vagy amikor az a veszélyekhez képest aránytalan költségekkel járna, feltéve, hogy a cselekvés hiányára vonatkozó döntésüket megfelelően indokolják. |
| --- | --- |

(10)

Minden tagállam ezért tengervédelmi stratégiát készít tengervizei kezelésére, amely a saját vizeire tekintetében egyedi, ám ugyanakkor tükrözi az érintett tengeri régió vagy alrégió általános helyzetét. A tengervédelmi stratégiák eredményeként a jó környezeti állapot elérését vagy fenntartását célzó intézkedési programokat kell végrehajtani. A tagállamoktól azonban nem lehet megkövetelni, hogy konkrét lépéseket tegyenek, amikor a tengeri környezetet nem fenyegeti jelentős veszély, vagy amikor az a veszélyekhez képest aránytalan költségekkel járna, feltéve, hogy a cselekvés hiányára vonatkozó döntésüket megfelelően indokolják.

| (11) | A tengeri környezet határokon átnyúló jellege miatt a tagállamok minden tengeri régió vagy alrégió esetében együttműködnek a tengervédelmi stratégiák összehangolt kidolgozásának biztosítása érdekében. Mivel a tengeri régiók vagy alrégiók más európai uniós tagállamokkal és harmadik országokkal is közösek, a tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy valamennyi érintett tagállammal és harmadik országgal biztosítsák a szoros együttműködést. Amennyiben ésszerű és helyénvaló, a tengeri régiókban vagy alrégiókban már meglévő intézményi kereteket, különösen a regionális tengeri egyezményeket fel kell használni az együttműködés biztosítására. |
| --- | --- |

(11)

A tengeri környezet határokon átnyúló jellege miatt a tagállamok minden tengeri régió vagy alrégió esetében együttműködnek a tengervédelmi stratégiák összehangolt kidolgozásának biztosítása érdekében. Mivel a tengeri régiók vagy alrégiók más európai uniós tagállamokkal és harmadik országokkal is közösek, a tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy valamennyi érintett tagállammal és harmadik országgal biztosítsák a szoros együttműködést. Amennyiben ésszerű és helyénvaló, a tengeri régiókban vagy alrégiókban már meglévő intézményi kereteket, különösen a regionális tengeri egyezményeket fel kell használni az együttműködés biztosítására.

| (12) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek az ezen irányelv hatálya alá tartozó olyan tengeri régióval vagy alrégióval határosak, ahol a tenger állapota olyan mértékben kritikus, hogy sürgős intézkedésre van szükség, törekedniük kell olyan cselekvési terv elfogadására, amely az intézkedési programok korábbi működésbe léptetését tartalmazza. Ilyen esetekben a Bizottságot fel kell kérni annak megfontolására, hogy a szóban forgó régió kísérleti projektté nyilvánítása révén támogassa a tagállamokat a tengeri környezet javítása terén kifejtett fokozott erőfeszítéseikben. |
| --- | --- |

(12)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek az ezen irányelv hatálya alá tartozó olyan tengeri régióval vagy alrégióval határosak, ahol a tenger állapota olyan mértékben kritikus, hogy sürgős intézkedésre van szükség, törekedniük kell olyan cselekvési terv elfogadására, amely az intézkedési programok korábbi működésbe léptetését tartalmazza. Ilyen esetekben a Bizottságot fel kell kérni annak megfontolására, hogy a szóban forgó régió kísérleti projektté nyilvánítása révén támogassa a tagállamokat a tengeri környezet javítása terén kifejtett fokozott erőfeszítéseikben.

| (13) | Nem minden tagállam rendelkezik az ezen irányelv meghatározása szerinti tengervizekkel, ezért a kizárólag a tengervizekkel rendelkező tagállamokra vonatkozó irányelv rendelkezéseinek hatálya alá csak e tagállamok esnek. |
| --- | --- |

(13)

Nem minden tagállam rendelkezik az ezen irányelv meghatározása szerinti tengervizekkel, ezért a kizárólag a tengervizekkel rendelkező tagállamokra vonatkozó irányelv rendelkezéseinek hatálya alá csak e tagállamok esnek.

| (14) | Mivel a nemzetközi fellépés nélkülözhetetlen az együttműködés és a koordináció eléréséhez, az irányelvnek tovább kell növelnie a Közösség és a tagállamok nemzetközi megállapodások alapján megvalósított hozzájárulásainak koherenciáját. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a nemzetközi fellépés nélkülözhetetlen az együttműködés és a koordináció eléréséhez, az irányelvnek tovább kell növelnie a Közösség és a tagállamok nemzetközi megállapodások alapján megvalósított hozzájárulásainak koherenciáját.

| (15) | A Közösség és tagállamai egyaránt szerződő felek az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményében (UNCLOS), amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről szóló, 1998. március 23-i 98/392/EK tanácsi határozat jóváhagyott (8). A Közösség és tagállamai e megállapodások értelmében vállalt kötelezettségeit ezért maradéktalanul figyelembe kell venni ebben az irányelvben. |
| --- | --- |

(15)

A Közösség és tagállamai egyaránt szerződő felek az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményében (UNCLOS), amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről szóló, 1998. március 23-i 98/392/EK tanácsi határozat jóváhagyott (8). A Közösség és tagállamai e megállapodások értelmében vállalt kötelezettségeit ezért maradéktalanul figyelembe kell venni ebben az irányelvben.

| (16) | Az irányelvnek szintén erősítenie kell a 93/626/EGK tanácsi határozattal jóváhagyott biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9) összefüggésében a Közösség által képviselt határozott álláspontot, amely a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására, a változatos tengeri élővilág megóvására és fenntartható használatára, valamint a tengeri védett területek hálózatának 2012-ig történő létrehozására vonatkozik. Emellett az irányelvnek hozzá kell járulnia a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 7. konferenciája (CBD/COP7) által megfogalmazott célok eléréséhez; a konferencián résztvevők a tengeri és tengerparti biológiai sokféleségről szóló részletes munkaprogramot fogadtak el, amelynek számos célja, feladata és tevékenysége irányul arra, hogy megállítsa a biológiai sokféleség csökkenését nemzeti, regionális és globális szinten is, valamint biztosítsa, hogy a tengeri ökoszisztéma teherbírása révén támogatást nyerjen az áruk és szolgáltatások nyújtása; a védett területek létrehozására munkaprogram is született, amelynek célja, hogy 2012-ig létrehozzuk, majd fenntartsuk a tengeri védett területek ökológiai szempontból reprezentatív rendszereit. A madárvédelmi irányelvben és az élőhelyvédelmi irányelvben a „Natura 2000” területek létrehozására vonatkozóan előírt kötelezettség szintén hozzájárul majd ehhez a munkához. |
| --- | --- |

(16)

Az irányelvnek szintén erősítenie kell a 93/626/EGK tanácsi határozattal jóváhagyott biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9) összefüggésében a Közösség által képviselt határozott álláspontot, amely a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására, a változatos tengeri élővilág megóvására és fenntartható használatára, valamint a tengeri védett területek hálózatának 2012-ig történő létrehozására vonatkozik. Emellett az irányelvnek hozzá kell járulnia a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 7. konferenciája (CBD/COP7) által megfogalmazott célok eléréséhez; a konferencián résztvevők a tengeri és tengerparti biológiai sokféleségről szóló részletes munkaprogramot fogadtak el, amelynek számos célja, feladata és tevékenysége irányul arra, hogy megállítsa a biológiai sokféleség csökkenését nemzeti, regionális és globális szinten is, valamint biztosítsa, hogy a tengeri ökoszisztéma teherbírása révén támogatást nyerjen az áruk és szolgáltatások nyújtása; a védett területek létrehozására munkaprogram is született, amelynek célja, hogy 2012-ig létrehozzuk, majd fenntartsuk a tengeri védett területek ökológiai szempontból reprezentatív rendszereit. A madárvédelmi irányelvben és az élőhelyvédelmi irányelvben a „Natura 2000” területek létrehozására vonatkozóan előírt kötelezettség szintén hozzájárul majd ehhez a munkához.

| (17) | Az irányelvnek hozzá kell járulnia a tengeri környezet szennyezéstől való védelmére vonatkozó, egyéb releváns nemzetközi megállapodások értelmében vállalt közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítéséhez is, amelyek a következők: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, amelyet a 94/157/EK tanácsi határozat (10) hagyott jóvá, az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, amelyet a 98/249/EK tanácsi határozat (11) hagyott jóvá, ideértve annak a 2000/340/EK tanácsi határozat (12) által jóváhagyott, a tengeri terület ökológiai rendszereinek és biológiai sokféleségének védelméről és megőrzéséről szóló új V. mellékletét és megfelelő 3. függelékét, valamint a 77/585/EGK tanácsi határozattal (13) jóváhagyott, a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény és annak az 1999/802/EK tanácsi határozattal (14) jóváhagyott 1995-öt követő módosításai, valamint annak a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyve, amelyet a 83/101/EGK tanácsi határozat (15) hagyott jóvá, és annak az 1999/801/EK tanácsi határozattal (16) jóváhagyott, 1996-ot követő módosításai. Ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia továbbá a tagállamoknak a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény alapján fennálló kötelezettségei teljesítéséhez, amely egyezmény alapján a tagállamok a tengeri környezet szennyezés elleni védelmével kapcsolatos fontos kötelezettségvállalásokat tettek, és amely egyezményben a Közösség ugyan nem szerződő fél, de abban megfigyelői státusszal bír. |
| --- | --- |

(17)

Az irányelvnek hozzá kell járulnia a tengeri környezet szennyezéstől való védelmére vonatkozó, egyéb releváns nemzetközi megállapodások értelmében vállalt közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítéséhez is, amelyek a következők: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, amelyet a 94/157/EK tanácsi határozat (10) hagyott jóvá, az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, amelyet a 98/249/EK tanácsi határozat (11) hagyott jóvá, ideértve annak a 2000/340/EK tanácsi határozat (12) által jóváhagyott, a tengeri terület ökológiai rendszereinek és biológiai sokféleségének védelméről és megőrzéséről szóló új V. mellékletét és megfelelő 3. függelékét, valamint a 77/585/EGK tanácsi határozattal (13) jóváhagyott, a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény és annak az 1999/802/EK tanácsi határozattal (14) jóváhagyott 1995-öt követő módosításai, valamint annak a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyve, amelyet a 83/101/EGK tanácsi határozat (15) hagyott jóvá, és annak az 1999/801/EK tanácsi határozattal (16) jóváhagyott, 1996-ot követő módosításai. Ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia továbbá a tagállamoknak a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény alapján fennálló kötelezettségei teljesítéséhez, amely egyezmény alapján a tagállamok a tengeri környezet szennyezés elleni védelmével kapcsolatos fontos kötelezettségvállalásokat tettek, és amely egyezményben a Közösség ugyan nem szerződő fél, de abban megfigyelői státusszal bír.

| (18) | Egy adott tengeri régióban vagy alrégióban valamely tagállammal azonos tengervizekkel rendelkező harmadik országokat fel kell kérni arra, hogy vegyenek részt az ezen irányelvben meghatározott folyamatban, és ezáltal könnyítsék meg az érintett tengeri régió vagy alrégió jó környezeti állapotának megvalósítását. |
| --- | --- |

(18)

Egy adott tengeri régióban vagy alrégióban valamely tagállammal azonos tengervizekkel rendelkező harmadik országokat fel kell kérni arra, hogy vegyenek részt az ezen irányelvben meghatározott folyamatban, és ezáltal könnyítsék meg az érintett tengeri régió vagy alrégió jó környezeti állapotának megvalósítását.

| (19) | Az irányelv céljainak eléréséhez kulcsfontosságú a tagállamok által az intézkedési programok részeként kijelölni kívánt tengervédelmi területeket célzó, a megőrzésre irányuló célok, gazdálkodási intézkedések, valamint monitoring és értékelési tevékenységek integrálásának biztosítása. |
| --- | --- |

(19)

Az irányelv céljainak eléréséhez kulcsfontosságú a tagállamok által az intézkedési programok részeként kijelölni kívánt tengervédelmi területeket célzó, a megőrzésre irányuló célok, gazdálkodási intézkedések, valamint monitoring és értékelési tevékenységek integrálásának biztosítása.

| (20) | Mivel a tengervédelmi stratégiák keretében végrehajtott intézkedési programok csak akkor lennének hatékonyak, ha az adott terület tengeri környezete állapotának alapos ismeretére épülnek, és – amennyire csak lehet – e terület egyedi igényeire szabottak, minden tagállamnak az érintett tengeri régióra vagy alrégióra vonatkozóan nemzeti szinten rendelkeznie kell egy tájékozott politikaalkotásra alkalmas keret kialakításáról, ideértve a tengerkutatási és monitoringműveleteket. Közösségi szinten a társult kutatások támogatását a kutatási és fejlesztési politikákba kell belefoglalni. A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban szereplő, a tengerekre vonatkozó kérdések elismerése fontos lépést jelent ebben az irányban. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a tengervédelmi stratégiák keretében végrehajtott intézkedési programok csak akkor lennének hatékonyak, ha az adott terület tengeri környezete állapotának alapos ismeretére épülnek, és – amennyire csak lehet – e terület egyedi igényeire szabottak, minden tagállamnak az érintett tengeri régióra vagy alrégióra vonatkozóan nemzeti szinten rendelkeznie kell egy tájékozott politikaalkotásra alkalmas keret kialakításáról, ideértve a tengerkutatási és monitoringműveleteket. Közösségi szinten a társult kutatások támogatását a kutatási és fejlesztési politikákba kell belefoglalni. A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban szereplő, a tengerekre vonatkozó kérdések elismerése fontos lépést jelent ebben az irányban.

| (21) | Az intézkedési programok előkészítésének első lépéseként az adott tengeri régió vagy alrégió tagállamainak elemzést kell készíteniük tengervizeik jellemzőiről és az azokat érő terhelésekről és hatásokról, és azonosítaniuk kell a fő terheléseket, hatásokat, valamint gazdasági és társadalmi elemzést kell készíteniük tengervizeik használatáról és a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzatáról. A tagállamok elemzéseik alapjául felhasználhatják a regionális tengeri egyezmények összefüggésében már elvégzett értékeléseket. |
| --- | --- |

(21)

Az intézkedési programok előkészítésének első lépéseként az adott tengeri régió vagy alrégió tagállamainak elemzést kell készíteniük tengervizeik jellemzőiről és az azokat érő terhelésekről és hatásokról, és azonosítaniuk kell a fő terheléseket, hatásokat, valamint gazdasági és társadalmi elemzést kell készíteniük tengervizeik használatáról és a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzatáról. A tagállamok elemzéseik alapjául felhasználhatják a regionális tengeri egyezmények összefüggésében már elvégzett értékeléseket.

