# Europos Sąjungos C 289/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 289 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. gruodžio 1d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 289

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. gruodžio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2007/C 289/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2007/C 289/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2007/C 289/06 | 2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas dėl Italijai atstovaujančio nario ir Latvijai bei Liuksemburgui atstovaujančių pakaitinių narių paskyrimo į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybą | 5 |
| | Komisija |
| 2007/C 289/07 | Euro kursas | 7 |
| 2007/C 289/08 | Koncentracijų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2007 m. rugpjūčio 2 d. vykusiame 153-ajame susitikime dėl sprendimo projekto byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius — OL L 162, 2001 6 19, p. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 10 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2007/C 289/11 | Valstybių narių pateiktos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, santrauka | 11 |
| 2007/C 289/12 | Prancūzijos atliekamas su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariųjų oro susisiekimo paslaugų teikimo maršrutu Aurillac–Paryžius (Orly) dalinis pakeitimas | 18 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2007/C 289/06

2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas dėl Italijai atstovaujančio nario ir Latvijai bei Liuksemburgui atstovaujančių pakaitinių narių paskyrimo į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybą

5

Komisija

2007/C 289/07

Euro kursas

7

2007/C 289/08

Koncentracijų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2007 m. rugpjūčio 2 d. vykusiame 153-ajame susitikime dėl sprendimo projekto byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius — OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

(pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius — OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

9

2007/C 289/10

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

10

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2007/C 289/11

Valstybių narių pateiktos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, santrauka

11

2007/C 289/12

Prancūzijos atliekamas su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariųjų oro susisiekimo paslaugų teikimo maršrutu Aurillac–Paryžius (Orly) dalinis pakeitimas

Aurillac

Orly

18

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Taryba |
| 2007/C 289/13 | Atviras kvietimas — Europos bendradarbiavimas mokslinių ir techninių tyrimų srityse (COST) | 19 |
| | Komisija |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Kvietimas teikti paraiškas — EACEA/27/07 — Parama Europos filmų tarpnacionaliniam platinimui — Automatinė schema | 21 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2007/C 289/15 | Valstybės pagalba — Italija — Valstybės pagalba C 39/07 (ex N 188/07) — Restruktūrizavimo pagalba tekstilės įmonių grupei Legler — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 22 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2007/C 289/16 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 29 |
| 2007/C 289/17 | Registracijos paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 32 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Taryba

2007/C 289/13

Atviras kvietimas — Europos bendradarbiavimas mokslinių ir techninių tyrimų srityse (COST)

19

Komisija

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Kvietimas teikti paraiškas — EACEA/27/07 — Parama Europos filmų tarpnacionaliniam platinimui — Automatinė schema

21

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2007/C 289/15

Valstybės pagalba — Italija — Valstybės pagalba C 39/07 (ex N 188/07) — Restruktūrizavimo pagalba tekstilės įmonių grupei Legler — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

Legler

1

22

KITI AKTAI

Komisija

2007/C 289/16

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

29

2007/C 289/17

Registracijos paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/01)

| Sprendimo priėmimo data | 2007 6 27 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 838/06 |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Regionas | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Teisinis pagrindas | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija, Mokesčių lengvata |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 48,97 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 24,5 % |
| Trukmė | 1.2002-12.2012 |
| Ekonomikos sektorius | Apdirbamoji pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2007 6 27

Pagalbos Nr.

N 838/06

Valstybė narė

Portugalija

Regionas

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Teisinis pagrindas

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija, Mokesčių lengvata

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 48,97 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

24,5 %

Trukmė

1.2002-12.2012

Ekonomikos sektorius

Apdirbamoji pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 10 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 473/07 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Teisinis pagrindas | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 6,9 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2008-2018 |
| Ekonomikos sektorius | Paštas ir telekomunikacijos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 10

Pagalbos Nr.

N 473/07

Valstybė narė

Italija

Regionas

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Teisinis pagrindas

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 6,9 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2008-2018

Ekonomikos sektorius

Paštas ir telekomunikacijos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/3

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4753 — Antalis/MAP)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/02)

2007 m. spalio 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 2 dalimi. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4753 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4753 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/3

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/03)

2007 m. lapkričio 22 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4936 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4936 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/4

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/04)

2007 m. lapkričio 23 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4899 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4899 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/4

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/05)

2007 m. spalio 25 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4865 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4865 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/5

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2007 m. lapkričio 26 d.

dėl Italijai atstovaujančio nario ir Latvijai bei Liuksemburgui atstovaujančių pakaitinių narių paskyrimo į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybą

(2007/C 289/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 1994 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2062/94 dėl Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros įsteigimo (1), ypač į jo 8 straipsnį,

atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto pirmininko Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą, sudarytą atsižvelgiant į narių, atstovaujančių darbdavių ir darbuotojų organizacijoms Komitete, grupių pasiūlymus,

kadangi:

| (1) | 2007 m. lapkričio 8 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius, išskyrus Italijai, Liuksemburgui ir Latvijai atstovaujančius narius, laikotarpiui nuo 2007 m. lapkričio 8 d. iki 2010 m. lapkričio 7 d. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 8 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos narius ir pakaitinius narius, išskyrus Italijai, Liuksemburgui ir Latvijai atstovaujančius narius, laikotarpiui nuo 2007 m. lapkričio 8 d. iki 2010 m. lapkričio 7 d.

