# Jurnalul Oficial C 311/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 311 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5021 decembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 311

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5021 decembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comisie |
| 2007/C 311/01 | Avizul Comisiei din 20 decembrie 2007 privind planul modificat pentru eliminarea deșeurilor radioactive de la centrala nucleară de la Penly din Franța în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisie

2007/C 311/01

Avizul Comisiei din 20 decembrie 2007 privind planul modificat pentru eliminarea deșeurilor radioactive de la centrala nucleară de la Penly din Franța în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 311/02 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 311/02

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| 2007/C 311/06 | Decizie | 6 |
| | Consiliu |
| 2007/C 311/07 | Concluziile Consiliului din 24 mai 2007 privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona | 7 |
| | Comisie |
| 2007/C 311/08 | Rata de schimb a monedei euro | 10 |
| 2007/C 311/09 | Nota Comisiei privind data aplicării protocoalelor privind regulile de origine în materie de cumul diagonal între Comunitate, Algeria, Egipt, Insulele Feroe, Islanda, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Norvegia, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Siria, Tunisia, Turcia și Cisiordania și Fâșia Gaza | 11 |
| 2007/C 311/10 | Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării | 13 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2007/C 311/11 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE referitor la ajutorul pentru formare (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Prelungirea și modificarea obligațiilor de serviciu public impuse pentru furnizarea de servicii aeriene regulate pe trei rute din Grecia, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

2007/C 311/06

Decizie

6

Consiliu

2007/C 311/07

Concluziile Consiliului din 24 mai 2007 privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona

7

Comisie

2007/C 311/08

Rata de schimb a monedei euro

10

2007/C 311/09

Nota Comisiei privind data aplicării protocoalelor privind regulile de origine în materie de cumul diagonal între Comunitate, Algeria, Egipt, Insulele Feroe, Islanda, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Norvegia, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Siria, Tunisia, Turcia și Cisiordania și Fâșia Gaza

11

2007/C 311/10

Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării

13

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2007/C 311/11

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE referitor la ajutorul pentru formare (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Prelungirea și modificarea obligațiilor de serviciu public impuse pentru furnizarea de servicii aeriene regulate pe trei rute din Grecia, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

19

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 — Cerere de oferte — EACEA/28/07 — Asistență pentru distribuția transnațională a filmelor europene și rețelele de distribuitori — Programul selectiv | 20 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2007/C 311/15 | Ajutor de Stat — Spania — Ajutor de Stat C 45/07 (ex NN 51/07) — Amortizarea fiscală a fondul comercial în cazul achiziționării de titluri de participare semnificative în capitalul unor societăți străine — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2007/C 311/14

MEDIA 2007 — Cerere de oferte — EACEA/28/07 — Asistență pentru distribuția transnațională a filmelor europene și rețelele de distribuitori — Programul selectiv

20

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2007/C 311/15

Ajutor de Stat — Spania — Ajutor de Stat C 45/07 (ex NN 51/07) — Amortizarea fiscală a fondul comercial în cazul achiziționării de titluri de participare semnificative în capitalul unor societăți străine — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

| | Rectificare |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Rectificare la informațiile comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (JO C 78, 11.4.2007) | 29 |

Rectificare

2007/C 311/17

Rectificare la informațiile comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (JO C 78, 11.4.2007)

(JO C 78, 11.4.2007)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comisie

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/1

---

AVIZUL COMISIEI

din 20 decembrie 2007

privind planul modificat pentru eliminarea deșeurilor radioactive de la centrala nucleară de la Penly din Franța în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2007/C 311/01)

La 6 iulie 2007 Comisia Europeană a primit din partea guvernului Franței, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, date generale privind planul modificat pentru eliminarea deșeurilor radioactive de la centrala nucleară de la Penly.

Pe baza acestor date și în urma consultării grupului de experți, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța dintre centrala nucleară și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul altui stat membru, în cazul de față Regatul Unit, este de 106 km. |
| --- | --- |

1.

Distanța dintre centrala nucleară și cel mai apropiat punct situat pe teritoriul altui stat membru, în cazul de față Regatul Unit, este de 106 km.

| 2. | Modificarea planificată va conduce la o reducere generală a limitelor stabilite pentru evacuările de gaze și lichide, cu excepția tritiului sub formă lichidă, pentru care se anticipează o creștere. |
| --- | --- |

2.

Modificarea planificată va conduce la o reducere generală a limitelor stabilite pentru evacuările de gaze și lichide, cu excepția tritiului sub formă lichidă, pentru care se anticipează o creștere.

| 3. | În condiții de funcționare normală, modificarea planificată nu va determina o expunere care ar putea să afecteze sănătatea populației din alte state membre. |
| --- | --- |

3.

În condiții de funcționare normală, modificarea planificată nu va determina o expunere care ar putea să afecteze sănătatea populației din alte state membre.

| 4. | În cazul producerii unor emisii neplanificate de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și amploarea analizate în cadrul datelor generale prezentate inițial, modificarea planificată a sistemului de gestionare a combustibilului nu va genera doze în alte state membre care ar putea să afecteze sănătatea populației. |
| --- | --- |

4.

În cazul producerii unor emisii neplanificate de efluenți radioactivi în urma unui accident de tipul și amploarea analizate în cadrul datelor generale prezentate inițial, modificarea planificată a sistemului de gestionare a combustibilului nu va genera doze în alte state membre care ar putea să afecteze sănătatea populației.

În concluzie, Comisia consideră că executarea planului modificat pentru eliminarea deșeurilor radioactive sub orice formă de la centrala nucleară de la Penly, atât în condiții de funcționare normală cât și în eventualitatea producerii unui accident de tipul și amploarea analizate în cadrul datelor generale nu ar putea să aibă drept rezultat contaminarea radioactivă a apei, a solului sau a spațiului aerian al unui alt stat membru.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/2

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/02)

| Data adoptării deciziei | 30.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 495/06 |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Temei legal | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Reducerea ratei de impozitare |
| Buget | Buget global: 650 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | 1.1.2008-31.12.2014 |
| Sectoare economice | Producători de biocarburanți |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

30.10.2007

Ajutorul nr.

N 495/06

Stat membru

Ungaria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Temei legal

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Reducerea ratei de impozitare

Buget

Buget global: 650 milioane EUR

Valoare

—

Durată

1.1.2008-31.12.2014

Sectoare economice

Producători de biocarburanți

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 25.9.2007 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 571/06 |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | RES-E support programme |
| Temei legal | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 10 milioane EUR; buget global: 150 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | 1.1.2007-31.12.2024 |
| Sectoare economice | Furnizarea de energie electrică, gaz și apă |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Data adoptării deciziei

25.9.2007

Ajutorul nr.

N 571/06

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

RES-E support programme

Temei legal

The Electricity Regulation Act 1999

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 10 milioane EUR; buget global: 150 milioane EUR

Valoare

—

Durată

1.1.2007-31.12.2024

Sectoare economice

Furnizarea de energie electrică, gaz și apă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/03)

La data 17 decembrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4908. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4908. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4981 — AT&T/IBM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/04)

La data 14 decembrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4981. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4981. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/5

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/05)

La data 28 noiembrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4902. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4902. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/6

---

DECIZIE

(2007/C 311/06)

SECRETARUL GENERAL AL PARLAMENTULUI EUROPEAN,

având în vedere Statutul funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai acestor Comunități, instituite prin Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului, modificate de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 723/2004 al Consiliului, în special articolul 30 din Statut,

având în vedere decizia Biroului privind desemnarea Autorității împuternicite să facă numiri, modificată la 26 octombrie 2004,

având în vedere avizele concursurilor generale:

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160,

având în vedere avizul Comisiei paritare emis la reuniunea sa din 14 noiembrie 2007,

DECIDE:

Articolul 1

Perioada de valabilitate a listelor de rezervă ale concursurilor generale nr.:

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C

se prelungește până la 31 decembrie 2008.

Articolul 2

Perioada de valabilitate a listelor de rezervă ale concursurilor generale nr.:

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160 |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160

nu se prelungește.

Luxemburg, 3 decembrie 2007.