| (22) | A tagállamok ezután az elemzések alapján megállapítják a tengervizeik jó környezeti állapotának meghatározására szolgáló jellemzőket. E célból helyénvaló rendelkezést hozni olyan kritériumok és módszertani előírások kidolgozásáról, amelyek biztosítják, hogy a jó környezeti állapot mértéke az egyes tengeri régiók és alrégiók között konzisztens és összehasonlítható legyen. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamok ezután az elemzések alapján megállapítják a tengervizeik jó környezeti állapotának meghatározására szolgáló jellemzőket. E célból helyénvaló rendelkezést hozni olyan kritériumok és módszertani előírások kidolgozásáról, amelyek biztosítják, hogy a jó környezeti állapot mértéke az egyes tengeri régiók és alrégiók között konzisztens és összehasonlítható legyen.

| (23) | A jó környezeti állapot elérésének következő lépéseként környezetvédelmi célokat és nyomonkövetési programokat kell létrehozni a folyamatos értékelés megvalósításához, ezáltal biztosítva az adott tengervizek állapotának rendszeres felmérését. |
| --- | --- |

(23)

A jó környezeti állapot elérésének következő lépéseként környezetvédelmi célokat és nyomonkövetési programokat kell létrehozni a folyamatos értékelés megvalósításához, ezáltal biztosítva az adott tengervizek állapotának rendszeres felmérését.

| (24) | A tagállamoknak olyan intézkedési programokat kell alkotnia és végrehajtania, amelyek az adott vizek jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célozzák, ugyanakkor figyelembe veszik az érvényben lévő közösségi és nemzetközi követelményeket és az érintett tengeri régió vagy alrégió szükségleteit is. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak olyan intézkedési programokat kell alkotnia és végrehajtania, amelyek az adott vizek jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célozzák, ugyanakkor figyelembe veszik az érvényben lévő közösségi és nemzetközi követelményeket és az érintett tengeri régió vagy alrégió szükségleteit is.

| (25) | Helyénvaló, hogy a tagállamok megtegyék a fent említett lépéseket, tekintettel arra, hogy precíz összpontosításra van szükség. A Közösség teljes területén, valamint a globális kötelezettségvállalások vonatkozásában megvalósított tevékenységek kohéziójának biztosításához alapvetően szükséges az, hogy a tagállamok értesítsék a Bizottságot a megtett lépésekről, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára a tevékenység adott tengeri régión vagy alrégión belüli koherenciájának értékelését, és azt, hogy a Bizottság megfelelő tanácsot adhasson a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(25)

Helyénvaló, hogy a tagállamok megtegyék a fent említett lépéseket, tekintettel arra, hogy precíz összpontosításra van szükség. A Közösség teljes területén, valamint a globális kötelezettségvállalások vonatkozásában megvalósított tevékenységek kohéziójának biztosításához alapvetően szükséges az, hogy a tagállamok értesítsék a Bizottságot a megtett lépésekről, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára a tevékenység adott tengeri régión vagy alrégión belüli koherenciájának értékelését, és azt, hogy a Bizottság megfelelő tanácsot adhasson a tagállamoknak.

| (26) | Az igazságosság és az ésszerűség megköveteli, hogy az irányelv rendelkezzen olyan esetekről is, amikor egy tagállam számára nem lehetséges a kitűzött környezetvédelmi célok elérése. |
| --- | --- |

(26)

Az igazságosság és az ésszerűség megköveteli, hogy az irányelv rendelkezzen olyan esetekről is, amikor egy tagállam számára nem lehetséges a kitűzött környezetvédelmi célok elérése.

| (27) | Ezzel kapcsolatban két különleges esetről kell rendelkezni. Az első különleges eset olyan helyzetre vonatkozik, amelyben egy tagállam nem tudja elérni a kitűzött környezetvédelmi célokat olyan tevékenység vagy passzivitás miatt, amiért az érintett tagállam nem felelős, vagy természeti okok, illetve erőhatalom miatt, vagy az adott tagállam által a környezetre gyakorolt negatív hatásnál jelentősebb nyomós közérdek alapján megtett intézkedések miatt, illetve amiatt, hogy a természeti viszonyok nem teszik lehetővé az érintett tengervizek állapotának kellő időben történő javítását. Az érintett tagállamnak indokolnia kell, miért ítéli meg úgy, hogy különleges eset alakult ki, és meg kell jelölnie az érintett területet, továbbá eseti intézkedéseket kell tennie a környezetvédelmi célok elérésére, az érintett tengervizek további állapotromlásának és a tengeri régión vagy alrégión belüli kedvezőtlen hatások ellensúlyozásának megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(27)

Ezzel kapcsolatban két különleges esetről kell rendelkezni. Az első különleges eset olyan helyzetre vonatkozik, amelyben egy tagállam nem tudja elérni a kitűzött környezetvédelmi célokat olyan tevékenység vagy passzivitás miatt, amiért az érintett tagállam nem felelős, vagy természeti okok, illetve erőhatalom miatt, vagy az adott tagállam által a környezetre gyakorolt negatív hatásnál jelentősebb nyomós közérdek alapján megtett intézkedések miatt, illetve amiatt, hogy a természeti viszonyok nem teszik lehetővé az érintett tengervizek állapotának kellő időben történő javítását. Az érintett tagállamnak indokolnia kell, miért ítéli meg úgy, hogy különleges eset alakult ki, és meg kell jelölnie az érintett területet, továbbá eseti intézkedéseket kell tennie a környezetvédelmi célok elérésére, az érintett tengervizek további állapotromlásának és a tengeri régión vagy alrégión belüli kedvezőtlen hatások ellensúlyozásának megelőzése érdekében.

| (28) | A második különleges eset, ha egy tagállam olyan problémát tár fel, amely hatással van tengervizei vagy akár egy egész tengeri régió vagy alrégió vizeinek állapotára, és a probléma nemzeti szinten hozott intézkedésekkel nem orvosolható, vagy más közösségi politikához vagy nemzetközi megállapodáshoz kötődik. Ilyen esetben erről a Bizottságot megfelelően tájékoztatni kell az intézkedési programra vonatkozó értesítés keretében, és – ha közösségi cselekvés szükséges – meg kell tenni a megfelelő ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(28)

A második különleges eset, ha egy tagállam olyan problémát tár fel, amely hatással van tengervizei vagy akár egy egész tengeri régió vagy alrégió vizeinek állapotára, és a probléma nemzeti szinten hozott intézkedésekkel nem orvosolható, vagy más közösségi politikához vagy nemzetközi megállapodáshoz kötődik. Ilyen esetben erről a Bizottságot megfelelően tájékoztatni kell az intézkedési programra vonatkozó értesítés keretében, és – ha közösségi cselekvés szükséges – meg kell tenni a megfelelő ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

| (29) | A különleges esetekre biztosított rugalmasság alkalmazását azonban a Közösségnek kell felügyelnie. Az első különleges esetben ésszerű, hogy az értékelés során a meghozott eseti intézkedések hatékonysága kellő mérlegelés tárgyát képezze. Olyan esetben, amikor a tagállamok egy intézkedést a közérdek védelmével indokolnak, biztosítani kell, hogy az intézkedés következtében a tengeri környezetben bekövetkezett változások ne akadályozzák meg vagy ne veszélyeztessék tartósan az adott tengeri régió vagy alrégió, vagy más tagállamok tengervizei jó környezeti állapotának elérését. A Bizottságnak tanácsot kell adnia a tagállamok számára, ha vélekedése szerint az előirányzott intézkedések nem elégségesek vagy nem megfelelőek a cselekvés koherenciájának biztosítására az érintett tengeri régió vagy alrégió tekintetében. |
| --- | --- |

(29)

A különleges esetekre biztosított rugalmasság alkalmazását azonban a Közösségnek kell felügyelnie. Az első különleges esetben ésszerű, hogy az értékelés során a meghozott eseti intézkedések hatékonysága kellő mérlegelés tárgyát képezze. Olyan esetben, amikor a tagállamok egy intézkedést a közérdek védelmével indokolnak, biztosítani kell, hogy az intézkedés következtében a tengeri környezetben bekövetkezett változások ne akadályozzák meg vagy ne veszélyeztessék tartósan az adott tengeri régió vagy alrégió, vagy más tagállamok tengervizei jó környezeti állapotának elérését. A Bizottságnak tanácsot kell adnia a tagállamok számára, ha vélekedése szerint az előirányzott intézkedések nem elégségesek vagy nem megfelelőek a cselekvés koherenciájának biztosítására az érintett tengeri régió vagy alrégió tekintetében.

| (30) | A második különleges esetben a Bizottságnak mérlegelnie kell a kérdést és hat hónapon belül válaszolnia kell. A Bizottságnak adott esetben mérlegelnie kell az érintett tagállami ajánlásokat, amikor vonatkozó javaslatokat az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti. |
| --- | --- |

(30)

A második különleges esetben a Bizottságnak mérlegelnie kell a kérdést és hat hónapon belül válaszolnia kell. A Bizottságnak adott esetben mérlegelnie kell az érintett tagállami ajánlásokat, amikor vonatkozó javaslatokat az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.

| (31) | A tengeri élővilág dinamikájára és természetes változékonyságára való tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy az emberi tevékenységek különböző mintáinak alakulásával, továbbá az éghajlatváltozás hatása miatt is a tengeri környezetet érő terhelések és hatások változhatnak, el kell ismerni, hogy időről időre a jó környezeti állapot meghatározásának kiigazítására lehet szükség. Ennek megfelelően helyénvaló, hogy a tengeri környezet védelmét és igazgatását célzó intézkedési programok rugalmasak és alkalmazkodóképesek legyenek, és vegyék figyelembe a tudományos és műszaki fejlesztéseket. Ezért rendelkezni kell a tengervédelmi stratégiák rendszeres felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(31)

A tengeri élővilág dinamikájára és természetes változékonyságára való tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy az emberi tevékenységek különböző mintáinak alakulásával, továbbá az éghajlatváltozás hatása miatt is a tengeri környezetet érő terhelések és hatások változhatnak, el kell ismerni, hogy időről időre a jó környezeti állapot meghatározásának kiigazítására lehet szükség. Ennek megfelelően helyénvaló, hogy a tengeri környezet védelmét és igazgatását célzó intézkedési programok rugalmasak és alkalmazkodóképesek legyenek, és vegyék figyelembe a tudományos és műszaki fejlesztéseket. Ezért rendelkezni kell a tengervédelmi stratégiák rendszeres felülvizsgálatáról.

| (32) | Rendelkezni kell az intézkedési programok és módosításaik közzétételéről is, és olyan időközi jelentéseknek a Bizottság részére történő bemutatásáról, amelyek beszámolnak ezen programok végrehajtásának előmeneteléről. |
| --- | --- |

(32)

Rendelkezni kell az intézkedési programok és módosításaik közzétételéről is, és olyan időközi jelentéseknek a Bizottság részére történő bemutatásáról, amelyek beszámolnak ezen programok végrehajtásának előmeneteléről.

| (33) | Annak érdekében, hogy a nyilvánosság is aktívan részt vegyen a tengervédelmi stratégiák létrehozásában, végrehajtásában és felülvizsgálataiban, a környezetvédelmi információkhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban rendelkezni kell a tengervédelmi stratégiák különböző elemeire vagy kapcsolódó felülvizsgálataira vonatkozó megfelelő nyilvános tájékoztatásról, valamint kérelemre a tengervédelmi stratégiák kidolgozásához felhasznált releváns információkról. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy a nyilvánosság is aktívan részt vegyen a tengervédelmi stratégiák létrehozásában, végrehajtásában és felülvizsgálataiban, a környezetvédelmi információkhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban rendelkezni kell a tengervédelmi stratégiák különböző elemeire vagy kapcsolódó felülvizsgálataira vonatkozó megfelelő nyilvános tájékoztatásról, valamint kérelemre a tengervédelmi stratégiák kidolgozásához felhasznált releváns információkról.

| (34) | A Bizottságnak az összes intézkedési program kézhezvételétől számított két éven belül, de legkésőbb 2021-ig el kell készítenie az irányelv végrehajtásáról szóló első értékelő jelentését. Ezt követően a Bizottságnak hatévente kell jelentéseket közzétennie. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottságnak az összes intézkedési program kézhezvételétől számított két éven belül, de legkésőbb 2021-ig el kell készítenie az irányelv végrehajtásáról szóló első értékelő jelentését. Ezt követően a Bizottságnak hatévente kell jelentéseket közzétennie.

| (35) | Rendelkezni kell arról is, hogy a Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (Inspire) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban módszertani előírásokat kell elfogadni a tengeri környezet állapotának értékelésére, a felügyeletre, a környezetvédelmi célokra, valamint az adatok továbbítására és feldolgozására szolgáló technikai formátumokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(35)

Rendelkezni kell arról is, hogy a Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (Inspire) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban módszertani előírásokat kell elfogadni a tengeri környezet állapotának értékelésére, a felügyeletre, a környezetvédelmi célokra, valamint az adatok továbbítására és feldolgozására szolgáló technikai formátumokra vonatkozóan.

| (36) | A halgazdálkodást szabályozó intézkedéseket csak a közös halászati politika keretében és tudományos szakvélemény alapján lehet hozni, ahogy azt a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (18) előírja, ezért az ilyen intézkedésekkel ezen irányelv nem foglalkozik. A radioaktív anyagok használatából eredő kibocsátásokat az Euratom-szerződés 30. és 31. cikke szabályozza, így azokkal ennek az irányelvnek nem kell foglalkoznia. |
| --- | --- |

(36)

A halgazdálkodást szabályozó intézkedéseket csak a közös halászati politika keretében és tudományos szakvélemény alapján lehet hozni, ahogy azt a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (18) előírja, ezért az ilyen intézkedésekkel ezen irányelv nem foglalkozik. A radioaktív anyagok használatából eredő kibocsátásokat az Euratom-szerződés 30. és 31. cikke szabályozza, így azokkal ennek az irányelvnek nem kell foglalkoznia.

| (37) | A közös halászati politikában figyelembe kell venni a halászat környezeti hatásait és ezen irányelv céljait. |
| --- | --- |

(37)

A közös halászati politikában figyelembe kell venni a halászat környezeti hatásait és ezen irányelv céljait.

| (38) | Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy fellépésre van szükség a fent említett területeken, vagy egy másik közösségi politikához vagy nemzetközi megállapodáshoz kapcsolódó egyéb területeken, közösségi fellépésre irányuló megfelelő ajánlásokat kell tenniük. |
| --- | --- |

(38)

Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy fellépésre van szükség a fent említett területeken, vagy egy másik közösségi politikához vagy nemzetközi megállapodáshoz kapcsolódó egyéb területeken, közösségi fellépésre irányuló megfelelő ajánlásokat kell tenniük.

| (39) | Mivel az irányelv céljait – nevezetesen a tengeri környezet védelmét és megőrzését, a tengeri környezeti állapot romlásának megelőzését, és, amennyiben megvalósítható, a már károsodást szenvedett területeken e környezet helyreállítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(39)

Mivel az irányelv céljait – nevezetesen a tengeri környezet védelmét és megőrzését, a tengeri környezeti állapot romlásának megelőzését, és, amennyiben megvalósítható, a már károsodást szenvedett területeken e környezet helyreállítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (40) | A tagállamok intézkedési programjainak és későbbi cselekvéseinek az emberi tevékenységek irányításának ökoszisztéma-alapú megközelítésén és a Szerződés 174. cikkében említett elveken, különösen az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(40)

A tagállamok intézkedési programjainak és későbbi cselekvéseinek az emberi tevékenységek irányításának ökoszisztéma-alapú megközelítésén és a Szerződés 174. cikkében említett elveken, különösen az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk.

| (41) | Az irányelvnek tiszteletben kell tartania és figyelembe kell vennie az Európai Unió alapjogi chartájában (19) elismert alapelveket és alapvető jogokat, különösen a 37. cikkében említett fenntartható fejlődés elvét, amelynek célja annak ösztönzése, hogy a környezet magas szintű védelmét és a környezeti minőség javítását integrálja a közösségi politikákba. |
| --- | --- |

(41)

Az irányelvnek tiszteletben kell tartania és figyelembe kell vennie az Európai Unió alapjogi chartájában (19) elismert alapelveket és alapvető jogokat, különösen a 37. cikkében említett fenntartható fejlődés elvét, amelynek célja annak ösztönzése, hogy a környezet magas szintű védelmét és a környezeti minőség javítását integrálja a közösségi politikákba.

| (42) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (20) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(42)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (20) összhangban kell elfogadni.

| (43) | A Bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy az irányelv III., IV. és V. mellékletét a tudományos és műszaki haladáshoz igazíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy az irányelv III., IV. és V. mellékletét a tudományos és műszaki haladáshoz igazíthassa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (44) | A Bizottságra különösen olyan hatáskört kell ráruházni, amely a jó környezeti állapot elismerése kritériumainak és módszertani előírásainak megállapítására, valamint a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek elfogadására irányul. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni, |
| --- | --- |

(44)

A Bizottságra különösen olyan hatáskört kell ráruházni, amely a jó környezeti állapot elismerése kritériumainak és módszertani előírásainak megállapítására, valamint a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó előírások és szabványosított módszerek elfogadására irányul. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez az irányelv keretet hoz létre a tengeri környezet védelmére és megőrzésére, a tengeri környezeti állapot romlásának megelőzésére, és – amennyiben megvalósítható – a már károsodást szenvedett területeken e környezet helyreállítására.

Ebből a célból tengervédelmi stratégiák kialakítására és végrehajtására kerül sor, hogy legkésőbb 2021-re elérjék vagy fenntartsák a tengeri környezet jó állapotát.

(2)   A tengervédelmi stratégiák ökoszisztéma-alapú szemléletet alkalmaznak emberi tevékenységek irányításában, ezzel egyidejűleg lehetővé teszik a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználását.

(3)   Ez az irányelv hozzájárul a tengeri környezetre hatást gyakorló különböző politikák, megállapodások és jogalkotási intézkedések közötti koherenciához, és arra törekszik, hogy biztosítsa a környezetvédelmi szempontoknak ezekbe történő integrációját.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi tengervízre alkalmazni kell.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a csak védelmi és nemzetbiztonsági célú tevékenységekre. A tagállamoknak ugyanakkor törekedniük kell annak biztosítására, hogy – amennyiben ez ésszerű és megvalósítható – e tevékenységeket az irányelv céljaival összeegyeztethető módon végezzék.

3. cikk

Meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „tengervizek”: a felségvizek kiterjedését meghatározó alapvonal tenger felőli részétől az azon területek legszéléig terjedő vízterület, tengerfenék és altalaj, amelyen az UNCLOS-szal összhangban egy tagállam joghatósággal rendelkezik és/vagy joghatóságot gyakorol, kivéve a Szerződés II. mellékletében említett országokkal és területekkel szomszédos vizeket és a francia tengerentúli megyéket és közösségeket. Az alapvonal tenger felőli részén található azon tengervizek, amelyekre a 2000/60/EK irányelv alkalmazandó, kizárólag akkor tartoznak ide, ha a tengeri környezet védelmét szolgáló olyan fontos elemekről van szó, amelyek a 2000/60/EK irányelv hatályán kívül esnek; |
| --- | --- |

1.

„tengervizek”: a felségvizek kiterjedését meghatározó alapvonal tenger felőli részétől az azon területek legszéléig terjedő vízterület, tengerfenék és altalaj, amelyen az UNCLOS-szal összhangban egy tagállam joghatósággal rendelkezik és/vagy joghatóságot gyakorol, kivéve a Szerződés II. mellékletében említett országokkal és területekkel szomszédos vizeket és a francia tengerentúli megyéket és közösségeket. Az alapvonal tenger felőli részén található azon tengervizek, amelyekre a 2000/60/EK irányelv alkalmazandó, kizárólag akkor tartoznak ide, ha a tengeri környezet védelmét szolgáló olyan fontos elemekről van szó, amelyek a 2000/60/EK irányelv hatályán kívül esnek;

| 2. | „tengeri régió”: a 4. cikk meghatározása szerinti tengeri régió. A tengeri régiók és alrégióik ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése céljából kerülnek kijelölésre, víztani, tengertani és biológiai-földrajzi jellemzők figyelembevételével; |
| --- | --- |

2.

„tengeri régió”: a 4. cikk meghatározása szerinti tengeri régió. A tengeri régiók és alrégióik ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése céljából kerülnek kijelölésre, víztani, tengertani és biológiai-földrajzi jellemzők figyelembevételével;

| 3. | „tengervédelmi stratégia”: az 5. cikkben meghatározottak szerint minden egyes érintett tengeri régió vagy alrégió tekintetében kidolgozandó és végrehajtandó stratégia; |
| --- | --- |

3.

„tengervédelmi stratégia”: az 5. cikkben meghatározottak szerint minden egyes érintett tengeri régió vagy alrégió tekintetében kidolgozandó és végrehajtandó stratégia;

| 4. | „környezeti állapot”: a tengervizek környezetének általános állapota, figyelembe véve az egyes tengeri ökoszisztémák szerkezetét, működését és folyamatait, valamint a természeti fiziográfiai, földrajzi és éghajlati tényezőket, továbbá a fizikai és kémiai feltételeket, beleértve az adott területen folytatott emberi tevékenység hatásait; |
| --- | --- |

4.

„környezeti állapot”: a tengervizek környezetének általános állapota, figyelembe véve az egyes tengeri ökoszisztémák szerkezetét, működését és folyamatait, valamint a természeti fiziográfiai, földrajzi és éghajlati tényezőket, továbbá a fizikai és kémiai feltételeket, beleértve az adott területen folytatott emberi tevékenység hatásait;

| 5. | „jó környezeti állapot”: a tengervizek olyan környezeti állapota, amelyben az ökológiai szempontból sokszínű és dinamikus óceánok és tengerek a saját feltételeiknek megfelelően tiszták, egészségesek és termékenyek, a tengeri környezet használata pedig fenntartható szinten történik, biztosítva ezáltal a használatának és az azzal kapcsolatos tevékenységeknek a lehetőségét a jelenlegi és a jövőbeni nemzedékek számára, azaz:






  a) | a tengeri ökoszisztémák szerkezete, működése és folyamatai az azokhoz kapcsolódó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati tényezőkkel együtt lehetővé teszik ezen ökoszisztémák teljes mértékű működését és rugalmasságuk megőrzését. A tengeri fajok és élőhelyek védelemben részesülnek, megvalósul a biológiai sokféleség ember által előidézett csökkenésének megakadályozása, és a különböző biológiai összetevők egymással egyensúlyban működnek; |
| --- | --- | --- |

5.

„jó környezeti állapot”: a tengervizek olyan környezeti állapota, amelyben az ökológiai szempontból sokszínű és dinamikus óceánok és tengerek a saját feltételeiknek megfelelően tiszták, egészségesek és termékenyek, a tengeri környezet használata pedig fenntartható szinten történik, biztosítva ezáltal a használatának és az azzal kapcsolatos tevékenységeknek a lehetőségét a jelenlegi és a jövőbeni nemzedékek számára, azaz:

a)

a tengeri ökoszisztémák szerkezete, működése és folyamatai az azokhoz kapcsolódó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati tényezőkkel együtt lehetővé teszik ezen ökoszisztémák teljes mértékű működését és rugalmasságuk megőrzését. A tengeri fajok és élőhelyek védelemben részesülnek, megvalósul a biológiai sokféleség ember által előidézett csökkenésének megakadályozása, és a különböző biológiai összetevők egymással egyensúlyban működnek;

| b) | az ökoszisztémák hidromorfológiai, fizikai és kémiai jellemzői – beleértve az adott területen folytatott emberi tevékenységből eredő jellemzőket – támogatják az ökoszisztémákat a fent leírt módon. Anyagoknak és energiának a tengeri környezetbe való emberi eredetű bevitele nem jár szennyező hatással. |
| --- | --- |

b)

az ökoszisztémák hidromorfológiai, fizikai és kémiai jellemzői – beleértve az adott területen folytatott emberi tevékenységből eredő jellemzőket – támogatják az ökoszisztémákat a fent leírt módon. Anyagoknak és energiának a tengeri környezetbe való emberi eredetű bevitele nem jár szennyező hatással.

A jó környezeti állapot megállapítására a 4. cikkben említett tengeri régió vagy alrégió szintjén, az I. mellékletben foglalt általános környezetminőségi mutatók alapján kerül sor. Az ökoszisztéma-alapú szemléleten alapuló adaptív irányítást kell alkalmazni a jó környezeti állapot elérése céljából;

| 6. | „kritériumok”: az általános környezetminőségi mutatókhoz szorosan kapcsolódó, jellemző technikai sajátosságok; |
| --- | --- |

6.

„kritériumok”: az általános környezetminőségi mutatókhoz szorosan kapcsolódó, jellemző technikai sajátosságok;

| 7. | „környezetvédelmi cél”: minden egyes tengeri régió vagy alrégió tekintetében a tengervizek különböző összetevőinek kívánatos állapotára vonatkozó minőségi vagy mennyiségi meghatározás. A környezetvédelmi célokat a 10. cikkel összhangban kell megállapítani; |
| --- | --- |

7.

„környezetvédelmi cél”: minden egyes tengeri régió vagy alrégió tekintetében a tengervizek különböző összetevőinek kívánatos állapotára vonatkozó minőségi vagy mennyiségi meghatározás. A környezetvédelmi célokat a 10. cikkel összhangban kell megállapítani;

| 8. | „szennyezés”: a tengeri környezetbe juttatott közvetett vagy közvetlen szennyezés, amely emberi tevékenységnek, illetve vegyi vagy energiaforrás használatának eredménye, beleértve az emberek által kiváltott, víz alatti zajszennyezést, amely árt vagy valószínűleg káros az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, veszélyezteti az emberi egészséget, akadályozza a tengeri tevékenységeket, beleértve a halászatot, a turizmust, a szabadidős tevékenységeket és a tengerek más legitim használatát, rontja a tengervíz minőségét vagy élvezeti értékét, vagy általában rontja a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználását; |
| --- | --- |

8.

„szennyezés”: a tengeri környezetbe juttatott közvetett vagy közvetlen szennyezés, amely emberi tevékenységnek, illetve vegyi vagy energiaforrás használatának eredménye, beleértve az emberek által kiváltott, víz alatti zajszennyezést, amely árt vagy valószínűleg káros az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, veszélyezteti az emberi egészséget, akadályozza a tengeri tevékenységeket, beleértve a halászatot, a turizmust, a szabadidős tevékenységeket és a tengerek más legitim használatát, rontja a tengervíz minőségét vagy élvezeti értékét, vagy általában rontja a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználását;

| 9. | „egyedi terület”: egy tagállam tengervizei, amelyekre vonatkozóan a környezetvédelmi célok nem elérhetőek az adott tagállam intézkedései révén, a 14. cikkben felsorolt okok következtében; |
| --- | --- |

9.

„egyedi terület”: egy tagállam tengervizei, amelyekre vonatkozóan a környezetvédelmi célok nem elérhetőek az adott tagállam intézkedései révén, a 14. cikkben felsorolt okok következtében;

| 10. | „regionális együttműködés”: az azonos tengeri régión vagy alrégión osztozó tagállamok – és lehetőség szerint harmadik országok – közötti együttműködés és tevékenységeik koordinálása tengervédelmi stratégiák kidolgozása és végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

10.

„regionális együttműködés”: az azonos tengeri régión vagy alrégión osztozó tagállamok – és lehetőség szerint harmadik országok – közötti együttműködés és tevékenységeik koordinálása tengervédelmi stratégiák kidolgozása és végrehajtása céljából;

| 11. | „regionális tengeri egyezmény”: a 4. cikkben említett tengeri régiók tengeri környezetének védelme céljából létrehozott bármely nemzetközi egyezmény vagy nemzetközi megállapodás – és annak irányító szerve –, mint például a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, az Atlanti-óceán északkeleti térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, valamint a Földközi-tenger tengeri környezetéről és parti térségéről szóló egyezmény. |
| --- | --- |

11.

„regionális tengeri egyezmény”: a 4. cikkben említett tengeri régiók tengeri környezetének védelme céljából létrehozott bármely nemzetközi egyezmény vagy nemzetközi megállapodás – és annak irányító szerve –, mint például a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, az Atlanti-óceán északkeleti térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény, valamint a Földközi-tenger tengeri környezetéről és parti térségéről szóló egyezmény.

4. cikk

Tengeri régiók és alrégiók

(1)   Az irányelv értelmében rájuk vonatkozó kötelezettségeik teljesítése során a tagállamoknak kellő mértékben figyelembe kell venniük, hogy a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó tengervizek a következő tengeri régiók szerves részét alkotják:

| a) | Balti-tenger; |
| --- | --- |

a)

Balti-tenger;

| b) | az Atlanti-óceán észak-keleti térsége; |
| --- | --- |

b)

az Atlanti-óceán észak-keleti térsége;

| c) | Földközi-tenger; |
| --- | --- |

c)

Földközi-tenger;

| d) | Fekete-tenger. |
| --- | --- |

d)

Fekete-tenger.