Secretarul general

Harald RØMER

---

Consiliu

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/7

---

Concluziile Consiliului din 24 mai 2007 privind contribuția sectoarelor culturii și creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona

(2007/C 311/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| (1) | având în vedere articolul 151 din Tratatul de instituire a Comunității Europene; |
| --- | --- |

(1)

având în vedere articolul 151 din Tratatul de instituire a Comunității Europene;

| (2) | având în vedere relansarea strategiei de la Lisabona la Consiliul European de la Bruxelles din 22 și 23 martie 2005, punându-se accentul pe creșterea economică și pe crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, precum și concluziile Consiliului European din 8 și 9 martie 2007 cu privire la atenția deosebită care trebuie acordată stimulării potențialului IMM-urilor, inclusiv a celor din sectoarele culturii și creației, având în vedere rolul acestora de forță motrice pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și inovare (1); |
| --- | --- |

(2)

având în vedere relansarea strategiei de la Lisabona la Consiliul European de la Bruxelles din 22 și 23 martie 2005, punându-se accentul pe creșterea economică și pe crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, precum și concluziile Consiliului European din 8 și 9 martie 2007 cu privire la atenția deosebită care trebuie acordată stimulării potențialului IMM-urilor, inclusiv a celor din sectoarele culturii și creației, având în vedere rolul acestora de forță motrice pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și inovare (1);

| (3) | reamintind multiplele funcții sociale, politice și economice ale culturii și creativității, |
| --- | --- |

(3)

reamintind multiplele funcții sociale, politice și economice ale culturii și creativității,

| (4) | menționând că în convenția Unesco privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale se subliniază că activitățile, bunurile și serviciile culturale au o natură atât culturală, cât și economică; |
| --- | --- |

(4)

menționând că în convenția Unesco privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale se subliniază că activitățile, bunurile și serviciile culturale au o natură atât culturală, cât și economică;

| (5) | conștient de studiul efectuat de Comisie cu privire la economia culturii în Europa, prezentat publicului la 14 noiembrie 2006 și, în special, de accentul pus pe importanța mare a sectorului cultural și al creației în atingerea obiectivelor de la Lisabona, precum și de potențialul enorm al culturii europene; |
| --- | --- |

(5)

conștient de studiul efectuat de Comisie cu privire la economia culturii în Europa, prezentat publicului la 14 noiembrie 2006 și, în special, de accentul pus pe importanța mare a sectorului cultural și al creației în atingerea obiectivelor de la Lisabona, precum și de potențialul enorm al culturii europene;

| (6) | convins, având în vedere faptul tot mai mult recunoscut că în centrul proiectului european se află cultura, în care are un rol unic și indispensabil de jucat, că poziția culturii și a activităților creative trebuie să fie consolidată în cadrul dezvoltării Agendei de la Lisabona; |
| --- | --- |

(6)

convins, având în vedere faptul tot mai mult recunoscut că în centrul proiectului european se află cultura, în care are un rol unic și indispensabil de jucat, că poziția culturii și a activităților creative trebuie să fie consolidată în cadrul dezvoltării Agendei de la Lisabona;

| (7) | conștient de faptul că eforturile în acest sens pot constitui doar o parte a unei strategii mai ample, care urmează a fi dezbătută și definită, inter alia, în lumina viitoarei comunicări a Comisiei cu privire la cultură, în care se prevede sublinierea rolului central al culturii și al creativității în proiectul european, pentru a putea lansa o agendă europeană pentru cultură; |
| --- | --- |

(7)

conștient de faptul că eforturile în acest sens pot constitui doar o parte a unei strategii mai ample, care urmează a fi dezbătută și definită, inter alia, în lumina viitoarei comunicări a Comisiei cu privire la cultură, în care se prevede sublinierea rolului central al culturii și al creativității în proiectul european, pentru a putea lansa o agendă europeană pentru cultură;

| (8) | conștient de faptul că succesul strategiei va depinde de o bază operațională fermă; în acest sens, ar putea și ar trebui să fie întreprinse o serie de acțiuni urgente, cu precădere în următoarele domenii: promovarea elaborării de politici fondate pe date concrete, în sectorul colectării de date și al schimburilor celor mai bune practici, consolidarea legăturii dintre educație, formare și cultură, precum și o mai bună utilizare a potențialului IMM-urilor și a structurilor și programelor existente; |
| --- | --- |

(8)

conștient de faptul că succesul strategiei va depinde de o bază operațională fermă; în acest sens, ar putea și ar trebui să fie întreprinse o serie de acțiuni urgente, cu precădere în următoarele domenii: promovarea elaborării de politici fondate pe date concrete, în sectorul colectării de date și al schimburilor celor mai bune practici, consolidarea legăturii dintre educație, formare și cultură, precum și o mai bună utilizare a potențialului IMM-urilor și a structurilor și programelor existente;

| (9) | confirmându-și intenția, având în vedere rezultatele pozitive generate de cooperarea dintre statele membre pe chestiuni specifice cu relevanță pentru cultură și activitățile culturale în temeiul planurilor de lucru ale Consiliului pentru perioada 2002-2007 (2), pentru a continua acea formă de cooperare dintre statele membre și pentru a decide, astfel, în timp util cu privire la un nou plan de lucru al Consiliului începând cu 2008; |
| --- | --- |

(9)

confirmându-și intenția, având în vedere rezultatele pozitive generate de cooperarea dintre statele membre pe chestiuni specifice cu relevanță pentru cultură și activitățile culturale în temeiul planurilor de lucru ale Consiliului pentru perioada 2002-2007 (2), pentru a continua acea formă de cooperare dintre statele membre și pentru a decide, astfel, în timp util cu privire la un nou plan de lucru al Consiliului începând cu 2008;

MENȚIONEAZĂ că rezultatele studiului menționat mai sus, cu privire la economia culturii în Europa, atestă următoarele:

| — | creativitatea culturală și sectoarele economice construite deja în jurul acesteia constituie o contribuție directă și importantă la creșterea economică și ocuparea forței de muncă, sectorul cultural înregistrând o creștere superioară celei a economiei în general, și o rată de ocupare a forței de muncă mai ridicată decât cea din economia globală, |
| --- | --- |

—

creativitatea culturală și sectoarele economice construite deja în jurul acesteia constituie o contribuție directă și importantă la creșterea economică și ocuparea forței de muncă, sectorul cultural înregistrând o creștere superioară celei a economiei în general, și o rată de ocupare a forței de muncă mai ridicată decât cea din economia globală,

| — | activitățile culturale și industriile creative, cum ar fi artele vizuale și cele scenice, patrimoniul, cinematografia și creațiile video, televiziunea și radioul, industriile media noi și în curs de dezvoltare, muzica, presa și cărțile, designul, arhitectura și publicitatea joacă, de asemenea, un rol important în stimularea inovației și a tehnologiei, fiind motoarele principale ale unei creșteri durabile în viitor, |
| --- | --- |

—

activitățile culturale și industriile creative, cum ar fi artele vizuale și cele scenice, patrimoniul, cinematografia și creațiile video, televiziunea și radioul, industriile media noi și în curs de dezvoltare, muzica, presa și cărțile, designul, arhitectura și publicitatea joacă, de asemenea, un rol important în stimularea inovației și a tehnologiei, fiind motoarele principale ale unei creșteri durabile în viitor,

| — | în special, existența unui conținut creativ de înaltă calitate reprezintă o forță motrice cheie pentru adoptarea de noi tehnologii, în special internetul de bandă largă, televiziunea digitală și comunicațiile mobile, |
| --- | --- |

—

în special, existența unui conținut creativ de înaltă calitate reprezintă o forță motrice cheie pentru adoptarea de noi tehnologii, în special internetul de bandă largă, televiziunea digitală și comunicațiile mobile,

| — | persoanele care desfășoară activități independente, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din domeniul cultural joacă un rol și mai important în dezvoltarea sa decât acelea din alte sectoare, |
| --- | --- |

—

persoanele care desfășoară activități independente, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din domeniul cultural joacă un rol și mai important în dezvoltarea sa decât acelea din alte sectoare,

| — | date fiind legăturile strânse cu un mediu lingvistic și cultural specific, cu puternice rădăcini regionale, producția de bunuri și servicii în sectorul culturii nu poate fi transferată ușor și, prin urmare, formează o bază stabilă și durabilă pentru strategiile locale și regionale de dezvoltare economică și coeziune socială. |
| --- | --- |

—

date fiind legăturile strânse cu un mediu lingvistic și cultural specific, cu puternice rădăcini regionale, producția de bunuri și servicii în sectorul culturii nu poate fi transferată ușor și, prin urmare, formează o bază stabilă și durabilă pentru strategiile locale și regionale de dezvoltare economică și coeziune socială.

SUBLINIAZĂ că sectorul culturii și cel al creației aduc o contribuție specială și multidimensională la consolidarea competitivității globale a Europei, ținând seama de următoarele:

| — | viața culturală bogată a Europei sporește atractivitatea orașelor și a regiunilor sale ca centre globale de activitate economică, |
| --- | --- |

—

viața culturală bogată a Europei sporește atractivitatea orașelor și a regiunilor sale ca centre globale de activitate economică,

| — | bogăția, patrimoniul și diversitatea culturală a Europei o fac să fie o destinație atractivă pentru turiștii culturali din întreaga lume, |
| --- | --- |

—

bogăția, patrimoniul și diversitatea culturală a Europei o fac să fie o destinație atractivă pentru turiștii culturali din întreaga lume,

| — | conținutul și creativitatea culturală vor juca un rol din ce în ce mai important în competitivitatea Europei la nivel global. |
| --- | --- |

—

conținutul și creativitatea culturală vor juca un rol din ce în ce mai important în competitivitatea Europei la nivel global.