(2)   Az egyes területek sajátosságainak figyelembevétele érdekében a tagállamok az irányelv végrehajtása során az (1) bekezdésben említett tengervizek megfelelő szintű részterületeit is alapul vehetik, amennyiben a részterületek kijelölése összeegyeztethető az alábbi alrégiókkal:

| a) | az Atlanti-óceán északkeleti térségében:






  i. | Északi-tenger, beleértve a Kattegatot és a La Manche csatornát; |
| --- | --- | --- |

a)

az Atlanti-óceán északkeleti térségében:

i.

Északi-tenger, beleértve a Kattegatot és a La Manche csatornát;

| ii. | Kelta-tenger; |
| --- | --- |

ii.

Kelta-tenger;

| iii. | Vizcayai-öböl és az ibériai partvonal; |
| --- | --- |

iii.

Vizcayai-öböl és az ibériai partvonal;

| iv. | az Atlanti-óceánon az Azori-szigeteket, Madeirát és a Kanári-szigeteket körülvevő vizek által határolt makaronéziai biogeográfiai régió; |
| --- | --- |

iv.

az Atlanti-óceánon az Azori-szigeteket, Madeirát és a Kanári-szigeteket körülvevő vizek által határolt makaronéziai biogeográfiai régió;

| b) | a Földközi-tengeren:






  i. | a Földközi-tenger nyugati térsége; |
| --- | --- | --- |

b)

a Földközi-tengeren:

i.

a Földközi-tenger nyugati térsége;

| ii. | Adriai-tenger; |
| --- | --- |

ii.

Adriai-tenger;

| iii. | Jón-tenger és a Földközi-tenger középső térsége; |
| --- | --- |

iii.

Jón-tenger és a Földközi-tenger középső térsége;

| iv. | Égei-tenger és Levantei-medence. |
| --- | --- |

iv.

Égei-tenger és Levantei-medence.

A tagállamok a 24. cikk (1) bekezdése első albekezdésében meghatározott időpontig tájékoztatják a Bizottságot bármilyen részterület kijelöléséről, azonban ezt az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett kezdő értékelés elkészültével felülvizsgálhatják.

5. cikk

Tengervédelmi stratégiák

(1)   Valamennyi tagállam kidolgozza – minden érintett tengeri régiót vagy alrégiót illetően – a tengervizeire vonatkozó tengervédelmi stratégiát, a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott cselekvési tervnek megfelelően.

(2)   A tagállamok együttműködnek annak biztosítása céljából, hogy valamennyi tengeri régió és alrégió tekintetében összehangolják az irányelv céljainak eléréséhez szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a tengervédelmi stratégiáknak az a) és b) pontban említett különböző elemeire, a következő módon:

| a) | előkészítés:






  i. | ...-ig (21) a 8. cikkel összhangban kezdeti értékelés az érintett vizek jelenlegi környezeti állapotáról és az emberi tevékenységek erre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- | --- |

a)

előkészítés:

i.

...-ig (21) a 8. cikkel összhangban kezdeti értékelés az érintett vizek jelenlegi környezeti állapotáról és az emberi tevékenységek erre gyakorolt hatásáról;

| ii. | ...-ig (21) az érintett vizek vonatkozásában a jó környezeti állapot mutatóinak meghatározása a 9. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

ii.

...-ig (21) az érintett vizek vonatkozásában a jó környezeti állapot mutatóinak meghatározása a 9. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| iii. | ...-ig (22) környezetvédelmi célok és ahhoz kapcsolódó mutatók megállapítása a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

iii.

...-ig (22) környezetvédelmi célok és ahhoz kapcsolódó mutatók megállapítása a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| iv. | ...-ig (23) nyomonkövetési program létrehozása és végrehajtása a folyamatos értékelésnek és a célok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban, hacsak a vonatkozó közösségi jog másként nem rendelkezik. |
| --- | --- |

iv.

...-ig (23) nyomonkövetési program létrehozása és végrehajtása a folyamatos értékelésnek és a célok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban, hacsak a vonatkozó közösségi jog másként nem rendelkezik.

| b) | Intézkedési programok:






  i. | legkésőbb 2016-ig a jó környezeti állapot elérését vagy fenntartását célzó intézkedési program kialakítása a 13. cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- | --- |

b)

Intézkedési programok:

i.

legkésőbb 2016-ig a jó környezeti állapot elérését vagy fenntartását célzó intézkedési program kialakítása a 13. cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban;

| ii. | legkésőbb 2018-ig az i. pontban előírt intézkedési program végrehajtásának megkezdése a 13. cikk (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

ii.

legkésőbb 2018-ig az i. pontban előírt intézkedési program végrehajtásának megkezdése a 13. cikk (7) bekezdésével összhangban.

(3)   Azoknak a tagállamoknak, amelyek az ezen irányelv hatálya alá tartozó ugyanazon olyan tengeri régióval vagy alrégióval határosak, ahol a tenger állapota annyira kritikus, hogy sürgős intézkedés szükséges, törekedniük kell arra, hogy az (1) bekezdéssel összhangban olyan cselekvési tervet fogadjanak el, amely az intézkedési programok korábbi működésbe lépését tartalmazza. Ezekben az esetekben:

| a) | a tagállamok értesítik a Bizottságot felülvizsgált menetrendjükről, és ennek megfelelően járnak el; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok értesítik a Bizottságot felülvizsgált menetrendjükről, és ennek megfelelően járnak el;

| b) | a Bizottság felkérést kap, hogy mérlegelje támogató intézkedések elfogadását a tagállamok számára azon fokozott erőfeszítéseikhez, amelyeket a tengeri környezet javításáért tesznek, azáltal, hogy az adott régiót kísérleti projektként kezeli. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság felkérést kap, hogy mérlegelje támogató intézkedések elfogadását a tagállamok számára azon fokozott erőfeszítéseikhez, amelyeket a tengeri környezet javításáért tesznek, azáltal, hogy az adott régiót kísérleti projektként kezeli.

(4)   A tagállamok kidolgozzák és végrehajtják a tengervédelmi stratégiáknak a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett valamennyi elemét, ennek során azonban nem kell konkrét lépéseket tenniük, ha a tengeri környezetre nézve nem áll fenn jelentős kockázat, vagy ha ez a tengeri környezetet illetően fennálló kockázatokat figyelembe véve aránytalan költségekkel járna.

Ha egy tagállam a fenti okok valamelyike miatt nem tesz lépést, erről a döntéséről a szükséges indokolással együtt tájékoztatja a Bizottságot.

6. cikk

Regionális együttműködés

(1)   A 5. cikk (2) bekezdésében említett összehangolás megvalósítása érdekében a tagállamok – ahol ésszerű és helyénvaló – felhasználják a tengeri régióra vagy alrégióra kiterjedő intézményi együttműködési kereteket, beleértve a regionális tengeri egyezmények alapján létezőeket is.

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában a tagállamok minden erőfeszítést megtesznek – felhasználva a megfelelő nemzetközi fórumokat, többek között a regionális tengeri egyezmények mechanizmusait és struktúráit is – annak érdekében, hogy minden tengeri régión vagy alrégión belül összehangolják tevékenységeiket azon harmadik országokkal, amelyek az adott tengeri régióban vagy alrégióban rendelkeznek felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizekkel.

Amennyire lehetséges, ebben az összefüggésben a tagállamok a nemzetközi megállapodásokból – például a regionális tengeri egyezményekből – fakadó struktúrák keretén belül létrehozott megfelelő, létező programokra és tevékenységekre támaszkodnak.

Adott esetben egy tengeri régió vagy alrégió vízgyűjtő területein fekvő valamennyi tagállamra – beleértve a tengerparttal nem rendelkező országokat is – kiterjesztik az összehangolást és az együttműködést annak érdekében, hogy az e tengeri régión vagy alrégión belüli tagállamoknak lehetővé tegyék, hogy az ezen irányelvben vagy a 2000/60/EK irányelvben előírt, kialakított együttműködési struktúrákat alkalmazva eleget tegyenek ezen irányelv szerinti kötelezettségeiknek.

7. cikk

Illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok ...-ig (24) minden érintett tengeri régió vagy alrégió esetében kijelölik a hatóságot vagy hatóságokat, amely(ek) tengervizeik vonatkozásában illetékes(ek) az irányelv végrehajtására.

A tagállamok ...-ig (25) eljuttatják a Bizottsághoz a kijelölt illetékes hatóságok listáját és az II. mellékletben felsorolt adatokat.

Ezzel egyidejűleg a tagállamok eljuttatnak a Bizottsághoz egy listát az ezen irányelv végrehajtásáért felelős illetékes hatóságaikról, amelyek olyan nemzetközi szervezetekben vesznek részt, amelyeknek a tagállamok tagjai.

Az egyes tengeri régiók és alrégiók vízgyűjtő területein fekvő tagállamok kijelölik a 6. cikkben említett együttműködésére és összehangolására illetékes hatóságot vagy hatóságokat.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően szolgáltatott adatokban bekövetkezett bárminemű változásról a változás érvénybelépésétől számított hat hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot.

II. FEJEZET

TENGERVÉDELMI STRATÉGIÁK: ELŐKÉSZÍTÉS

8. cikk

Értékelés

(1)   A tagállamok kezdő értékelést végeznek tengervizeikre vonatkozóan, amely figyelembe veszi a rendelkezésre álló adatokat és tartalmazza a következőket:

| a) | a III. melléklet 1. táblázatában foglalt elemek indikatív felsorolása alapján az említett vizek főbb jellemzőinek és jelenlegi környezeti állapotának elemzése, kitérve a fizikai-kémiai sajátosságok, az élőhelytípusok, a biológiai sajátosságok és a hidromorfológia elemzésére; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet 1. táblázatában foglalt elemek indikatív felsorolása alapján az említett vizek főbb jellemzőinek és jelenlegi környezeti állapotának elemzése, kitérve a fizikai-kémiai sajátosságok, az élőhelytípusok, a biológiai sajátosságok és a hidromorfológia elemzésére;

| b) | a III. melléklet 2. táblázatában foglalt elemek indikatív felsorolása alapján az említett vizek környezeti állapotára és jellemzőire ható uralkodó terhelések és hatások – beleértve az emberi tevékenységet is – elemzése, kitérve a különböző környezetterhelések minőségi és mennyiségi halmozódására, valamint a megállapítható tendenciákra; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet 2. táblázatában foglalt elemek indikatív felsorolása alapján az említett vizek környezeti állapotára és jellemzőire ható uralkodó terhelések és hatások – beleértve az emberi tevékenységet is – elemzése, kitérve a különböző környezetterhelések minőségi és mennyiségi halmozódására, valamint a megállapítható tendenciákra;

| c) | a területek használatának gazdasági és szociális elemzése, valamint a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzata. |
| --- | --- |

c)

a területek használatának gazdasági és szociális elemzése, valamint a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzata.

(2)   Az (1) bekezdésben említett elemzések során figyelembe kell venni a 2000/60/EK irányelv parti tengervizekre, átmeneti vizekre és felségvizekre vonatkozó rendelkezéseit. A tengeri környezet állapotára vonatkozó átfogó értékelés elkészítése érdekében az elemzések során egyéb vonatkozó – például a regionális tengeri egyezmények keretében együttesen végzett – értékeléseket is figyelembe kell venni vagy alapként kell alkalmazni.

9. cikk

A jó környezeti állapot meghatározása

(1)   A 8. cikk (1) bekezdése értelmében elvégzett kezdő értékelést felhasználva a tagállamok az I. mellékletben felsorolt általános környezetminőségi mutatók és az e cikk (3) bekezdésében előírt kritériumok és módszertani előírások alapján minden érintett tengeri régió vagy alrégió vonatkozásában meghatározzák a tengervizek jó környezeti állapotát jelző mutatókat.

Figyelembe veszik a III. melléklet 1. táblázatában foglalt elemek indikatív felsorolását és különösen a fizikai-kémiai sajátosságokat, az élőhelytípusokat, a biológiai sajátosságokat és a hidromorfológiát.

(2)   A tagállamok a jó környezeti állapotot jelző mutatók meghatározását követő három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a 8. cikk (1) bekezdése értelmében készült értékelésről, valamint az e cikk (1) bekezdés értelmében meghatározott mutatókról.

(3)   A jó környezeti állapot meghatározását szolgáló kritériumokat és módszertani előírásokat, amelyek célja, hogy az irányelv kiegészítésével módosítsák ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeit, az I. és a III. melléklet alapján, a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell meghatározni ...-ig (26) annak érdekében, hogy biztosítsák a koherenciát és lehetővé tegyék a tengeri régióknak és alrégióknak a jó környezeti állapot elérésére vonatkozó összehasonlítását. A Bizottság konzultációt folytat valamennyi érdekelt féllel, beleértve a regionális tengerekre vonatkozó egyezményeket, mielőtt ilyen kritériumokra és előírásokra tenne javaslatot.

10. cikk

Környezetvédelmi célok megállapítása

(1)   A 8. cikk (1) bekezdése értelmében elvégzett kezdő értékelés alapján a tagállamok minden tengeri régió vagy alrégió vonatkozásában kitűznek tengervizeikre vonatkozó, átfogó, a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérésére irányuló előrehaladáshoz útmutatóul szolgáló környezetvédelmi célokat az ezekhez tartozó környezetminőségi mutatókkal, figyelembe véve a IV. mellékletben foglalt jellemzők indikatív felsorolását.

E célok és mutatók kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik az érintett vizekre vonatkozóan már meglévő – nemzeti, közösségi vagy nemzetközi szinten kitűzött – releváns környezetvédelmi célok további alkalmazásának lehetőségét, biztosítva e célok kölcsönös kiegészítő jellegét.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az általuk kitűzött környezetvédelmi célokról, legkésőbb a megállapításuktól számított három hónapon belül.

11. cikk

Nyomonkövetési programok

(1)   A 8. cikk (1) bekezdése értelmében elkészített kezdeti értékelés alapján a tagállamok összehangolt nyomonkövetési programokat állítanak össze és hajtanak végre a tengervizek környezeti állapotának folyamatos értékelése céljából, az elemeknek a III. mellékletben foglalt indikatív felsorolása és az V. mellékletben meghatározott felsorolás alapján és a 10. cikk értelmében kitűzött környezetvédelmi célok segítségével.

A nyomonkövetési programok a közösségi jogszabályokban vagy nemzetközi megállapodásokban meghatározott, értékelésre és megfigyelésre irányuló vonatkozó rendelkezésekre épülnek, és azokkal összeegyeztethetőek.

(2)   A tagállamok legkésőbb a nyomonkövetési programokról kidolgozásuk után három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot.

(3)   A nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó – a korábbi kötelezettségvállalásokat szem előtt tartó, a nyomonkövetési és értékelési eredmények összehasonlíthatóságát biztosító – előírásokat és szabványosított módszereket, amelyek célja, hogy az irányelv kiegészítésével módosítsák ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeit, a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

12. cikk

Értesítések és bizottsági tanácsadás

A 9. cikk (2) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése és a 11. cikk (2) bekezdése szerinti értesítések alapján a Bizottság tengeri régiónként vagy alrégiónként tájékoztatja valamennyi tagállamot arról, hogy a bejelentett elemek olyan megfelelő keretet alkotnak-e, amely megfelel ezen irányelv követelményeinek.