RECUNOAȘTE CĂ:

| — | încă nu există suficiente dovezi concrete comparabile la nivel de stat membru și la nivel comunitar, care să permită o evaluare corespunzătoare a contribuției economice a sectoarelor culturii și creației la economia UE, în special ca rezultat al măsurilor publice, |
| --- | --- |

—

încă nu există suficiente dovezi concrete comparabile la nivel de stat membru și la nivel comunitar, care să permită o evaluare corespunzătoare a contribuției economice a sectoarelor culturii și creației la economia UE, în special ca rezultat al măsurilor publice,

| — | încă nu există suficiente informații, cursuri și consiliere specializată care să îi ajute pe profesioniștii din domeniul culturii și creației să își transforme contribuția creativă în produse și servicii economice de succes, |
| --- | --- |

—

încă nu există suficiente informații, cursuri și consiliere specializată care să îi ajute pe profesioniștii din domeniul culturii și creației să își transforme contribuția creativă în produse și servicii economice de succes,

| — | nu se acordă suficientă atenție sectoarelor culturii și creației în procesul de punere în aplicare a programelor și inițiativelor comunitare de sprijin importante, fapt ce ar putea pune în pericol progresul în realizarea obiectivelor Agendei de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

nu se acordă suficientă atenție sectoarelor culturii și creației în procesul de punere în aplicare a programelor și inițiativelor comunitare de sprijin importante, fapt ce ar putea pune în pericol progresul în realizarea obiectivelor Agendei de la Lisabona,

| — | în cadrul pieței interne se mențin obstacole în calea liberei circulații a oamenilor de creație, a activităților culturale și a distribuirii în formă digitală a produselor și serviciilor, |
| --- | --- |

—

în cadrul pieței interne se mențin obstacole în calea liberei circulații a oamenilor de creație, a activităților culturale și a distribuirii în formă digitală a produselor și serviciilor,

| — | IMM-urile din sectoarele culturii și creației continuă să se confrunte cu o serie de dificultăți, de exemplu în ce privește accesul la finanțări. |
| --- | --- |

—

IMM-urile din sectoarele culturii și creației continuă să se confrunte cu o serie de dificultăți, de exemplu în ce privește accesul la finanțări.

IA ACT DE:

faptul că activitățile la nivel de experți au demarat în prima jumătate a anului 2007, cu participarea profesioniștilor/părților interesate, în vederea evaluării chestiunilor specifice, inclusiv a statisticilor referitoare la contribuția sectorului culturii și al creației la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă.

INVITĂ:

A.   ÎN SCOPUL PROMOVĂRII ELABORĂRII DE POLITICI FONDATE PE DATE CONCRETE

Comisia să:

| — | își intensifice activitatea, pornind de la activitatea desfășurată în cadrul Eurostat, ca urmare a Rezoluției Consiliului din 20 noiembrie 1995 privind promovarea statisticilor privind cultura și creșterea economică (3), |
| --- | --- |

—

își intensifice activitatea, pornind de la activitatea desfășurată în cadrul Eurostat, ca urmare a Rezoluției Consiliului din 20 noiembrie 1995 privind promovarea statisticilor privind cultura și creșterea economică (3),

| — | continue activitatea desfășurată în domeniul statisticilor culturale cu privire la definiții și metodologii și să evalueze activitatea deja desfășurată, în special în vederea informării cu privire la punerea în aplicare a componentei culturale a programului statistic comunitar propus pentru 2008-2012 (4), |
| --- | --- |

—

continue activitatea desfășurată în domeniul statisticilor culturale cu privire la definiții și metodologii și să evalueze activitatea deja desfășurată, în special în vederea informării cu privire la punerea în aplicare a componentei culturale a programului statistic comunitar propus pentru 2008-2012 (4),

| — | coopereze, după caz, cu alte instituții internaționale relevante; |
| --- | --- |

—

coopereze, după caz, cu alte instituții internaționale relevante;

statele membre să:

| — | sprijine deplin eforturile de colectare de date, în special prin punerea în aplicare sau formularea eficientă, acolo unde este cazul, a metodologiilor de colectare de date, evitând însă impunerea unei poveri administrative suplimentare asupra societăților comerciale și organizațiilor, |
| --- | --- |

—

sprijine deplin eforturile de colectare de date, în special prin punerea în aplicare sau formularea eficientă, acolo unde este cazul, a metodologiilor de colectare de date, evitând însă impunerea unei poveri administrative suplimentare asupra societăților comerciale și organizațiilor,

| — | elaboreze studii de caz și studii de impact, după caz; |
| --- | --- |

—

elaboreze studii de caz și studii de impact, după caz;

atât statele membre, cât și Comisia să:

| — | decidă cu privire la prioritățile viitoare și să identifice noi domenii de colectare a datelor în scopul evaluării contribuției culturii și industriilor creative la Agenda de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

decidă cu privire la prioritățile viitoare și să identifice noi domenii de colectare a datelor în scopul evaluării contribuției culturii și industriilor creative la Agenda de la Lisabona,

| — | promoveze și să asigure schimbul periodic de cele mai bune practici în domeniul economiei din sectoarele culturii și creației. |
| --- | --- |

—

promoveze și să asigure schimbul periodic de cele mai bune practici în domeniul economiei din sectoarele culturii și creației.

B.   ÎN SCOPUL CONSOLIDĂRII LEGĂTURII DINTRE EDUCAȚIE, FORMARE ȘI SECTOARELE CULTURII ȘI CREAȚIEI

statele membre să:

| — | analizeze dacă aspectele care țin de gestionare sunt suficient abordate în studiile din domeniul culturii și patrimoniului și în schemele educaționale și să promoveze disponibilitatea capacităților de gestionare, de afaceri și antreprenoriale, special concepute pentru profesioniștii din industria culturii și a creației, precum și consolidarea dimensiunii culturale în studii economice și de afaceri; |
| --- | --- |

—

analizeze dacă aspectele care țin de gestionare sunt suficient abordate în studiile din domeniul culturii și patrimoniului și în schemele educaționale și să promoveze disponibilitatea capacităților de gestionare, de afaceri și antreprenoriale, special concepute pentru profesioniștii din industria culturii și a creației, precum și consolidarea dimensiunii culturale în studii economice și de afaceri;

atât statele membre, cât și Comisia să:

| — | promoveze contactele și cooperarea dintre sectorul creației și lumea afacerilor, pentru ca aceasta din urmă să devină mai conștientă de potențialul oferit de sectorul cultural și al creației, |
| --- | --- |

—

promoveze contactele și cooperarea dintre sectorul creației și lumea afacerilor, pentru ca aceasta din urmă să devină mai conștientă de potențialul oferit de sectorul cultural și al creației,

| — | promoveze sinergiile dintre cultură și educație, în vederea dezvoltării aptitudinilor creative. |
| --- | --- |

—

promoveze sinergiile dintre cultură și educație, în vederea dezvoltării aptitudinilor creative.

C.   ÎN SCOPUL MAXIMIZĂRII POTENȚIALULUI ÎNTREPRINDERILOR MICI ȘI MIJLOCII ÎN SECTOARELE CULTURII ȘI CREAȚIEI

atât statele membre, cât și Comisia să:

| — | stimuleze activitățile destinate maximizării potențialului economic al culturii și creativității prin IMM-uri, promovând cooperarea dintre acestea și dezvoltarea de rețele, |
| --- | --- |

—

stimuleze activitățile destinate maximizării potențialului economic al culturii și creativității prin IMM-uri, promovând cooperarea dintre acestea și dezvoltarea de rețele,

| — | faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare, |
| --- | --- |

—

faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare,

| — | îmbunătățească schimburile reciproce echilibrate de produse și servicii culturale cu țările terțe în vederea promovării diversității culturale și a consolidării dialogului intercultural, |
| --- | --- |

—

îmbunătățească schimburile reciproce echilibrate de produse și servicii culturale cu țările terțe în vederea promovării diversității culturale și a consolidării dialogului intercultural,

| — | asigure protecția drepturilor de proprietate intelectuală și să intensifice, la nivel internațional, lupta împotriva produselor contrafăcute și piratate din sectoarele culturii și creației. |
| --- | --- |

—

asigure protecția drepturilor de proprietate intelectuală și să intensifice, la nivel internațional, lupta împotriva produselor contrafăcute și piratate din sectoarele culturii și creației.

D.   ÎN SCOPUL UNEI MAI BUNE UTILIZĂRI A STRUCTURILOR, PROGRAMELOR ȘI INIȚIATIVELOR EXISTENTE

Comisia să:

| — | consolideze coordonarea activităților relevante pentru industria culturii și a creației, acestea fiind desfășurate în baza unor domenii politice diferite ale UE, pentru a maximiza impactul pe care ele îl pot avea asupra Agendei de la Lisabona și pentru a se asigura că se ține pe deplin cont de sectoarele culturii și creației, |
| --- | --- |

—

consolideze coordonarea activităților relevante pentru industria culturii și a creației, acestea fiind desfășurate în baza unor domenii politice diferite ale UE, pentru a maximiza impactul pe care ele îl pot avea asupra Agendei de la Lisabona și pentru a se asigura că se ține pe deplin cont de sectoarele culturii și creației,

| — | pună un accent mai mare pe sectoarele culturii și creației în contextul altor programe și inițiative comunitare, |
| --- | --- |

—

pună un accent mai mare pe sectoarele culturii și creației în contextul altor programe și inițiative comunitare,

| — | evalueze mai bine impactul diferitelor programe și inițiative comunitare asupra sectoarelor culturii și creației; |
| --- | --- |

—

evalueze mai bine impactul diferitelor programe și inițiative comunitare asupra sectoarelor culturii și creației;

atât statele membre, cât și Comisia să:

| — | utilizeze mai eficient Fondul de coeziune și fondurile structurale pentru a optimiza sprijinul acordat IMM-urilor din sectoarele culturii și creației. |
| --- | --- |

—

utilizeze mai eficient Fondul de coeziune și fondurile structurale pentru a optimiza sprijinul acordat IMM-urilor din sectoarele culturii și creației.

---

(1)  Doc. 7224/07, p. 4.

(2)  Rezoluția Consiliului din 25 iunie 2002 privind un nou plan de lucru în ce privește cooperarea europeană în domeniul culturii și concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2004 privind planul de lucru pentru cultură 2005-2006 (care a fost prelungit până la sfârșitul anului 2007).

(3)  JO C 327, 7.12.1995, p. 1.

(4)  Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind programul statistic comunitar 2008-2012, prezentată de Comisie (doc. 15536/06).

---

Comisie

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 decembrie 2007

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4349 |
| JPY | yen japonez | 162,3 |
| DKK | coroana daneză | 7,462 |
| GBP | lira sterlină | 0,7215 |
| SEK | coroana suedeză | 9,461 |
| CHF | franc elvețian | 1,6603 |
| ISK | coroana islandeză | 91,68 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,03 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,585274 |
| CZK | coroana cehă | 26,372 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 253,98 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6969 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,6198 |
| RON | leu românesc nou | 3,519 |
| SKK | coroana slovacă | 33,624 |
| TRY | lira turcească | 1,7152 |
| AUD | dolar australian | 1,672 |
| CAD | dolar canadian | 1,4338 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,195 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8978 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0969 |
| KRW | won sud-coreean | 1 354,55 |
| ZAR | rand sud-african | 10,0489 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,5744 |
| HRK | kuna croată | 7,302 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 531,11 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8098 |
| PHP | peso Filipine | 59,728 |
| RUB | rubla rusească | 35,535 |
| THB | baht thailandez | 43,98 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4349

JPY

yen japonez

162,3

DKK

coroana daneză

7,462

GBP

lira sterlină

0,7215

SEK

coroana suedeză

9,461

CHF

franc elvețian

1,6603

ISK

coroana islandeză

91,68

NOK

coroana norvegiană

8,03

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,585274

CZK

coroana cehă

26,372

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

253,98

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6969

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,6198

RON

leu românesc nou

3,519

SKK

coroana slovacă

33,624

TRY

lira turcească

1,7152

AUD

dolar australian

1,672

CAD

dolar canadian

1,4338

HKD

dolar Hong Kong

11,195

NZD

dolar neozeelandez

1,8978

SGD

dolar Singapore

2,0969

KRW

won sud-coreean

1 354,55

ZAR

rand sud-african

10,0489

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,5744

HRK

kuna croată

7,302

IDR

rupia indoneziană

13 531,11

MYR

ringgit Malaiezia

4,8098

PHP

peso Filipine

59,728

RUB

rubla rusească

35,535

THB

baht thailandez

43,98

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/11

---

Nota Comisiei privind data aplicării protocoalelor privind regulile de origine în materie de cumul diagonal între Comunitate, Algeria, Egipt, Insulele Feroe, Islanda, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Norvegia, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Siria, Tunisia, Turcia și Cisiordania și Fâșia Gaza

(2007/C 311/09)

În scopul creării unui cumul diagonal de origine între Comunitate, Algeria, Egipt, Insulele Feroe, Islanda, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Norvegia, Elveția (inclusiv Liechtenstein), Siria, Tunisia, Turcia și Cisiordania și Fășia Gaza, Comunitatea și țările interesate se informează reciproc, prin intermediul Comisiei Europene, asupra normelor de origine în vigoare aplicate cu alte țări.

Bazându-se pe notificările primite de la țările interesate, tabelul de mai jos prezintă protocolul privind regulile de origine în materie de cumul diagonal, specificând data de la care un astfel de cumul devine aplicabil. Acest tabel îl înlocuiește pe cel precedent (JO C 271, 14.11.2007).

Trebuie amintit că acest cumul poate fi aplicat doar dacă țările în care are loc procesul de producție și cele de destinație finală au încheiat acorduri de liber schimb, care conțin regulile de origine identice cu toate țările care a participat la procesul de obținere statutului de mărfuri originare, de exemplu cu toate țările de origine ale materialelor folosite. Materialele originare din țările care nu au încheiat un acord cu țările în care are loc procesul de producție finală și cele de destinație finală trebuie tratate drept neoriginare. Exemple specifice sunt precizate în notele explicative privind protocoalele paneuromediteraneene în materie de reguli de origine (1).

Se amintesc, de asemenea, următoarele:

| — | Elveția și Principatul Liechtenstein formează o uniune vamală, |
| --- | --- |

—

Elveția și Principatul Liechtenstein formează o uniune vamală,

| — | în cadrul Spațiului Economic European constituit din UE, Islanda, Liechtenstein și Norvegia, data de punere în aplicare este 1 noiembrie 2005. |
| --- | --- |

—

în cadrul Spațiului Economic European constituit din UE, Islanda, Liechtenstein și Norvegia, data de punere în aplicare este 1 noiembrie 2005.

Codurile de țară ISO-Alpha-2 figurează în tabelul de mai jos:

| — | Algeria |
| --- | --- |

—

Algeria

DZ

| — | Egipt |
| --- | --- |

—

Egipt

EG

| — | Insulele Feroe |
| --- | --- |

—

Insulele Feroe

FO

| — | Islanda |
| --- | --- |

—

Islanda

IS

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

IL

| — | Iordania |
| --- | --- |

—

Iordania

JO

| — | Liban |
| --- | --- |

—

Liban

LB

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

LI

| — | Monaco |
| --- | --- |

—

Monaco

MA

| — | Norvegia |
| --- | --- |

—

Norvegia

NO

| — | Elveția |
| --- | --- |

—

Elveția

CH

| — | Siria |
| --- | --- |

—

Siria

SY

| — | Tunisia |
| --- | --- |

—

Tunisia

TN

| — | Turcia |
| --- | --- |

—

Turcia

TR

| — | Cisiordania și Fâșia Gaza |
| --- | --- |

—

Cisiordania și Fâșia Gaza

PS

Data aplicării protocolului privind regulile de origine în materie de cumul diagonal în spațiul pan-euro-mediteranean

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.11.2007 | 1.1.2006 | 1.3.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.1.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | | | 1.8.2006 | (2) |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 1.1.2006 | | | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| EG | 1.3.2006 | | 1.8.2007 | | | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | 1.8.2007 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 |
| FO | 1.12.2005 | | 1.1.2006 | | | | 1.11.2005 | | | 1.1.2006 | | 1.12.2005 | | | | |
| IL | 1.1.2006 | | 1.7.2005 | | | | 1.7.2005 | 9.2.2006 | | 1.7.2005 | | 1.7.2005 | | | | 1.3.2006 |
| IS (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.11.2005 | 1.7.2005 | | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 |
| JO | 1.7.2006 | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | | 9.2.2006 | 17.7.2007 | | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | |
| LB | | | 1.1.2007 | | | | 1.1.2007 | | | 1.1.2007 | | 1.1.2007 | | | | |
| LI (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| MA | 1.12.2005 | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | 1.3.2005 | | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 |
| NO (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.12.2005 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2006 | 6.7.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | 1.8.2005 | | | | 1.7.2005 |
| TR | (2) | | 1.9.2007 | 1.3.2007 | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | | | 1.9.2007 | 1.1.2006 | 1.9.2007 | | | 1.7.2005 | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1.11.2007

1.1.2006

1.3.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.1.2006

1.7.2006

1.1.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.8.2006

(2)

DZ

1.11.2007

CH (EFTA)

1.1.2006

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

EG

1.3.2006

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.3.2007

FO

1.12.2005

1.1.2006

1.11.2005

1.1.2006

1.12.2005

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.3.2006

IS (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.11.2005

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.3.2006

1.9.2007

JO

1.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

LI (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.1.2006

NO (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.12.2005

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

PS

SY

TN

1.8.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.3.2006

6.7.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.8.2005

1.7.2005

TR

(2)

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.9.2007

1.9.2007

1.1.2006

1.9.2007

1.7.2005

---

(1)  JO C 83, 17.4.2007, p. 1.