A tájékoztatás tartalmának kialakítása során a Bizottság mérlegeli a rendszerek tengeri régiókon vagy alrégiókon belüli és közösségen belüli következetességét, és felkérheti az érintett tagállamot bármely rendelkezésre álló és szükséges kiegészítő információ szolgáltatására.

III. FEJEZET

TENGERVÉDELMI STRATÉGIÁK: INTÉZKEDÉSI PROGRAMOK

13. cikk

Intézkedési programok

(1)   A tagállamok minden érintett tengeri régióra vagy alrégióra vonatkozóan megállapítják azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek tengervizeikben a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott jó környezeti állapot eléréséhez vagy fenntartásához.

Ezeket az intézkedéseket a 8. cikk (1) bekezdése szerint készült kezdő értékelés és a 10. cikk (1) bekezdése szerint kitűzött környezetvédelmi célok alapján, a VI. mellékletben felsorolt intézkedéstípusok figyelembevételével kell megtervezni.

(2)   A tagállamok intézkedési programot alkotnak az (1) bekezdés értelmében tervezett intézkedések és a közösségi jogszabályok – különösen a 2000/60/EK irányelv – vagy nemzetközi megállapodások értelmében megkövetelt vonatkozó intézkedések felhasználásával.

(3)   A (2) bekezdés szerinti intézkedési program tervezésekor a tagállamok kellő figyelmet fordítanak a fenntartható fejlődésre és különösen a tervezett intézkedések társadalmi és gazdasági hatásaira.

A tagállamok biztosítják az intézkedések költséghatékonyságát és műszaki megvalósíthatóságát, és ennek érdekében bármilyen új intézkedés bevezetése előtt költség-haszon elemzéseket tartalmazó hatásvizsgálatokat végeznek.

(4)   Az e cikk szerint megállapított intézkedési programok magukban foglalnak olyan intézkedéseket, mint például a 92/43/EGK irányelv szerinti különleges természetvédelmi területek használata, a 79/409/EGK irányelv szerinti különleges védelmi területek használata, valamint a Közösség vagy az érintett tagállamok által az olyan nemzetközi és regionális megállapodások keretében elfogadott tengeri védett területek használata, amelyeknek részes felei.

Ezzel összefüggésben a tagállamok biztosítják, hogy e területek hozzájáruljanak a tengeri védett területek összefüggő és reprezentatív hálózatának kialakításához.

(5)   Az intézkedési programokban a tagállamok jelzik, hogyan kívánják végrehajtani az intézkedéseket, és azok várhatóan milyen módon járulnak hozzá a 10. cikk (1) bekezdése értelmében kitűzött környezetvédelmi célokhoz.

(6)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és bármely érintett másik tagállamot az intézkedési programokról a kidolgozásukat követő három hónapon belül.

(7)   A 16. cikkre is figyelemmel a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az intézkedési programok végrehajtása a kidolgozásuktól számított két éven belül megkezdődjön.

14. cikk

Kivételek

(1)   A tagállamok azonosíthatnak egyedi területeket tengervizeik között, amennyiben az a)–d) pontban felsorolt okok valamelyike miatt a tagállam által hozott intézkedések segítségével, vagy az e) pontban említett okok miatt az adott határidőn belül nem lehet elérni a környezetvédelmi célokat:

| a) | olyan tevékenység vagy passzivitás, amelyért az érintett tagállam nem felelős; |
| --- | --- |

a)

olyan tevékenység vagy passzivitás, amelyért az érintett tagállam nem felelős;

| b) | természeti okok; |
| --- | --- |

b)

természeti okok;

| c) | erőhatalom; |
| --- | --- |

c)

erőhatalom;

| d) | a tengervizek jellemzőiben bekövetkezett változások a kedvezőtlen környezeti hatásnál – beleértve bármely, az országhatárokon átterjedő hatást – jelentősebb nyomós közérdek védelme érdekében tett intézkedés következtében; |
| --- | --- |

d)

a tengervizek jellemzőiben bekövetkezett változások a kedvezőtlen környezeti hatásnál – beleértve bármely, az országhatárokon átterjedő hatást – jelentősebb nyomós közérdek védelme érdekében tett intézkedés következtében;

| e) | természeti viszonyok, amelyek nem teszik lehetővé az érintett tengervizek állapotának időben történő javítását. |
| --- | --- |

e)

természeti viszonyok, amelyek nem teszik lehetővé az érintett tengervizek állapotának időben történő javítását.

Az érintett tagállamok az intézkedési programban világosan körülhatárolják ezeket a területet, és véleményüket alátámasztó indokolást szolgáltatnak a Bizottság részére. Az egyedi területek körülhatárolása során a tagállamok figyelembe veszik az érintett tengeri régióban vagy alrégióban található tagállamok tekintetében jelentkező következményeket.

A környezetvédelmi célok elérésének és az érintett tengervizeknek a b), c) és d) pontban meghatározott okokból bekövetkező további állapotromlása megelőzésének, valamint az érintett tengeri régió vagy alrégió szintjén, illetve más tagállamok tengervizein a kedvezőtlen hatások ellensúlyozásának céljából a tagállamok kötelesek megfelelő eseti intézkedéseket hozni.

(2)   Az (1) bekezdés d) pontjában említett helyzetben a tagállamok biztosítják, hogy az intézkedés következtében a tengeri környezetben bekövetkezett változások ne akadályozza meg vagy ne veszélyeztesse tartósan az érintett tengeri régió vagy alrégió szintjén, illetve más tagállamok tengervizein a jó környezeti állapot elérését.

(3)   Amennyiben megvalósítható, az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett eseti intézkedéseket integrálni kell az intézkedési programba.

15. cikk

Ajánlás közösségi fellépésre

(1)   Ha egy tagállam olyan problémát fedez fel, amely hatással van tengervizei állapotára, és amely nemzeti szinten hozott intézkedésekkel nem orvosolható, vagy amely egy másik közösségi politikához vagy nemzetközi megállapodáshoz kapcsolódik, erről – indokolás kíséretében – tájékoztatnia kell a Bizottságot.

A Bizottság hat hónapon belül válaszol.

(2)   Ha közösségi intézmények általi fellépésre van szükség, a tagállamok megfelelő ajánlásokat tesznek a Bizottságnak és a Tanácsnak az (1) bekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan. Ha a vonatkozó közösségi jogszabályok nem rendelkeznek másként, a Bizottság ezekre az ajánlásokra hat hónapon belül válaszol, és az ajánlásokat adott esetben beépíti a Parlament és a Tanács számára benyújtandó vonatkozó javaslatokba.

16. cikk

Értesítések és bizottsági tanácsadás

A 13. cikk (6) bekezdésének megfelelően az intézkedési programokról kapott tájékoztatás alapján a Bizottság valamennyi tagállamot tájékoztatja arról, hogy a 9. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott jó környezeti állapot eléréséhez az egyes tagállamok intézkedési programjai megfelelő eszköznek minősülnek-e.

Ennek megállapításakor a Bizottság mérlegeli az intézkedési programok közösségen belüli következetességét, és felkérheti az érintett tagállamot bármely rendelkezésre álló és szükséges kiegészítő információ szolgáltatására.

IV. FEJEZET

FRISSÍTÉS, JELENTÉSEK ÉS A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA

17. cikk

Frissítés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tengervédelmi stratégiák minden érintett tengeri régió vagy alrégió vonatkozásában időszerűek legyenek.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok a tengervédelmi stratégiák létrehozása után hatévente – az 5. cikk bekezdésében említett összehangolt módon – felülvizsgálják alábbi elemeiket:

| a) | a 8. cikk (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés, illetőleg a jó környezeti állapotnak a 9. cikk (1) bekezdésében előírt meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés, illetőleg a jó környezeti állapotnak a 9. cikk (1) bekezdésében előírt meghatározása;

| b) | a 10. cikk (1) bekezdése szerint megállapított környezetvédelmi célok; |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (1) bekezdése szerint megállapított környezetvédelmi célok;

| c) | a 11. cikk (1) bekezdése szerint megállapított nyomonkövetési programok; |
| --- | --- |

c)

a 11. cikk (1) bekezdése szerint megállapított nyomonkövetési programok;

| d) | a 13. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott intézkedési programok. |
| --- | --- |

d)

a 13. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott intézkedési programok.

(3)   A (2) bekezdésben előírt felülvizsgálatok nyomán történt frissítések részleteiről tájékoztatni kell a Bizottságot, a regionális tengeri egyezményeket és bármely érintett másik tagállamot a változtatásoknak a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban való közzétételét követő három hónapon belül.

(4)   A 12. és a 16. cikket e cikkre vonatkozóan értelemszerűen alkalmazni kell.

18. cikk

Időközi jelentések

Az intézkedési programoknak vagy azok frissítéseinek a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban történt közzétételét követő három éven belül a tagállamok az intézkedési program végrehajtásában elért eredményekről szóló, rövid időközi jelentést juttatnak el a Bizottsághoz.

19. cikk

Nyilvános konzultáció és tájékoztatás

(1)   A meglévő közösségi jogszabályokkal összhangban a tagállamok biztosítják, hogy valamennyi érdekelt fél időben valós lehetőséget kapjon az irányelv végrehajtásában való részvételre.

(2)   A tagállamok közzéteszik és nyilvános vitára bocsátják tengervédelmi stratégiáik következő elemeit, valamint azok következő módosításait:

| a) | a 8. cikk (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés és a jó környezeti állapotnak a 9. cikk (1) bekezdésében előírt meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (1) bekezdésében előírt kezdő értékelés és a jó környezeti állapotnak a 9. cikk (1) bekezdésében előírt meghatározása;

| b) | a 10. cikk (1) bekezdése értelmében megállapított környezetvédelmi célok; |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (1) bekezdése értelmében megállapított környezetvédelmi célok;

| c) | a 11. cikk (1) bekezdése értelmében megállapított nyomonkövetési programok; |
| --- | --- |

c)

a 11. cikk (1) bekezdése értelmében megállapított nyomonkövetési programok;

| d) | a 13. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott intézkedési programok. |
| --- | --- |

d)

a 13. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott intézkedési programok.

(3)   A környezeti információkhoz való hozzáférés tekintetében a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (27) kell alkalmazni.

A tagállamok a 2007/2/EK irányelvnek megfelelően a Bizottság számára az ezen irányelvvel kapcsolatos feladatai ellátásához hozzáférhetővé és felhasználhatóvá teszik az említett adatokat és információkat.

20. cikk

Bizottsági jelentések

(1)   A Bizottság az összes intézkedési program kézhezvételétől számított két éven belül, de legkésőbb 2021-ig elkészíti az irányelv végrehajtásáról szóló első értékelő jelentést.

A Bizottság ezt követően hatévente készít jelentést. A jelentéseket az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz nyújtja be.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt jelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | az irányelv végrehajtásában elért eredmények áttekintése; |
| --- | --- |

a)

az irányelv végrehajtásában elért eredmények áttekintése;

| b) | áttekintés a Közösség tengeri környezetének állapotáról, amelyet az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a regionális tengeri és halászati szervezetekkel és egyezményekkel együttműködve kell elkészíteni; |
| --- | --- |

b)

áttekintés a Közösség tengeri környezetének állapotáról, amelyet az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a regionális tengeri és halászati szervezetekkel és egyezményekkel együttműködve kell elkészíteni;

| c) | a tengervédelmi stratégiákról szóló beszámoló, amely a stratégiák fejlesztésére is tartalmaz javaslatot; |
| --- | --- |

c)

a tengervédelmi stratégiákról szóló beszámoló, amely a stratégiák fejlesztésére is tartalmaz javaslatot;

| d) | a tagállamoktól a 12. cikk és a 16. cikk értelmében kapott tájékoztatás és a bizottsági értékelés összefoglalása – a 16. cikknek megfelelően – a tagállamoktól a 15. cikk értelmében kapott tájékoztatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

d)

a tagállamoktól a 12. cikk és a 16. cikk értelmében kapott tájékoztatás és a bizottsági értékelés összefoglalása – a 16. cikknek megfelelően – a tagállamoktól a 15. cikk értelmében kapott tájékoztatás vonatkozásában;

| e) | a 18. cikk alapján a tagállamoktól a Bizottsághoz beérkezett jelentésekre válaszul tett intézkedések összefoglalása; |
| --- | --- |

e)

a 18. cikk alapján a tagállamoktól a Bizottsághoz beérkezett jelentésekre válaszul tett intézkedések összefoglalása;

| f) | az Európai Parlament és a Tanács korábbi tengervédelmi stratégiákról szóló megjegyzései nyomán született intézkedések összefoglalása; |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlament és a Tanács korábbi tengervédelmi stratégiákról szóló megjegyzései nyomán született intézkedések összefoglalása;

| g) | az egyéb vonatkozó közösségi politikák ezen irányelv céljainak eléréséhez való hozzájárulásának összefoglalása. |
| --- | --- |

g)

az egyéb vonatkozó közösségi politikák ezen irányelv céljainak eléréséhez való hozzájárulásának összefoglalása.

21. cikk

Az irányelv felülvizsgálata

A Bizottság ...-ig (28) felülvizsgálja ezt az irányelvet, és szükség szerint módosításokat javasol.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Technikai kiigazítások

(1)   A III., IV. és V. mellékletet a 23. cikk (3) bekezdésében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással módosítani lehet a tudományos és műszaki fejlődés fényében, figyelembe véve a felülvizsgálati időközöket és a tengervédelmi stratégiák 17. cikk (2) bekezdésében előírt felülvizsgálatát.

(2)   A 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban

| a) | az I., III., IV. és V. mellékletek alkalmazására vonatkozóan módszertani előírások fogadhatók el; |
| --- | --- |

a)

az I., III., IV. és V. mellékletek alkalmazására vonatkozóan módszertani előírások fogadhatók el;

| b) | az adatok – beleértve a statisztikai és a térképészeti adatokat – továbbítására és feldolgozására technikai megjelenítési formátumok fogadhatók el. |
| --- | --- |

b)

az adatok – beleértve a statisztikai és a térképészeti adatokat – továbbítására és feldolgozására technikai megjelenítési formátumok fogadhatók el.

23. cikk

Szabályozási bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

24. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-ig (24) megfeleljenek. A tagállamok e rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb intézkedésekeit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Azon tagállamok, amelyek nem rendelkeznek tengervizekkel, csak azokat az intézkedéseket léptetik hatályba, amelyek az 5. cikk és a 7. cikk követelményeinek való megfeleléshez szükségesek.

Ha a nemzeti jogszabályokban már érvényben vannak ilyen intézkedések, az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot e rendelkezések szövegéről.

25. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

26. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 185., 2006.8.8., 20. o.

1

(2)  HL C 206., 2006.8.29., 5. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. november 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2007. július 23-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

4

(5)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 368. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o. A legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel módosított irányelv.

6

(7)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A legutóbb a 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 179., 1998.6.23., 1. o.

8

(9)  HL L 309., 1993.12.13, 1. o.

9

(10)  HL L 73., 1994.3.16., 19. o.

10

(11)  HL L 104., 1998.4.3., 1. o.

11

(12)  HL L 118., 2000.5.19., 44. o.

12

(13)  HL L 240., 1977.9.19., 1. o.

13

(14)  HL L 322, 1999.12.14., 32. o.

14

(15)  HL L 67., 1983.3.12., 1. o.

15

(16)  HL L 322, 1999.12.14., 18. o.

16

(17)  HL L 108., 2007.4.25., 1. o.

17

(18)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

18

(19)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

19

(20)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

20

(21)  Ezen irányelv hatálybalépését követően négy évvel.

21

(22)  Ezen irányelv hatálybalépését követően öt évvel.

22

(23)  Ezen irányelv hatálybalépését követően hat évvel.

23

(24)  Ezen irányelv hatálybalépését követően három évvel.

24

(25)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 42 hónappal.

25

(26)  Ezen irányelv hatálybalépését követően két évvel.

26

(27)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

27

(28)  Ezen irányelv hatálybalépését követően tizenöt évvel.

28

---

I. MELLÉKLET

A JÓ KÖRNYEZETI ÁLLAPOT MEGHATÁROZÁSAKOR FIGYELEMBE VEENDŐ ÁLTALÁNOS KÖRNYEZETMINŐSÉGI MUTATÓK

(3. CIKK 5. PONT, 9. CIKK (1) ÉS (3) BEKEZDÉS ÉS 22. CIKK)

| 1. | A tengeri táplálékláncok valamennyi ismert eleme normális abundanciával és diverzitással van jelen. |
| --- | --- |

1.

A tengeri táplálékláncok valamennyi ismert eleme normális abundanciával és diverzitással van jelen.

| 2. | Az emberi tevékenységek során betelepített nem őshonos fajok olyan mértékben vannak jelen, hogy az nem károsítja az ökoszisztémákat. |
| --- | --- |

2.

Az emberi tevékenységek során betelepített nem őshonos fajok olyan mértékben vannak jelen, hogy az nem károsítja az ökoszisztémákat.

| 3. | Valamennyi gazdaságilag hasznosított hal és kagyló populációja biztonságos biológiai határokon belül van. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi gazdaságilag hasznosított hal és kagyló populációja biztonságos biológiai határokon belül van.

| 4. | Minimálisra csökken az ember által előidézett eutrofizáció, különös tekintettel annak káros hatásaira. |
| --- | --- |

4.

Minimálisra csökken az ember által előidézett eutrofizáció, különös tekintettel annak káros hatásaira.

| 5. | A fajok és az élőhelyek eloszlást, abundanciát és minőséget mutatnak, összhangban az uralkodó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati feltételekkel. A biológiai sokféleség fennmarad. |
| --- | --- |

5.

A fajok és az élőhelyek eloszlást, abundanciát és minőséget mutatnak, összhangban az uralkodó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati feltételekkel. A biológiai sokféleség fennmarad.

| 6. | A tengerfenék épsége olyan szinten van, amelyen az ökoszisztémák működése biztosított. |
| --- | --- |

6.

A tengerfenék épsége olyan szinten van, amelyen az ökoszisztémák működése biztosított.

| 7. | A tengervíz hidrográfiai feltételeinek tartós megváltozása nem károsítja a tengeri ökoszisztémákat. |
| --- | --- |

7.

A tengervíz hidrográfiai feltételeinek tartós megváltozása nem károsítja a tengeri ökoszisztémákat.

| 8. | A szennyező anyagok koncentrációja olyan mértékű, hogy nem okoz szennyező hatást. |
| --- | --- |

8.

A szennyező anyagok koncentrációja olyan mértékű, hogy nem okoz szennyező hatást.

| 9. | Az emberi fogyasztásra szánt halakban és egyéb tengeri eredetű élelmiszerekben lévő szennyező anyagok nem haladják meg a közösségi jogszabályokban vagy más vonatkozó előírásokban meghatározott szintet. |
| --- | --- |

9.

Az emberi fogyasztásra szánt halakban és egyéb tengeri eredetű élelmiszerekben lévő szennyező anyagok nem haladják meg a közösségi jogszabályokban vagy más vonatkozó előírásokban meghatározott szintet.

| 10. | A tengeri hulladék jellemzői és mennyiségei nem okoznak károsodást a tengeri környezetben. |
| --- | --- |

10.

A tengeri hulladék jellemzői és mennyiségei nem okoznak károsodást a tengeri környezetben.

| 11. | Az energiának – többek között a víz alatti zajnak – a tengeri környezetbe juttatása nem okoz abban károsodást. |
| --- | --- |

11.

Az energiának – többek között a víz alatti zajnak – a tengeri környezetbe juttatása nem okoz abban károsodást.

A tengeri régiónak vagy alrégiónak a 8. cikk (1) bekezdése szerinti jó környezeti állapotára vonatkozó jellemzők meghatározásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az e mellékletben felsorolt minden egyes általános környezetminőségi mutatót ahhoz, hogy azonosíthassák azokat a mutatókat, amelyeket az adott tengeri régió vagy alrégió jó környezeti állapotának megállapításához alkalmazni kell. Ha egy tagállam úgy véli, hogy egy vagy néhány mutató alkalmazására nincsen szükség, erről a 8. cikk (2) bekezdése szerinti értesítés keretében indokolással együtt tájékoztatja a Bizottságot.

---

II. MELLÉKLET

ILLETÉKES HATÓSÁGOK

(7. CIKK (1) BEKEZDÉS)

| 1. | Az illetékes hatóság vagy hatóságok neve és címe – a meghatározott illetékes hatóság/hatóságok hivatalos megnevezése és címe. |
| --- | --- |

1.

Az illetékes hatóság vagy hatóságok neve és címe – a meghatározott illetékes hatóság/hatóságok hivatalos megnevezése és címe.

| 2. | Az illetékes hatóság vagy hatóságok jogállása – az illetékes hatóság vagy hatóságok jogállásának rövid leírása. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóság vagy hatóságok jogállása – az illetékes hatóság vagy hatóságok jogállásának rövid leírása.

| 3. | Feladatok – az illetékes hatóság vagy hatóságok jogi és közigazgatási felelősségeinek rövid leírása, valamint a hatóság szerepe az érintett tengervizek vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.

Feladatok – az illetékes hatóság vagy hatóságok jogi és közigazgatási felelősségeinek rövid leírása, valamint a hatóság szerepe az érintett tengervizek vonatkozásában.

| 4. | Tagság – ha az illetékes hatóság vagy hatóságok felelősek más illetékes hatóságok munkájának összehangolásáért, ezek felsorolása az összehangolás biztosítására szolgáló intézményi kapcsolatok összefoglalásával. |
| --- | --- |

4.

Tagság – ha az illetékes hatóság vagy hatóságok felelősek más illetékes hatóságok munkájának összehangolásáért, ezek felsorolása az összehangolás biztosítására szolgáló intézményi kapcsolatok összefoglalásával.

| 5. | Regionális vagy alregionális szintű koordináció – az ugyanazon tengeri régióhoz vagy alrégióhoz tartozó tengervizeket felügyelő tagállamok közötti koordinációt biztosító mechanizmusok összegzése. |
| --- | --- |

5.

Regionális vagy alregionális szintű koordináció – az ugyanazon tengeri régióhoz vagy alrégióhoz tartozó tengervizeket felügyelő tagállamok közötti koordinációt biztosító mechanizmusok összegzése.

---

III. MELLÉKLET

JELLEMZŐK, TERHELÉSEK ÉS HATÁSOK

(8. CIKK (1) BEKEZDÉS, 9. CIKK (1) ÉS (3) BEKEZDÉS, 11. CIKK (1) BEKEZDÉS ÉS 22. CIKK)

1. táblázat

Jellemzők

| Fizikai és kémiai sajátosságok | — | A tengerfenék topográfiája és batimetriája |
| --- | --- | --- |

Fizikai és kémiai sajátosságok

—

A tengerfenék topográfiája és batimetriája

| — | Éves és évszakos hőmérsékleti viszonyok, valamint jégmennyiség, áramlási sebesség, vízfeltörés, a hullámzásnak való kitettség, keveredési jellemzők, zavarosság, tartózkodási idő |
| --- | --- |

—

Éves és évszakos hőmérsékleti viszonyok, valamint jégmennyiség, áramlási sebesség, vízfeltörés, a hullámzásnak való kitettség, keveredési jellemzők, zavarosság, tartózkodási idő

| — | A sótartalom térbeli és időbeli eloszlása |
| --- | --- |

—

A sótartalom térbeli és időbeli eloszlása

| — | A tápanyagok (DIN, TN, DIP, TP, TOC) és az oxigén térbeli és időbeli eloszlása |
| --- | --- |

—

A tápanyagok (DIN, TN, DIP, TP, TOC) és az oxigén térbeli és időbeli eloszlása

| — | pH-, pCO2-profilok vagy azzal egyenértékű információ a tengervíz savasodásának mérésére |
| --- | --- |

—

pH-, pCO2-profilok vagy azzal egyenértékű információ a tengervíz savasodásának mérésére

Élőhelytípusok

| — | A tengerfenék és a vízoszlop legjellemzőbb élőhelytípusa(i) az olyan fizikai és kémiai jellemzőik leírásával, mint a mélység, vízhőmérsékleti viszonyok, áramlatok és más vízmozgások, sótartalom, a tengerfenék struktúrája és szubsztrátumának összetétele |
| --- | --- |

—

A tengerfenék és a vízoszlop legjellemzőbb élőhelytípusa(i) az olyan fizikai és kémiai jellemzőik leírásával, mint a mélység, vízhőmérsékleti viszonyok, áramlatok és más vízmozgások, sótartalom, a tengerfenék struktúrája és szubsztrátumának összetétele

| — | A különleges élőhelytípusok azonosítása és feltérképezése, különös tekintettel azokra, amelyek a közösségi jogszabályok (élőhelyvédelmi irányelv és madárvédelmi irányelv) vagy nemzetközi egyezmények értelmében tudományos szempontból vagy a biológiai sokféleség szempontjából jelentős élőhelyeknek számítanak |
| --- | --- |

—

A különleges élőhelytípusok azonosítása és feltérképezése, különös tekintettel azokra, amelyek a közösségi jogszabályok (élőhelyvédelmi irányelv és madárvédelmi irányelv) vagy nemzetközi egyezmények értelmében tudományos szempontból vagy a biológiai sokféleség szempontjából jelentős élőhelyeknek számítanak

| — | Olyan területeken lévő élőhelyek, amelyek sajátosságaik, földrajzi helyzetük vagy stratégiai jelentőségük miatt külön említést érdemelnek. Ide tartozhatnak intenzív vagy sajátos terheléseknek kitett területek, vagy kiemelt védelmet érdemlő területek |
| --- | --- |

—

Olyan területeken lévő élőhelyek, amelyek sajátosságaik, földrajzi helyzetük vagy stratégiai jelentőségük miatt külön említést érdemelnek. Ide tartozhatnak intenzív vagy sajátos terheléseknek kitett területek, vagy kiemelt védelmet érdemlő területek

Biológiai jellemzők

| — | A tengerfenéken és a vízoszlopban lévő élőhelyekhez tartozó biológiai életközösségek leírása. Ez magában foglalja a fitoplankton és zooplankton életközösségekre vonatkozó adatokat, amelyek kiterjednek a fajokra, valamint az évszakos és földrajzi változékonyságra |
| --- | --- |

—

A tengerfenéken és a vízoszlopban lévő élőhelyekhez tartozó biológiai életközösségek leírása. Ez magában foglalja a fitoplankton és zooplankton életközösségekre vonatkozó adatokat, amelyek kiterjednek a fajokra, valamint az évszakos és földrajzi változékonyságra

| — | A zárvatermőkre, a makroalgákra és a tengerfenéken élő gerinctelen állatokra vonatkozó adatok, beleértve a fajok összetételét, a biomasszát és az éves/évszakos változásokat |
| --- | --- |

—

A zárvatermőkre, a makroalgákra és a tengerfenéken élő gerinctelen állatokra vonatkozó adatok, beleértve a fajok összetételét, a biomasszát és az éves/évszakos változásokat

| — | A halállományokról szóló adatok, többek között a halállomány abundanciája, eloszlása és életkor/méret szerinti struktúrája |
| --- | --- |

—

A halállományokról szóló adatok, többek között a halállomány abundanciája, eloszlása és életkor/méret szerinti struktúrája

| — | A tengeri régióban vagy alrégióban előforduló tengeri emlős és hüllő fajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása |
| --- | --- |

—

A tengeri régióban vagy alrégióban előforduló tengeri emlős és hüllő fajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása

| — | A tengeri régióban vagy alrégióban előforduló tengeri madárfajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása |
| --- | --- |

—

A tengeri régióban vagy alrégióban előforduló tengeri madárfajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása

| — | A közösségi jogszabályok által vagy nemzetközi megállapodások által szabályozott tengeri régióban vagy alrégióban előforduló egyéb fajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása |
| --- | --- |

—

A közösségi jogszabályok által vagy nemzetközi megállapodások által szabályozott tengeri régióban vagy alrégióban előforduló egyéb fajok populációdinamikájának, természetes és jelenlegi elterjedésének, valamint helyzetének leírása

| — | A tengeri régióban vagy alrégióban megtalálható, nem őshonos, egzotikus fajok vagy adott esetben őshonos fajok genetikailag különálló formái időbeli előfordulásának, abundanciájának és térbeli eloszlásának jegyzéke |
| --- | --- |

—

A tengeri régióban vagy alrégióban megtalálható, nem őshonos, egzotikus fajok vagy adott esetben őshonos fajok genetikailag különálló formái időbeli előfordulásának, abundanciájának és térbeli eloszlásának jegyzéke

Egyéb jellemzők

| — | A vegyi anyagokkal kapcsolatos helyzet leírása, beleértve az aggodalmat okozó vegyi anyagokat, üledékszennyeződést, problémás helyeket, egészségvédelmi kérdéseket és a biotaszennyeződést (különösen az emberi fogyasztásra szánt biota tekintetében) |
| --- | --- |