(2)  Pentru mărfurile care intră în sfera de aplicare a Uniunii vamale CE-Turcia, data de aplicare este 27 iulie 2006.

Pentru produsele agricole, data de aplicare este 1 ianuarie 2007.

Pentru produsele de cărbune și oțel, cumulul diagonal nu este aplicabil.

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/13

---

Concluziile Consiliului din 25 mai 2007 privind un cadru coerent de indicatori și criterii de referință în vederea monitorizării progresului spre realizarea obiectivelor de la Lisabona din domeniul educației și al formării

(2007/C 311/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | apelul lansat de Consiliul European de primăvară de la Lisabona, din 2000, în vederea modernizării sistemelor europene de educație și formare pentru a răspunde cerințelor unei economii bazate pe cunoaștere și provocărilor tot mai mari de natură socio-economică și demografică cu care se confruntă Uniunea într-o lume globalizată (1); |
| --- | --- |

1.

apelul lansat de Consiliul European de primăvară de la Lisabona, din 2000, în vederea modernizării sistemelor europene de educație și formare pentru a răspunde cerințelor unei economii bazate pe cunoaștere și provocărilor tot mai mari de natură socio-economică și demografică cu care se confruntă Uniunea într-o lume globalizată (1);

| 2. | concluziile Consiliul European de la Barcelona din martie 2002, care au stabilit obiectivul general de a transforma sistemele europene de educație și formare într-o „referință a calității pe plan mondial până în 2010”, și care, în vederea îndeplinirii acestui scop, au aprobat o serie de obiective comune menite să îmbunătățească sistemele în cauză (2); |
| --- | --- |

2.

concluziile Consiliul European de la Barcelona din martie 2002, care au stabilit obiectivul general de a transforma sistemele europene de educație și formare într-o „referință a calității pe plan mondial până în 2010”, și care, în vederea îndeplinirii acestui scop, au aprobat o serie de obiective comune menite să îmbunătățească sistemele în cauză (2);

| 3. | programul detaliat de lucru în vederea urmăririi acestor obiective comune — denumit în general programul de lucru „Educație și formare 2010” — care cuprinde o listă indicativă a indicatorilor care urmează să fie folosiți pentru a măsura progresele realizate în punerea în aplicare a celor treisprezece obiective concrete prin metoda deschisă de coordonare; |
| --- | --- |

3.

programul detaliat de lucru în vederea urmăririi acestor obiective comune — denumit în general programul de lucru „Educație și formare 2010” — care cuprinde o listă indicativă a indicatorilor care urmează să fie folosiți pentru a măsura progresele realizate în punerea în aplicare a celor treisprezece obiective concrete prin metoda deschisă de coordonare;

| 4. | concluziile Consiliului din 5 mai 2003, care au stabilit o serie de niveluri de referință pentru performanțele medii europene în materie de educație și formare (criterii de referință), care urmează să fie folosite ca „unul dintre instrumentele de monitorizare a punerii în aplicare a programului detaliat de lucru” (3); |
| --- | --- |

4.

concluziile Consiliului din 5 mai 2003, care au stabilit o serie de niveluri de referință pentru performanțele medii europene în materie de educație și formare (criterii de referință), care urmează să fie folosite ca „unul dintre instrumentele de monitorizare a punerii în aplicare a programului detaliat de lucru” (3);

| 5. | în contextul procesului de la Copenhaga, comunicatul de la Maastricht din 14 decembrie 2004, care a transformat îmbunătățirea domeniului de aplicare, a preciziei și a fiabilității statisticilor în materie de educație și formare profesională într-o prioritate, susținând că informațiile și indicatorii adecvați reprezintă cheia necesară pentru a înțelege ceea ce se întâmplă în materie de educație și formare profesională (EFP) și că se impune ca toate părțile implicate să intervină și să participe în mod suplimentar în procesul de luare a deciziilor (4); |
| --- | --- |

5.

în contextul procesului de la Copenhaga, comunicatul de la Maastricht din 14 decembrie 2004, care a transformat îmbunătățirea domeniului de aplicare, a preciziei și a fiabilității statisticilor în materie de educație și formare profesională într-o prioritate, susținând că informațiile și indicatorii adecvați reprezintă cheia necesară pentru a înțelege ceea ce se întâmplă în materie de educație și formare profesională (EFP) și că se impune ca toate părțile implicate să intervină și să participe în mod suplimentar în procesul de luare a deciziilor (4);

| 6. | în contextul procesului de la Bologna, comunicatul de la Bergen din 19-20 mai 2005, prin care se solicită date comparabile privind atât mobilitatea personalului și a studenților, cât și situația socială și economică a studenților din țările participante, în vederea unui viitor bilanț (5); |
| --- | --- |

6.

în contextul procesului de la Bologna, comunicatul de la Bergen din 19-20 mai 2005, prin care se solicită date comparabile privind atât mobilitatea personalului și a studenților, cât și situația socială și economică a studenților din țările participante, în vederea unui viitor bilanț (5);

| 7. | concluziile Consiliului din 24 mai 2005, prin care Comisia este invitată să raporteze Consiliului cu privire la „progresele realizate în vederea stabilirii unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință pentru a urmări obiectivele fixate la Lisabona în domeniul educației și al formării” (6); |
| --- | --- |

7.

concluziile Consiliului din 24 mai 2005, prin care Comisia este invitată să raporteze Consiliului cu privire la „progresele realizate în vederea stabilirii unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință pentru a urmări obiectivele fixate la Lisabona în domeniul educației și al formării” (6);

| 8. | concluziile Consiliului din 19 mai 2006, prin care Comisia este invitată să raporteze Consiliului cu privire la progresele realizate în dezvoltarea unui indicator european al competenței lingvistice (7); |
| --- | --- |

8.

concluziile Consiliului din 19 mai 2006, prin care Comisia este invitată să raporteze Consiliului cu privire la progresele realizate în dezvoltarea unui indicator european al competenței lingvistice (7);

| 9. | concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006, prin care Comisia este invitată să acorde „atenție dezvoltării componentelor EFP în cadrul coerent de indicatori și criterii de referință”; |
| --- | --- |

9.

concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006, prin care Comisia este invitată să acorde „atenție dezvoltării componentelor EFP în cadrul coerent de indicatori și criterii de referință”;

| 10. | mesajele-cheie ale Consiliului din domeniul educației și formării, adresate Consiliului European de primăvară din 2007, prin care se evidențiază faptul că „politicile și practicile educaționale necesită o bază de cunoștințe mai solidă” și că „este necesar să se dezvolte o cultură a evaluării și a cercetării” (8); |
| --- | --- |

10.

mesajele-cheie ale Consiliului din domeniul educației și formării, adresate Consiliului European de primăvară din 2007, prin care se evidențiază faptul că „politicile și practicile educaționale necesită o bază de cunoștințe mai solidă” și că „este necesar să se dezvolte o cultură a evaluării și a cercetării” (8);

| 11. | comunicarea Comisiei din 22 februarie 2007 intitulată „Un cadru coerent de indicatori și criterii de referință pentru urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește obiectivele de la Lisabona în domeniul educației și al formării”, prin care Comisia propune douăzeci de indicatori de bază pe care îi consideră conformi cu obiectivele politicilor menționate în programul de lucru „Educație și formare 2010” (9); |
| --- | --- |

11.

comunicarea Comisiei din 22 februarie 2007 intitulată „Un cadru coerent de indicatori și criterii de referință pentru urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește obiectivele de la Lisabona în domeniul educației și al formării”, prin care Comisia propune douăzeci de indicatori de bază pe care îi consideră conformi cu obiectivele politicilor menționate în programul de lucru „Educație și formare 2010” (9);

IA NOTĂ DE:

raportul cu privire la progresul înregistrat în dezvoltarea unui indicator european al competenței lingvistice, astfel cum se subliniază în comunicatul Comisiei din 13 aprilie 2007, intitulat „Cadru pentru studiul european privind competențele lingvistice” (10), care include intenția Comisiei de a se asigura că studiul acoperă toate limbile oficiale predate în Uniunea Europeană, înaintea următoarelor serii de teste;

CONSIDERĂ CĂ:

programul de lucru „Educație și formare 2010” constituie cadrul strategic pentru lucrările Consiliului în domeniul educației și al formării;

în acest moment încep discuțiile, care ar trebui accelerate în anii următori, cu privire la orientările politicilor viitoare, menite să continue programul de lucru „Educație și formare 2010”;

procesul de identificare, definire și punere în aplicare a unui cadru coerent de indicatori se află în desfășurare și trebuie sincronizat cu cadrul strategic definit în programul de lucru 2010 și în programul care i-ar putea succede acestuia;

REAFIRMĂ CĂ:

dezvoltarea unor noi indicatori se realizează în condițiile respectării depline a responsabilității statelor membre privind organizarea propriilor lor sisteme educaționale și nu ar trebui să impună sarcini administrative sau financiare nejustificate organizației și instituțiilor în cauză;

monitorizarea periodică a performanței și a progresului cu ajutorul indicatorilor și al criteriilor de referință este o componentă esențială a procesului de la Lisabona, permițând identificarea punctelor tari și a celor slabe pentru a oferi o orientare strategică programului de lucru „Educație și formare 2010”;

cele cinci criterii de referință adoptate de Consiliu în mai 2003 continuă să fie relevante pentru orientarea politicilor prevăzute în programul de lucru 2010;

calitatea datelor furnizate de către Sistemul Statistic European trebuie îmbunătățită în continuare, în special pentru a asigura date valide, comparabile la nivel internațional, și, după caz, defalcate pe sexe;

de asemenea, cooperarea cu alte organizații internaționale din același domeniu trebuie consolidată pentru a îmbunătăți coerența și comparabilitatea datelor la nivel internațional, pentru a evita activitățile paralele și pentru a acoperi nevoia de date a Uniunii Europene, atunci când aceasta nu poate fi acoperită în cadrul Sistemului Statistic European (SSE);

RECUNOAȘTE:

importanța eforturilor concertate și continue de a dezvolta un cadru coerent de indicatori și criterii de referință, în cadrul unei strânse cooperări între statele membre și Comisie;

comunicatul Comisiei intitulat „Un cadru coerent de indicatori și criterii de referință pentru urmărirea progreselor înregistrate în ceea ce privește obiectivele de la Lisabona în domeniul educației și al formării” drept un pas important înspre realizarea cadrului în cauză;

faptul că definirea unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință reprezintă un proces continuu și consultativ, atât în ceea ce privește alegerea unor noi indicatori, cât și în ceea ce privește definirea indicatorilor individuali concreți;

INVITĂ, în consecință, COMISIA:

| — | să utilizeze, sau să continue dezvoltarea celor șaisprezece indicatori de bază propuși, după cum urmează:






  (a) | în ceea ce privește indicatorii care se pot baza în mare măsură pe datele existente și ale căror definiții sunt deja stabilite în linii generale,






  — | să utilizeze integral indicatorii următori:






  — | participarea în învățământul preșcolar, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

să utilizeze, sau să continue dezvoltarea celor șaisprezece indicatori de bază propuși, după cum urmează:

(a)

în ceea ce privește indicatorii care se pot baza în mare măsură pe datele existente și ale căror definiții sunt deja stabilite în linii generale,

—

să utilizeze integral indicatorii următori:

—

participarea în învățământul preșcolar,

| — | abandonul școlar, |
| --- | --- |

—

abandonul școlar,

| — | cunoștințe de bază în domeniul citirii, al matematicii și al științei, |
| --- | --- |

—

cunoștințe de bază în domeniul citirii, al matematicii și al științei,

| — | rata de absolvire a învățământului liceal în rândul tinerilor, |
| --- | --- |

—

rata de absolvire a învățământului liceal în rândul tinerilor,

| — | numărul de absolvenți ai învățământului superior, |
| --- | --- |

—

numărul de absolvenți ai învățământului superior,

| — | participarea adulților la procesul de învățare continuă, |
| --- | --- |

—

participarea adulților la procesul de învățare continuă,

| — | mobilitatea transnațională a studenților din învățământul superior, |
| --- | --- |

—

mobilitatea transnațională a studenților din învățământul superior,

| — | nivelul educațional atins de populație, |
| --- | --- |

—

nivelul educațional atins de populație,

| — | și să raporteze Consiliului orice nouă evoluție importantă; |
| --- | --- |

—

și să raporteze Consiliului orice nouă evoluție importantă;

| (b) | în ceea ce privește indicatorii care se pot baza în mare măsură pe datele existente și ale căror definiții au încă nevoie de o mai bună clarificare,
  să înainteze Consiliului, pentru examinări ulterioare, informații cu privire la definirea următorilor indicatori:






  — | învățământul pentru elevii cu nevoi speciale, |
| --- | --- | --- |

(b)

în ceea ce privește indicatorii care se pot baza în mare măsură pe datele existente și ale căror definiții au încă nevoie de o mai bună clarificare,

să înainteze Consiliului, pentru examinări ulterioare, informații cu privire la definirea următorilor indicatori:

—

învățământul pentru elevii cu nevoi speciale,

| — | competențele TCI, |
| --- | --- |

—

competențele TCI,

| — | investițiile în educație și în formare, |
| --- | --- |

—

investițiile în educație și în formare,

inclusiv conținutul acestora, sursele de proveniență a datelor, costurile și alte specificații tehnice relevante;

| (c) | în ceea ce privește indicatorii aflați încă în curs de dezvoltare, în cooperare cu alte organizații internaționale,






  — | să continue dezvoltarea indicatorilor cu privire la:






  — | competențele civice, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

în ceea ce privește indicatorii aflați încă în curs de dezvoltare, în cooperare cu alte organizații internaționale,

—

să continue dezvoltarea indicatorilor cu privire la:

—

competențele civice,

| — | competențele adulților, |
| --- | --- |

—

competențele adulților,

| — | dezvoltarea profesională a profesorilor și a formatorilor, |
| --- | --- |

—

dezvoltarea profesională a profesorilor și a formatorilor,

| — | și să raporteze Consiliului, în timp util, mai ales în ceea ce privește participarea, statelor membre ale Uniunii și satisfacerea nevoii de date a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

și să raporteze Consiliului, în timp util, mai ales în ceea ce privește participarea, statelor membre ale Uniunii și satisfacerea nevoii de date a Uniunii Europene;

| (d) | în ceea ce privește indicatorii aflați încă în curs de dezvoltare și care vor avea la bază noi studii ale Uniunii Europene,






  — | să examineze în continuare dezvoltarea indicatorilor cu privire la:






  — | competențele lingvistice, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

în ceea ce privește indicatorii aflați încă în curs de dezvoltare și care vor avea la bază noi studii ale Uniunii Europene,

—

să examineze în continuare dezvoltarea indicatorilor cu privire la:

—

competențele lingvistice,

| — | asimilarea tehnicilor de învățare, |
| --- | --- |

—

asimilarea tehnicilor de învățare,

| — | și să raporteze rezultatele Consiliului în timp util. |
| --- | --- |

—

și să raporteze rezultatele Consiliului în timp util.

Înainte de a începe studii noi cu privire la indicatorii menționați la secțiunile (c) și (d) anterioare, Comisia înaintează rapoartele relevante Consiliului spre examinare. Rapoartele în cauză ar trebui să acopere următoarele aspecte, după caz:

| — | relevanța politică a indicatorilor, |
| --- | --- |

—

relevanța politică a indicatorilor,

| — | specificațiile tehnice detaliate pentru orice studiu nou propus, |
| --- | --- |

—

specificațiile tehnice detaliate pentru orice studiu nou propus,

| — | disponibilitatea și relevanța datelor existente la nivel național, |
| --- | --- |

—

disponibilitatea și relevanța datelor existente la nivel național,

| — | comparabilitatea datelor, |
| --- | --- |

—

comparabilitatea datelor,

| — | un calendar al activității de dezvoltare care urmează să fie desfășurată, |
| --- | --- |

—

un calendar al activității de dezvoltare care urmează să fie desfășurată,

| — | o estimare a infrastructurii necesare pentru activitatea de dezvoltare în cauză și pentru colectarea ulterioară a datelor și o estimare a eventualelor costuri suportate de Comunitate și de statele membre implicate, |
| --- | --- |

—

o estimare a infrastructurii necesare pentru activitatea de dezvoltare în cauză și pentru colectarea ulterioară a datelor și o estimare a eventualelor costuri suportate de Comunitate și de statele membre implicate,

| — | structurile de gestionare și de susținere corespunzătoare, pentru a permite statelor membre să participe la activități metodologice și de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

structurile de gestionare și de susținere corespunzătoare, pentru a permite statelor membre să participe la activități metodologice și de dezvoltare,

| — | să continue activitatea de dezvoltare a unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință, bazându-se pe expertiza Grupului permanent pentru indicatori și criterii de referință, a Comitetului consultativ pentru indicatorul european al competenței lingvistice și a altor grupuri relevante de experți formate din reprezentanți naționali, și să raporteze Consiliului în mod periodic. |
| --- | --- |

—

să continue activitatea de dezvoltare a unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință, bazându-se pe expertiza Grupului permanent pentru indicatori și criterii de referință, a Comitetului consultativ pentru indicatorul european al competenței lingvistice și a altor grupuri relevante de experți formate din reprezentanți naționali, și să raporteze Consiliului în mod periodic.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA SĂ:

| — | coopereze îndeaproape la dezvoltarea și la punerea în aplicare a unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință, inclusiv la îmbunătățirea bazei statistice, |
| --- | --- |

—

coopereze îndeaproape la dezvoltarea și la punerea în aplicare a unui cadru coerent de indicatori și criterii de referință, inclusiv la îmbunătățirea bazei statistice,

| — | realizeze activitățile necesare pentru atingerea obiectivului ca indicatorii din cadrul respectiv să aibă arie de acoperire la nivelul tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

—

realizeze activitățile necesare pentru atingerea obiectivului ca indicatorii din cadrul respectiv să aibă arie de acoperire la nivelul tuturor statelor membre.