—

A vegyi anyagokkal kapcsolatos helyzet leírása, beleértve az aggodalmat okozó vegyi anyagokat, üledékszennyeződést, problémás helyeket, egészségvédelmi kérdéseket és a biotaszennyeződést (különösen az emberi fogyasztásra szánt biota tekintetében)

| — | A tengeri régióra vagy alrégióra jellemző vagy sajátos bármely más tulajdonság vagy jellegzetesség leírása |
| --- | --- |

—

A tengeri régióra vagy alrégióra jellemző vagy sajátos bármely más tulajdonság vagy jellegzetesség leírása

2. táblázat

Terhelések és hatások

| Fizikai veszteség | — | Kiszorítás (pl. mesterséges szerkezetekkel, feltöltés kotort iszappal) |
| --- | --- | --- |

Fizikai veszteség

—

Kiszorítás (pl. mesterséges szerkezetekkel, feltöltés kotort iszappal)

| — | Lezárás (pl. maradandó építményekkel) |
| --- | --- |

—

Lezárás (pl. maradandó építményekkel)

Fizikai rongálás

| — | Az eliszaposodás változása (pl. csővezetékek kivezető nyílása, csurgalékvíz, fenékkotrás által) |
| --- | --- |

—

Az eliszaposodás változása (pl. csővezetékek kivezető nyílása, csurgalékvíz, fenékkotrás által)

| — | Partrongálás (pl. hajózás, kikötők, kereskedelmi halászat által) |
| --- | --- |

—

Partrongálás (pl. hajózás, kikötők, kereskedelmi halászat által)

| — | Szelektív eltávolítás (pl. kereskedelmi halászat, kotrás, felakadás miatt) |
| --- | --- |

—

Szelektív eltávolítás (pl. kereskedelmi halászat, kotrás, felakadás miatt)

Egyéb fizikai zavarás

| — | Víz alatti zajok (pl. hajózás, szeizmikus tevékenység) |
| --- | --- |

—

Víz alatti zajok (pl. hajózás, szeizmikus tevékenység)

| — | Tengeri hulladék |
| --- | --- |

—

Tengeri hulladék

Beavatkozás természetes hidrológiai folyamatokba

| — | Hőmérsékleti viszonyok jelentős mértékű módosulása (pl. csővezetékek kivezető nyílása, erőművek által) |
| --- | --- |

—

Hőmérsékleti viszonyok jelentős mértékű módosulása (pl. csővezetékek kivezető nyílása, erőművek által)

| — | Sótartalom jelentős mértékű változása (pl. vízmozgást akadályozó építkezések, vízelvonás által) |
| --- | --- |

—

Sótartalom jelentős mértékű változása (pl. vízmozgást akadályozó építkezések, vízelvonás által)

Veszélyes anyagok által okozott szennyezés

| — | Szintetikus vegyületek bekerülése (pl. a 2000/60/EK irányelvben szereplő elsőbbségi anyagok listája, amelyek a tengeri környezet számára jelentőséggel bírnak, biológiailag aktív anyagok, peszticidek, lerakódás- és korhadásgátló szerek hajókra, gyógyszerek, pl. diffúz forrásokból származó veszteségek, hajóbalesetekből származó szennyezés, légköri lerakódás) |
| --- | --- |

—

Szintetikus vegyületek bekerülése (pl. a 2000/60/EK irányelvben szereplő elsőbbségi anyagok listája, amelyek a tengeri környezet számára jelentőséggel bírnak, biológiailag aktív anyagok, peszticidek, lerakódás- és korhadásgátló szerek hajókra, gyógyszerek, pl. diffúz forrásokból származó veszteségek, hajóbalesetekből származó szennyezés, légköri lerakódás)

| — | Nem szintetikus vegyületek bekerülése (pl. nehézfémek, szénhidrogének, pl. hajóbalesetekből származó szennyezés, légköri lerakódás, torkolatoknál beömlő folyóvíz) |
| --- | --- |

—

Nem szintetikus vegyületek bekerülése (pl. nehézfémek, szénhidrogének, pl. hajóbalesetekből származó szennyezés, légköri lerakódás, torkolatoknál beömlő folyóvíz)

| — | Radioaktív nuklidok bekerülése |
| --- | --- |

—

Radioaktív nuklidok bekerülése

Tápanyagok és szerves anyagok feldúsulása

| — | Nitrogén és foszfor bekerülése (pl. pontforrásokból származó közvetlen kibocsátás, diffúz forrásokból – beleértve a mezőgazdaságot – származó veszteségek, légköri lerakódás) |
| --- | --- |

—

Nitrogén és foszfor bekerülése (pl. pontforrásokból származó közvetlen kibocsátás, diffúz forrásokból – beleértve a mezőgazdaságot – származó veszteségek, légköri lerakódás)

| — | Szerves anyagok feldúsulása (pl. tengeri akvakultúra, torkolatoknál beömlő folyóvíz) |
| --- | --- |

—

Szerves anyagok feldúsulása (pl. tengeri akvakultúra, torkolatoknál beömlő folyóvíz)

Biológiai zavarás

| — | Kórokozó mikrobák bekerülése |
| --- | --- |

—

Kórokozó mikrobák bekerülése

| — | Nem őshonos fajok bekerülése és fajok áthelyezése |
| --- | --- |

—

Nem őshonos fajok bekerülése és fajok áthelyezése

| — | Egyes fajok szelektív kivonása (pl. kereskedelmi és szabadidős halászat által) |
| --- | --- |

—

Egyes fajok szelektív kivonása (pl. kereskedelmi és szabadidős halászat által)

---

IV. MELLÉKLET

A KÖRNYEZETVÉDELMI CÉLOK KITŰZÉSE SORÁN FIGYELEMBE VEENDŐ JELLEMZŐK INDIKATÍV FELSOROLÁSA

(10. CIKK (1) BEKEZDÉS ÉS 22. CIKK)

| 1. | Megfelelő mértékben figyelembe kell venni a tengeri régión vagy alrégión belül a tagállamok felségterületéhez tartozó vagy joghatósága alatt álló tengervizek jellemzőit. |
| --- | --- |

1.

Megfelelő mértékben figyelembe kell venni a tengeri régión vagy alrégión belül a tagállamok felségterületéhez tartozó vagy joghatósága alatt álló tengervizek jellemzőit.

| 2. | Meg kell állapítani a) a jó környezeti állapot meghatározásán alapuló elérendő adottságokat meghatározó célokat; b) a nyomon követés és értékelés során használható mérhető célokat és az azokhoz tartozó mutatókat; és c) konkrét végrehajtó intézkedésekre vonatkozó operatív célokat, amelyek segítik a fenti célok elérését. |
| --- | --- |

2.

Meg kell állapítani a) a jó környezeti állapot meghatározásán alapuló elérendő adottságokat meghatározó célokat; b) a nyomon követés és értékelés során használható mérhető célokat és az azokhoz tartozó mutatókat; és c) konkrét végrehajtó intézkedésekre vonatkozó operatív célokat, amelyek segítik a fenti célok elérését.

| 3. | Az elérendő vagy fenntartandó környezeti állapotot úgy kell meghatározni, hogy a tengeri régión vagy alrégión belül a tagállam fennhatósága alá tartozó tengervizekre jellemző elemeket mérhető tulajdonságaikkal írják le. |
| --- | --- |

3.

Az elérendő vagy fenntartandó környezeti állapotot úgy kell meghatározni, hogy a tengeri régión vagy alrégión belül a tagállam fennhatósága alá tartozó tengervizekre jellemző elemeket mérhető tulajdonságaikkal írják le.

| 4. | A céloknak következetesnek kell lenniük; nem állhat fenn közöttük összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

4.

A céloknak következetesnek kell lenniük; nem állhat fenn közöttük összeférhetetlenség.

| 5. | Meg kell jelölni a célok eléréséhez szükséges forrásokat. |
| --- | --- |

5.

Meg kell jelölni a célok eléréséhez szükséges forrásokat.

| 6. | A célokat az elérésükhöz szükséges menetrenddel együtt kell meghatározni, beleértve a lehetséges időközi célokat is. |
| --- | --- |

6.

A célokat az elérésükhöz szükséges menetrenddel együtt kell meghatározni, beleértve a lehetséges időközi célokat is.

| 7. | Meg kell határozni az előrehaladás ellenőrzéséhez és a célok elérésére vonatkozó irányítási döntésekhez útmutatóul szolgáló mutatókat. |
| --- | --- |

7.

Meg kell határozni az előrehaladás ellenőrzéséhez és a célok elérésére vonatkozó irányítási döntésekhez útmutatóul szolgáló mutatókat.

| 8. | Adott esetben referenciaértékeket (cél- és küszöbértékeket) kell megállapítani. |
| --- | --- |

8.

Adott esetben referenciaértékeket (cél- és küszöbértékeket) kell megállapítani.

| 9. | A célok kitűzésekor kellően mérlegelni kell a társadalmi és gazdasági tényezőket. |
| --- | --- |

9.

A célok kitűzésekor kellően mérlegelni kell a társadalmi és gazdasági tényezőket.

| 10. | Meg kell vizsgálni az ezen irányelv 1. cikkében kitűzött környezetvédelmi célok fényében kidolgozott egyes környezetvédelmi célokat, az ezekhez tartozó mutatókat, a küszöb- és célértékeket, hogy ezáltal megállapítható legyen, hogy a célok elérése elegendő-e ahhoz, hogy a tengeri régión belül a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengervizek állapota elérje a kívánt szintet. |
| --- | --- |

10.

Meg kell vizsgálni az ezen irányelv 1. cikkében kitűzött környezetvédelmi célok fényében kidolgozott egyes környezetvédelmi célokat, az ezekhez tartozó mutatókat, a küszöb- és célértékeket, hogy ezáltal megállapítható legyen, hogy a célok elérése elegendő-e ahhoz, hogy a tengeri régión belül a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengervizek állapota elérje a kívánt szintet.

| 11. | A céloknak összeegyeztethetőknek kell lenniük azokkal a célokkal, amelyeket illetően a Közösség vagy a tagállamok kötelezettségeket vállaltak a vonatkozó nemzetközi és regionális megállapodások keretében, felhasználva azokat, amelyek az érintett tengeri régiót vagy alrégiót illetően az ezen irányelv 1. cikkében meghatározott környezeti cél elérésére tekintettel a legrelevánsabbak. |
| --- | --- |

11.

A céloknak összeegyeztethetőknek kell lenniük azokkal a célokkal, amelyeket illetően a Közösség vagy a tagállamok kötelezettségeket vállaltak a vonatkozó nemzetközi és regionális megállapodások keretében, felhasználva azokat, amelyek az érintett tengeri régiót vagy alrégiót illetően az ezen irányelv 1. cikkében meghatározott környezeti cél elérésére tekintettel a legrelevánsabbak.

| 12. | Ha az egyes célokat és mutatókat megállapították, azokat az ezen irányelv 1. cikkében meghatározott környezetvédelmi célok fényében együttesen meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy a célok elérése révén a tengeri környezet állapota megfelelően javulna-e. |
| --- | --- |

12.

Ha az egyes célokat és mutatókat megállapították, azokat az ezen irányelv 1. cikkében meghatározott környezetvédelmi célok fényében együttesen meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy a célok elérése révén a tengeri környezet állapota megfelelően javulna-e.

---

V. MELLÉKLET

NYOMONKÖVETÉSI PROGRAMOK

(11. CIKK (1) BEKEZDÉS ÉS 22. CIKK)

| 1. | Rendelkezésre kell bocsátani azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik a környezeti állapot értékelését, továbbá a III. melléklet és az ezen irányelv 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározandó kritériumok és módszertani előírások szerinti jó környezeti állapot eléréséhez még szükséges feladatok, valamint a már elért eredmények megbecsülését. |
| --- | --- |

1.

Rendelkezésre kell bocsátani azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik a környezeti állapot értékelését, továbbá a III. melléklet és az ezen irányelv 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározandó kritériumok és módszertani előírások szerinti jó környezeti állapot eléréséhez még szükséges feladatok, valamint a már elért eredmények megbecsülését.

| 2. | Biztosítani kell olyan adatok előállítását, amelyek lehetővé teszik az ezen irányelv 10. cikkében előírt környezetvédelmi célokhoz tartozó megfelelő mutatók kialakítását. |
| --- | --- |

2.

Biztosítani kell olyan adatok előállítását, amelyek lehetővé teszik az ezen irányelv 10. cikkében előírt környezetvédelmi célokhoz tartozó megfelelő mutatók kialakítását.

| 3. | Biztosítani kell olyan adatok előállítását, amelyek megengedik az ezen irányelv 13. cikkében említett intézkedések hatásának értékelését. |
| --- | --- |

3.

Biztosítani kell olyan adatok előállítását, amelyek megengedik az ezen irányelv 13. cikkében említett intézkedések hatásának értékelését.

| 4. | Meg kell tervezni azokat az intézkedéseket, amelyek segítségével megkereshető a módosulás oka és azonosíthatók a korrekciós intézkedések a jó környezeti állapot helyreállítása érdekében olyan esetben, amikor a kívánt céltól eltérő irányú fejlődés következik be. |
| --- | --- |

4.

Meg kell tervezni azokat az intézkedéseket, amelyek segítségével megkereshető a módosulás oka és azonosíthatók a korrekciós intézkedések a jó környezeti állapot helyreállítása érdekében olyan esetben, amikor a kívánt céltól eltérő irányú fejlődés következik be.

| 5. | Biztosítani kell a kereskedelmi halászati területeken az emberi fogyasztásra szánt fajokban előforduló vegyi szennyezésekről szóló információt. |
| --- | --- |

5.

Biztosítani kell a kereskedelmi halászati területeken az emberi fogyasztásra szánt fajokban előforduló vegyi szennyezésekről szóló információt.

| 6. | Meg kell tervezni azokat az intézkedéseket, amelyekkel ellenőrizhető, hogy a korrekciós intézkedések a kívánt változást idézik-e elő, és nem okoznak nemkívánatos mellékhatásokat. |
| --- | --- |

6.

Meg kell tervezni azokat az intézkedéseket, amelyekkel ellenőrizhető, hogy a korrekciós intézkedések a kívánt változást idézik-e elő, és nem okoznak nemkívánatos mellékhatásokat.

| 7. | Az információt az ezen irányelv 4. cikke szerinti tengeri régiók vagy alrégiók alapján kell összegyűjteni. |
| --- | --- |

7.

Az információt az ezen irányelv 4. cikke szerinti tengeri régiók vagy alrégiók alapján kell összegyűjteni.

| 8. | Biztosítani kell az értékelés során alkalmazott szemléleteknek és módszereknek a tengeri régiók és/vagy alrégiók közötti és az azokon belüli összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

8.