---

(1)  Concluziile Președinției, Lisabona, 23-24 martie 2000 [SN 100/00, alineatul (2)].

(2)  Concluziile Președinției, Barcelona, 15-16 martie 2002 [SN 100/02, alineatul (43)].

(3)  Concluziile Consiliului din 5 mai 2003 privind nivelurile de referință ale performanței medii europene în materie de educație și formare (criterii de referință) (JO C 134, 7.6.2003, p. 3).

(4)  Comunicatul Conferinței miniștrilor europeni însărcinați cu educația și formarea profesională, de la Maastricht, din 14 decembrie 2004, cu privire la prioritățile viitoare ale cooperării sporite la nivel european în domeniul educației și al formării profesionale (procesul de la Copenhaga).

(5)  Comunicatul Conferinței miniștrilor europeni însărcinați cu învățământul superior — „Spațiul european al învățământului superior — îndeplinirea scopurilor” (procesul de la Bologna), Bergen, 19-20 mai 2005.

(6)  Concluziile Consiliului din 24 mai 2005 cu privire la noi indicatori pentru educație și formare (JO C 141, 10.6.2005, p. 7).

(7)  Concluziile Consiliului privind indicatorul european al competenței lingvistice (JO C 172, 25.7.2006, p. 1).

(8)  Contribuția Consiliului (în domeniul educației) la Consiliul European de primăvară, documentul 5625/07, p. 3.

(9)  1. Participarea în învățământul preșcolar; 2. învățământul pentru elevii cu nevoi speciale; 3. abandonul școlar; 4. cunoștințe de bază în domeniul citirii, al matematicii și al științei; 5. competențe lingvistice; 6. competențe în domeniul TIC; 7. competențe cetățenești; 8. asimilarea tehnicilor de învățare; 9. rata de absolvire a învățământului liceal în rândul tinerilor; 10. managementul școlar; 11. transformarea școlilor în centre locale polivalente de învățare; 12. dezvoltarea profesională a profesorilor și a formatorilor; 13. stratificarea sistemelor de educație și de formare; 14. numărul de absolvenți ai învățământului superior; 15. mobilitatea transnațională a studenților din învățământul superior; 16. participarea adulților la procesul de învățare continuă; 17. competențele adulților; 18. nivelul educațional atins de populație; 19. investițiile în educație și în formare; 20. rentabilitatea educației și a formării.

(10)  Doc. 8387/07 — COM (2007) 184 final.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/16

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE referitor la ajutorul pentru formare

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/11)

| Ajutor nr. | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Statul membru | Franța |
| Regiunea în care se aplică sistemul (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul suplimentar ad hoc | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Temei juridic (pentru sistemul de ajutoare sau pentru ajutorul ad hoc) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutor sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii beneficiare | Sistem de ajutor | 50 milioane EUR |
| Ajutor individual | — |
| Intensitatea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.9.2007 |
| Durată | Până la 30.6.2008 (sau, după caz, până la o dată ulterioară în cazul în care Comisia Europeană a adoptat o decizie de autorizare a prelungirii acestui sistem sau a regulamentelor pe care se fundamentează acesta) |
| Obiectivul ajutorului | Intervenții publice în favoarea proiectelor de formare generală și specifică |
| Sectorul sau sectoarele economice vizate | Sistemul se aplică tuturor sectoarelor economice în condițiile prevăzute de legislația comunitară în vigoare, inclusiv activităților legate de producția, transformarea și comercializarea produselor enumerate în anexa I din tratat, cu excepția:






  — | ajutoarelor acordate industriei huilei, conform Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului |

Ajutor nr.

XT 88/07

Statul membru

Franța

Regiunea în care se aplică sistemul (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul suplimentar ad hoc

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Temei juridic (pentru sistemul de ajutoare sau pentru ajutorul ad hoc)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutor sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii beneficiare

Sistem de ajutor

50 milioane EUR

Ajutor individual

—

Intensitatea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.9.2007

Durată

Până la 30.6.2008 (sau, după caz, până la o dată ulterioară în cazul în care Comisia Europeană a adoptat o decizie de autorizare a prelungirii acestui sistem sau a regulamentelor pe care se fundamentează acesta)

Obiectivul ajutorului

Intervenții publice în favoarea proiectelor de formare generală și specifică

Sectorul sau sectoarele economice vizate

Sistemul se aplică tuturor sectoarelor economice în condițiile prevăzute de legislația comunitară în vigoare, inclusiv activităților legate de producția, transformarea și comercializarea produselor enumerate în anexa I din tratat, cu excepția:

—

ajutoarelor acordate industriei huilei, conform Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului

Denumirea și adresa autorității responsabile

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Ajutor nr. | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Statul membru | Belgia |
| Regiune | Région wallonne |
| Titlul sistemului de ajutoare | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Temeiul juridic | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutor | EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Total |
| Acțiuni de formare | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Investiții privind acțiunile de formare | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Total | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Intensitatea maximă a ajutoarelor | 50 % din intervenția regională |
| Data punerii în aplicare | Guvernul valon a luat act de bugetele referitoare la primele proiecte de formare, etichetate în prealabil la 7 iulie 2006, 14 septembrie 2006 |
| Durata acordării sistemului de ajutoare | 31.12.2009 |
| Sectorul sau sectoarele economice vizate | Științele vieții (farmacie-sănătate)
  Agro-industrie
  Construcții mecanice
  Transport-logistică
  Industria aeronautică și aerospațială |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Ajutor nr.

XT 90/07

Statul membru

Belgia

Regiune

Région wallonne

Titlul sistemului de ajutoare

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Temeiul juridic

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutor

EUR

2006

2007

2008

2009

Total

Acțiuni de formare

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Investiții privind acțiunile de formare

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Total

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Intensitatea maximă a ajutoarelor

50 % din intervenția regională

Data punerii în aplicare

Guvernul valon a luat act de bugetele referitoare la primele proiecte de formare, etichetate în prealabil la 7 iulie 2006, 14 septembrie 2006

Durata acordării sistemului de ajutoare

31.12.2009

Sectorul sau sectoarele economice vizate

Științele vieții (farmacie-sănătate)

Agro-industrie

Construcții mecanice

Transport-logistică

Industria aeronautică și aerospațială

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/18

---

Prelungirea și modificarea obligațiilor de serviciu public impuse pentru furnizarea de servicii aeriene regulate pe trei rute din Grecia, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/12)

| 1. | Guvernul elen a decis să prelungească și să modifice, de la 1 mai 2008, obligațiile de serviciu public impuse pentru furnizarea de servicii aeriene regulate pe trei rute din Grecia, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 312 din 17 decembrie 2004 și
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 164 din 10 iulie 2002, p. 16. |
| --- | --- |

1.

Guvernul elen a decis să prelungească și să modifice, de la 1 mai 2008, obligațiile de serviciu public impuse pentru furnizarea de servicii aeriene regulate pe trei rute din Grecia, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 312 din 17 decembrie 2004 și
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 164 din 10 iulie 2002, p. 16.

| 2. | Modificările obligațiilor de serviciu public privesc următoarele rute:






  — | Rodos — Kastelorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

Modificările obligațiilor de serviciu public privesc următoarele rute:

—

Rodos — Kastelorizo,

| — | Atena — Skyros, |
| --- | --- |

—

Atena — Skyros,

| — | Salonic — Skyros. |
| --- | --- |

—

Salonic — Skyros.

A.   Tarife practicate

Tariful pentru o singură călătorie la clasa economic nu poate depăși următoarele valori:

| — | Rodos — Kastelorizo: |
| --- | --- |

—

Rodos — Kastelorizo:

26 EUR

| — | Atena — Skyros: |
| --- | --- |

—

Atena — Skyros:

38 EUR

| — | Salonic — Skyros: |
| --- | --- |

—

Salonic — Skyros:

54 EUR

Tarifele menționate anterior pot fi majorate în eventualitatea unei creșteri neprevăzute a costurilor de exploatare a serviciului, care nu ține de transportatorul aerian. O astfel de majorare este notificată transportatorului care exploatează serviciul în cauză, dar nu intră în vigoare decât după publicarea de către Comisia Europeană în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

B.   Asigurarea continuității serviciului

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92, un transportator aerian care intenționează să exploateze servicii aeriene regulate pe rutele în cauză trebuie să garanteze exploatarea acestora timp de minim 12 luni fără întrerupere.