Biztosítani kell az értékelés során alkalmazott szemléleteknek és módszereknek a tengeri régiók és/vagy alrégiók közötti és az azokon belüli összehasonlíthatóságát.

| 9 | A közösségi szintű ellenőrzés és az információ összehasonlíthatósága érdekében ki kell dolgozni műszaki előírásokat és szabványosított módszereket. |
| --- | --- |

9

A közösségi szintű ellenőrzés és az információ összehasonlíthatósága érdekében ki kell dolgozni műszaki előírásokat és szabványosított módszereket.

| 10 | Az érintett tengeri régió vagy alrégió szempontjából legrelevánsabb megfigyelési útmutatók alkalmazásával, amennyire csak lehet, biztosítani kell a regionális és nemzetközi szinten kialakított, meglévő programokkal való összeegyeztethetőséget, törekedni kell az ilyen programok közötti összhangra és a kettős erőfeszítések elkerülésére. |
| --- | --- |

10

Az érintett tengeri régió vagy alrégió szempontjából legrelevánsabb megfigyelési útmutatók alkalmazásával, amennyire csak lehet, biztosítani kell a regionális és nemzetközi szinten kialakított, meglévő programokkal való összeegyeztethetőséget, törekedni kell az ilyen programok közötti összhangra és a kettős erőfeszítések elkerülésére.

| 11 | Az ezen irányelv 8. cikkében előírt kezdő értékelés részeként el kell végezni a környezeti állapotban bekövetkezett főbb változások felmérését, valamint értelemszerűen az újonnan felmerülő kérdések értékelését. |
| --- | --- |

11

Az ezen irányelv 8. cikkében előírt kezdő értékelés részeként el kell végezni a környezeti állapotban bekövetkezett főbb változások felmérését, valamint értelemszerűen az újonnan felmerülő kérdések értékelését.

| 12 | Az ezen irányelv 8. cikkében előírt kezdő értékelés részeként foglalkozni kell a III. mellékletben felsorolt releváns elemekkel, beleértve azok természetes változékonyságát, és a megállapított mutatók és azok cél- és küszöbértékeinek megfelelő használatával értékelni kell az ezen irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kitűzött környezetvédelmi célok elérése terén elért eredményeket. |
| --- | --- |

12

Az ezen irányelv 8. cikkében előírt kezdő értékelés részeként foglalkozni kell a III. mellékletben felsorolt releváns elemekkel, beleértve azok természetes változékonyságát, és a megállapított mutatók és azok cél- és küszöbértékeinek megfelelő használatával értékelni kell az ezen irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kitűzött környezetvédelmi célok elérése terén elért eredményeket.

---

VI. MELLÉKLET

INTÉZKEDÉSI PROGRAMOK

(13. CIKK (1) BEKEZDÉS ÉS 22. CIKK)

| 1. | Inputellenőrzés: a megengedett emberi tevékenység mennyiségét befolyásoló kezelési intézkedések. |
| --- | --- |

1.

Inputellenőrzés: a megengedett emberi tevékenység mennyiségét befolyásoló kezelési intézkedések.

| 2. | Output-ellenőrzések: az ökoszisztéma egy összetevőjének megengedett zavarása fokát befolyásoló kezelési intézkedések. |
| --- | --- |

2.

Output-ellenőrzések: az ökoszisztéma egy összetevőjének megengedett zavarása fokát befolyásoló kezelési intézkedések.

| 3. | Térbeli és időbeli eloszlás ellenőrzése: olyan irányítási intézkedések, amelyek befolyásolják, hogy egy tevékenység végzése mikor és hol engedélyezett. |
| --- | --- |

3.

Térbeli és időbeli eloszlás ellenőrzése: olyan irányítási intézkedések, amelyek befolyásolják, hogy egy tevékenység végzése mikor és hol engedélyezett.

| 4. | Az irányítás összehangolását biztosító intézkedések: olyan eszközök, amelyekkel biztosítható az irányítási intézkedések összehangolása. |
| --- | --- |

4.

Az irányítás összehangolását biztosító intézkedések: olyan eszközök, amelyekkel biztosítható az irányítási intézkedések összehangolása.

| 5. | Gazdasági ösztönzők: olyan irányítási intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó célok elérését előmozdító cselekvéshez a tengeri környezetek használójának gazdasági érdeke fűződjön. |
| --- | --- |

5.

Gazdasági ösztönzők: olyan irányítási intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a jó környezeti állapotra vonatkozó célok elérését előmozdító cselekvéshez a tengeri környezetek használójának gazdasági érdeke fűződjön.

| 6. | Enyhítő és helyreállító intézkedések: olyan irányítási intézkedések, amelyek révén az emberi tevékenység hozzájárul a tengeri ökoszisztémák károsult részeinek helyreállításához. |
| --- | --- |

6.

Enyhítő és helyreállító intézkedések: olyan irányítási intézkedések, amelyek révén az emberi tevékenység hozzájárul a tengeri ökoszisztémák károsult részeinek helyreállításához.

| 7. | Kommunikáció, az érdekelt felek bevonása és figyelemfelhívás. |
| --- | --- |

7.

Kommunikáció, az érdekelt felek bevonása és figyelemfelhívás.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2005 októberében elfogadta a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv) vonatkozó javaslatot (1). A javaslatot 2005. november 21-én nyújtották be a Tanácsnak.

Az Európai Parlament 2006. november 13-án elfogadta az első olvasat során kialakított véleményét.

A Régiók Bizottsága 2006. április 26-án fogadta el véleményét (2).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20-án fogadta el véleményét (3).

A Tanács 2007. július 23-án fogadta el közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A jövőbeni uniós tengerpolitika környezetvédelmi pillérének tekintendő, javasolt irányelv fő célkitűzése a tengeri környezet védelmére és megőrzésére, állapota romlásának megelőzésére, és – amennyiben megvalósítható – a már károsodást szenvedett területeken a tengeri környezet helyreállítására szolgáló keret létrehozása.

Ennek eszközéül olyan tengervédelmi stratégiák szolgálnának, amelyeket a tagállamok abból a célból dolgoznának ki és hajtanának végre, hogy legkésőbb 2021-ig helyreálljon a tengeri környezet jó környezetvédelmi állapota, vagy az fennmaradjon.

A tengervédelmi stratégiák ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmaznának az emberi tevékenységek kezelésére, ugyanakkor lehetővé tennék a tengeri áruk és szolgáltatások fenntartható felhasználását.

Az irányelv ezenkívül hozzájárulna a tengeri környezetre hatást gyakorló különböző politikák, megállapodások és jogalkotási intézkedések közötti koherenciához és a környezetvédelmi megfontolások azokba való beépítésének biztosítására törekedne.

Az irányelv sikeres végrehajtása érdekében alapvető fontosságú a regionális szintű együttműködés. Az irányelv ugyanakkor a tagállamok tevékenységeihez egyértelmű, jogilag végrehajtható keretet biztosítana, és ezáltal hozzájárulna a nemzetközi szintű fellépések javításához, különösen a tengeri környezet védelmére irányuló regionális tengerügyi egyezmények összefüggésében.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános észrevételek

A közös álláspont szó szerint, részben, vagy szellemét tekintve átveszi az Európai Parlament első olvasatban elfogadott módosításainak egy részét. Ezek javítják vagy pontosítják a javasolt irányelv szövegét. Egyéb módosításokat azonban a közös álláspont nem tükröz, mivel a Tanács megállapítása szerint azok szükségtelenek vagy elfogadhatatlanok voltak, vagy – több esetben – azért, mert az eredeti bizottsági javaslat rendelkezéseit elhagyták vagy teljesen újraszövegezték.

A Tanács különösen a javasolt irányelv hatályának és célkitűzéseinek pontosítására törekedett kulcsfontosságú kifejezések és koncepciók fogalommeghatározásának (3. cikk), valamint a jó környezeti állapot meghatározásakor figyelembe veendő általános környezetminőségi mutatókat tartalmazó melléklet (I. melléklet) beillesztése révén, szem előtt tartva, hogy a javaslat keretirányelvre vonatkozik, amelynek a végrehajtást nem kellene technikai részletek sokaságával nehezítenie.

A Tanács ezenkívül több rendelkezést beillesztett vagy módosított a tagállamok végrehajtási kötelezettségeinek pontos meghatározása érdekében. Mindenekelőtt a tengeri területekkel nem rendelkező tagállamok kötelezettségeit pontosították oly módon, hogy az biztosítsa valamennyi uniós tagállam együttműködését a tengeri környezet jó környezeti állapotának megvalósítása érdekében (6. és 24. cikk).

A közös álláspont olyan helyzeteket is meghatároz, amelyekben a tagállamok által meghatározott környezetvédelmi célok nem, vagy a meghatározott határidőn belül nem valósíthatók meg (14. cikk). Ilyen esetekben a tagállamokat a Bizottság felé történő indokolás és a kár enyhítését célzó ad hoc intézkedések meghozatalának kettős kötelezettsége terhelné. A Tanács által elfogadott szöveg másrészt rendelkezik olyan helyzetekről, amelyekben sürgősebb vagy határozottabb fellépésre van szükség (vö. az 5. cikk kísérleti projektekről szóló (3) bekezdésével és a 13. cikk tengeri védett területekről szóló (4) bekezdésével).

Konkrét észrevételek

1.   Jó környezeti állapot

A Tanács – az Európai Parlamenthez hasonlóan – úgy vélte, hogy a jó környezeti állapot a javasolt irányelv központi eleme. Logikus módon mindkét intézmény az egyes tengeri régiók vagy alrégiók jó környezeti állapotának meghatározásához figyelembe veendő környezetminőségi mutatókkal és azok fogalommeghatározásával egészítette ki az eredeti javaslatot.

Noha a közös álláspont az Európai Parlament által a jó környezeti állapot tekintetében elfogadott tizenegy módosítás elemei közül többel is foglalkozik, hangsúlyozni kell, hogy a két intézmény meglehetősen eltérő megközelítést alkalmazott. A tanácsi koncepció főként az állapoton alapul (vagyis: a tengeri környezet jóként történő megítéléséhez szükséges jellemzők, vö. az I. melléklettel), ugyanakkor elismeri, hogy egyes (a mezőgazdasághoz, halászathoz vagy hajózáshoz kapcsolódó) emberi tevékenységek nyilvánvaló okokból valószínűleg egyéb tevékenységeknél nagyobb mértékben terhelik a tengeri környezetet (vö. a III. melléklet 2. táblázatával). Másrészt az Európai Parlament módosításainak többsége, jóllehet nem mindegyik, a környezet emberi eredetű és ágazatspecifikus terhelésére összpontosít. Ezenkívül az Európai Parlament módosításai közül többnek a technikai részletezettsége nem egyeztethető össze a keretirányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatos tanácsi megközelítéssel.

2.   Célkitűzések, határidők és költségek

A Tanács hangsúlyozza, hogy a kötelezettségekkel és határidőkkel kapcsolatos kérdések tekintetében ambiciózus és realisztikus megközelítést fogadott el.

A helyi körülmények Európán belüli nagy változatossága miatt a Tanács – különösen a jó környezeti állapot 2021 helyett 2017-re történő elérése tekintetében – az Európai Parlamenttel ellentétben nem támogatja a határidők általános szigorítását. A közös álláspont mindazonáltal gyorsabb végrehajtást tesz lehetővé minden olyan esetben, amikor a tagállamok azt kívánatosnak és/vagy megvalósíthatónak tartják (vö. az 5. cikk (3) bekezdésével). Meg kell jegyezni azt is, hogy a Tanács által ezen irányelv tekintetében elfogadott határidők összeegyeztethetőek a vízkeretirányelvben a végrehajtásra és a jelentéstételre meghatározott határidőkkel.

A Tanács úgy vélte továbbá, hogy a valóságtól elrugaszkodott lenne a jó környezeti állapot akár 2021-re történő elérését jogilag kötelező érvényű célkitűzéssé tenni (vesd össze az Európai Parlament 24. módosítását a közös álláspont 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével), legyen az bármennyire is kívánatos. A közös álláspont egyes intézkedések és lépések pontos menetrend szerinti megtételét teszi kötelezővé. Kizárólag ez biztosíthatja a jó környezeti állapot elérésének célja felé történő látható előrelépést, vagy annak 2021-re történő teljes körű megvalósítását.

A Tanács hasonló megfontolásokból úgy vélte továbbá, hogy a tagállamokat a tengervédelmi stratégiák kidolgozása és végrehajtása során nem kellene intézkedések megtételére kötelezni, amennyiben a környezetet nem fenyegeti jelentős veszély, vagy ha az intézkedés a tengeri környezetet fenyegető veszélyhez képest aránytalan költségekkel járna. A tagállamoknak azonban ebben az esetben is indokolással kellene szolgálniuk a Bizottság részére.

3.   Tengervédelmi stratégiák és regionális együttműködés

A Tanács egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a tengeri régiók és alrégiók közötti együttműködés – mind az EU tagállamai között, mind harmadik országokkal – alapvető fontosságú. A közös álláspont hangsúlyozza, hogy az erőfeszítések párhuzamos végrehajtásának elkerülése érdekében igénybe kell venni a meglévő nemzetközi intézményi együttműködési struktúrákat, beleértve a regionális tengerügyi egyezmények keretében létrehozottakat is.

A Tanács azonban nem tudja elfogadni azt a 33. módosításban javasolt elképzelést, hogy közös felelősség mellett régiónként vagy alrégiónként egyetlen tengervédelmi stratégiát dolgozzanak ki. Ez több tagállam esetében gyengítené a megfeleléssel kapcsolatos jogi felelősséget, és akadályozná a javasolt irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében történő előrehaladást. A Tanács úgy véli, hogy az általában a közösségi jogszabályokból, és konkrétan az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek teljesítéséért a végső felelősséget szigorúan az egyes tagállamoknak kell viselniük.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont olyan kiegyensúlyozott intézkedéscsomagot alkot, amely hozzájárul a közösségi környezetpolitikának az EK-Szerződés 174. cikkének (1) bekezdésében felvázolt célkitűzései eléréséhez. Megfelelő választ jelentene a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programban (4) megfogalmazott kérésre, tükrözi az európai óceánokkal és tengerekkel kapcsolatban növekvő aggodalmak kezelésének sürgető szükségességét, célja pedig „a tengerek fenntartható használatának és a tengeri ökoszisztéma megőrzésének az elősegítése”.

Jelentős mértékben elősegítené különösen a tengeri környezet védelmét és megőrzését. Biztosítaná továbbá – a regionális vagy alregionális szintű sajátos körülmények kellő figyelembevételével – a tagállamok általi hatékony végrehajtást.

A Tanács várakozással tekint az irányelv mielőbbi elfogadása céljából az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív megbeszélések elé.

---

(1)  13759/05 – COM(2005) 505 végleges.

(2)  HL C 206., 2006.8.29., 5. o.

(3)  HL C 185., 2006.8.8., 20. o.

(4)  1600/2002/EK határozat (HL L 242., 2002.9.10., 1. o.).

---