Numărul zborurilor anulate din motive care țin de transportatorul aerian nu poate depăși 2 % din numărul total de zboruri pe an, cu excepția cazurilor de forță majoră.

În cazul în care intenționează să sisteze exploatarea vreuneia dintre rutele menționate anterior, transportatorul aerian trebuie să informeze Autoritatea aviatică civilă, Direcția pentru operațiuni aeriene, departamentul II, cu cel puțin șase luni înainte de întreruperea serviciului.

3.   Informații utile

Transportatorii aerieni comunitari care efectuează zboruri pe aceste rute fără a îndeplini obligațiile de serviciu public impuse pot fi supuși sancțiunilor administrative sau de altă natură.

În ceea ce privește tipurile de aeronave utilizate, transportatorii aerieni sunt invitați să consulte publicațiile informative aeronautice din Grecia (AIP Greece) pentru a fi la curent cu informațiile de natură tehnică și comercială, precum și cu procedurile specifice aeroporturilor.

În ceea ce privește orarul zborurilor, sosirile și plecările aeronavelor trebuie planificate în funcție de programul de funcționare din aeroporturi, în conformitate cu decizia ministrului transporturilor și comunicațiilor.

Trebuie menționat faptul că, în cazul în care niciun transportator nu își declară către Autoritatea aviatică civilă, Direcția pentru operațiuni aeriene, intenția de a exploata servicii aeriene regulate, începând cu 1 mai 2008, pe una sau mai multe dintre rutele menționate anterior, fără nicio compensație financiară, Grecia a decis, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92, ca, pentru o perioadă de trei ani, să limiteze la un singur transportator accesul la fiecare dintre rutele în cauză sau la câteva dintre acestea, precum și să acorde dreptul de exploatare a serviciilor respective de la 1 mai 2008 pe baza unei invitații la licitație.

Prezentele obligații de serviciu public impuse în ceea ce privește tarifele le înlocuiesc, pentru rutele susmenționate, pe cele publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 312 din 17 decembrie 2004 și
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 164 din 10 iulie 2002, p. 16.

În ceea ce privește celelalte aspecte, obligațiile de serviciu public publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 312 din 17 decembrie 2004 și
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 164 din 10 iulie 2002, p. 16 se aplică în continuare pentru rutele în cauză.

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/19

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/13)

| Ajutor nr. | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Malta |
| Regiune | Malta |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Encouragement of Tourism Activities |
| Temei legal | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 5 milioane MTL |
| Valoarea maximă a ajutorului | 30 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.1.2008 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Limitat la anumite sectoare |
| NACE H055 and O092 |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Ajutor nr.

XR 184/07

Stat membru

Malta

Regiune

Malta

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Encouragement of Tourism Activities

Temei legal

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

5 milioane MTL

Valoarea maximă a ajutorului

30 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.1.2008

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Limitat la anumite sectoare

NACE H055 and O092

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.agric.gov.mt

Alte informații

—

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/20

---

MEDIA 2007

CERERE DE OFERTE — EACEA/28/07

Asistență pentru distribuția transnațională a filmelor europene și rețelele de distribuitori — Programul „selectiv”

(2007/C 311/14)

1.   Obiective și descriere

Prezenta cerere de oferte are la bază decizia Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program multianual unic pentru măsurile comunitare în domeniul audiovizualului pentru perioada 2007-2013.

2.   Solicitanți eligibili

Prezenta notificare se adresează organizațiilor europene; acelor organizații europene înregistrate și aflate sub controlul resortisanților statelor membre ale Uniunii Europene și ale țărilor semnatare ale Acordului privind Spațiul Economic European, care participă la Programul MEDIA 2007 (Islanda, Liechtenstein, Norvegia) și Elveția.

Prezentul anunț se adresează societăților europene specializate în distribuția internațională a filmelor europene.

3.   Bugetul și durata proiectului

Suma maximă disponibilă pentru această cerere de oferte este de 12 250 000 EUR, fondurile alocate fiind disponibile în conformitate cu exercițiul financiar 2008.

Susținerea financiară din partea Comisiei nu poate depăși 50 % din totalul costurilor eligibile.

Durata maximă a proiectului este de 16 luni.

4.   Termen limită

Ofertele trebuie trimise Agenției Executive (EACEA) cel târziu până la 1 aprilie 2008 și 1 iulie 2008.

5.   Alte informații

Versiunea completă a cererii de oferte, precum și formularele de ofertă sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/media

Ofertele trebuie să respecte toate condițiile prevăzute în versiunea completă și trebuie prezentate folosind formularele corespunzătoare.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/21

---

AJUTOR DE STAT — SPANIA

Ajutor de Stat C 45/07 (ex NN 51/07) — Amortizarea fiscală a fondul comercial în cazul achiziționării de titluri de participare semnificative în capitalul unor societăți străine

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/15)

Prin scrisoarea din data de 10 octombrie 2007, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Spaniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsurile menționate anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsurile pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Direction D |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 95 80 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Direction D

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 95 80

Aceste observații vor fi comunicate Spaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

Descriere

Articolul 12 alineatul (5) din Legea spaniolă privind impozitarea societăților comerciale („Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denumit în continuare „TRLIS”) prevede un avantaj fiscal constând în posibilitatea amortizării fondului comercial (acesta din urmă reprezentând diferența ce rezultă din costul de achiziție al titlurilor de participare în capitalul unei societăți țintă și valoarea de piață a activelor corporale și necorporale subiacente deținute de către societatea achiziționată) care rezultă din achiziționarea de titluri de participare semnificative în capitalul unei societăți străine, pe parcursul unei perioade de 20 de ani de la data achiziționării.

Evaluare

Comisia consideră că sistemul fiscal în cauză pare să îndeplinească toate condițiile pentru a putea fi considerat ajutor de stat. În special, măsura pare să constituie o derogare de la sistemul fiscal spaniol în sensul că fondul comercial face obiectul unei amortizări chiar dacă nu este înregistrat în contabilitatea societății care achiziționează deoarece nu există o combinare de întreprinderi între societatea care achiziționează și cea achiziționată. Prin urmare, aceasta conferă societăților care achiziționează titluri de participare semnificative în capitalul unor societăți străine un avantaj economic constând în reducerea sarcinii fiscale. Măsura pare să implice folosirea de fonduri publice și să fie specifică în sensul că favorizează întreprinderile care realizează anumite tipuri de investiții.

Măsura pare să aducă atingere comerțului dintre statele membre deoarece consolidează condițiile comerciale ale beneficiarilor acesteia care sunt implicați în activități de holding și, de asemenea, poate afecta concurența, în sensul că, subvenționarea societăților spaniole care participă la licitații pentru achiziționarea de societăți străine pune într-un anumit dezavantaj concurenții non-spanioli care vin cu oferte comparabile pe piețele în cauză.

Niciuna din derogările prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) nu pare aplicabilă, iar ajutorul pare incompatibil cu piața comună. Prin urmare, Comisia consideră că, prin punerea în practică a măsurii în cauză, autoritățile spaniole ar fi acordat ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

Având în vedere îndoielile avute cu privire la compatibilitatea ajutorului, Comisia propune inițierea procedurii de investigație formală stabilite la articolul 88 alineatul (2).

TEXTUL SCRISORII

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 311/16)

| 1. | La data de 13 decembrie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mitsui & Co, Ltd („Mitsui”, Japonia) și grupul Rubis („Rubis”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Rubis Terminal Antwerp (Belgia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o asociere în participațiune. |
| --- | --- |

1.

La data de 13 decembrie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mitsui & Co, Ltd („Mitsui”, Japonia) și grupul Rubis („Rubis”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Rubis Terminal Antwerp (Belgia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o asociere în participațiune.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Mitsui: comercializarea la nivel mondial a anumitor mărfuri inclusiv, inter alia, energie și produse conexe, fier și oțel și metale neferoase, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Mitsui: comercializarea la nivel mondial a anumitor mărfuri inclusiv, inter alia, energie și produse conexe, fier și oțel și metale neferoase,

| — | în cazul întreprinderii Rubis: depozitarea de produse industriale lichide și distribuția de GPL și produse petroliere în Europa, Africa și Insulele Caraibe, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Rubis: depozitarea de produse industriale lichide și distribuția de GPL și produse petroliere în Europa, Africa și Insulele Caraibe,

| — | în cazul întreprinderii Rubis Terminal Antwerp: servicii de terminal de containere pentru produse industriale lichide în portul Antwerp. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Rubis Terminal Antwerp: servicii de terminal de containere pentru produse industriale lichide în portul Antwerp.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

Rectificare

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 311/29

---

Rectificare la informațiile comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 78 din 11 aprilie 2007
  )

(2007/C 311/17)

La pagina 13, ajutorul XS 160/06, la rubrica „Durata acordării sistemului de ajutor sau a ajutorului individual”:

în loc de:

„Până la 31.12.2007”,

se va citi:

„Până la 30.6.2008”.

---