| (2) | Reikia paskirti darbdavių organizacijų kategorijos narį, atstovaujantį Italijai, ir pakaitinius narius, atstovaujančius Latvijai ir Liuksemburgui, į laisvas vietas, |
| --- | --- |

(2)

Reikia paskirti darbdavių organizacijų kategorijos narį, atstovaujantį Italijai, ir pakaitinius narius, atstovaujančius Latvijai ir Liuksemburgui, į laisvas vietas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdybos nariu ir pakaitiniais nariais laikotarpiui iki 2010 m. lapkričio 7 d. skiriami šie asmenys:

DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

| Šalis | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- |
| Italija | Luigi CASANO | — |
| Latvija | — | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Liuksemburgas | — | Robert KANZ |

Šalis

Nariai

Pakaitiniai nariai

Italija

Luigi CASANO

—

Latvija

—

Aleksandrs GRIGORJEVS

Liuksemburgas

—

Robert KANZ

2 straipsnis

Šis sprendimas informacijos tikslais skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2007 m. lapkričio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. SILVA

---

(1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1112/2005 (OL L 184, 2005 6 24, p. 5).

1

(2)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

2

---

Komisija

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/7

---

Euro kursas (1)

2007 m. lapkričio 30 d.

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4761 |
| JPY | Japonijos jena | 163,43 |
| DKK | Danijos krona | 7,4575 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,71455 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3715 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6541 |
| ISK | Islandijos krona | 90,02 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,114 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5842 |
| CZK | Čekijos krona | 26,261 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 253 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7005 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,6133 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,4861 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,161 |
| TRY | Turkijos lira | 1,734 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6643 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4695 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,4954 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9105 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1336 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 359,71 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,956 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,9231 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,324 |
| IDR | Indijos rupija | 13 831,06 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9663 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,133 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,006 |
| THB | Tailando batas | 45,365 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4761

JPY

Japonijos jena

163,43

DKK

Danijos krona

7,4575

GBP

Svaras sterlingas

0,71455

SEK

Švedijos krona

9,3715

CHF

Šveicarijos frankas

1,6541

ISK

Islandijos krona

90,02

NOK

Norvegijos krona

8,114

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5842

CZK

Čekijos krona

26,261

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

253

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7005

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,6133

RON

Rumunijos lėja

3,4861

SKK

Slovakijos krona

33,161

TRY

Turkijos lira

1,734

AUD

Australijos doleris

1,6643

CAD

Kanados doleris

1,4695

HKD

Honkongo doleris

11,4954

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9105

SGD

Singapūro doleris

2,1336

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 359,71

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,956

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,9231

HRK

Kroatijos kuna

7,324

IDR

Indijos rupija

13 831,06

MYR

Malaizijos ringitas

4,9663

PHP

Filipinų pesas

63,133

RUB

Rusijos rublis

36,006

THB

Tailando batas

45,365

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/8

---

Koncentracijų patariamojo komiteto nuomonė pareikšta 2007 m. rugpjūčio 2 d. vykusiame 153-ajame susitikime dėl sprendimo projekto byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra Bendrijos masto koncentracija, kaip apibrėžta EB Susijungimų reglamento 1 straipsnyje, 4 straipsnio 5 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad veikla, apie kurią pranešta, yra Bendrijos masto koncentracija, kaip apibrėžta EB Susijungimų reglamento 1 straipsnyje, 4 straipsnio 5 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Patariamasis komitetas sutinka su sprendimo projekte Komisijos pateiktais atitinkamų prekės rinkų apibrėžimais. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas sutinka su sprendimo projekte Komisijos pateiktais atitinkamų prekės rinkų apibrėžimais.

| 3. | Patariamasis komitetas sutinka su sprendimo projekte Komisijos pateiktais atitinkamų geografinių rinkų apibrėžimais. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas sutinka su sprendimo projekte Komisijos pateiktais atitinkamų geografinių rinkų apibrėžimais.

| 4. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos įvertinimu, kad sandoris nekelia konkurencijos problemų dėl nekoordinuojamų ar koordinuojamų padarinių GDS paslaugų atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos įvertinimu, kad sandoris nekelia konkurencijos problemų dėl nekoordinuojamų ar koordinuojamų padarinių GDS paslaugų atžvilgiu.

| 5. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad nekyla rimtų abejonių dėl koncentracijos, apie kurią pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka pagal Susijungimų reglamento 10 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad nekyla rimtų abejonių dėl koncentracijos, apie kurią pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka pagal Susijungimų reglamento 10 straipsnio 2 dalį.

| 6. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad koncentracija, apie kurią pranešta, turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 1 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį. |
| --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad koncentracija, apie kurią pranešta, turėtų būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnio 1 dalį bei EEE susitarimo 57 straipsnį.

| 7. | Patariamasis komitetas sutinka, kad jo nuomonė būtų paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

7.

Patariamasis komitetas sutinka, kad jo nuomonė būtų paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/9

---

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius — OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

(2007/C 289/09)

2007 m. sausio 15 d.Travelport LLC Komisijai pateikė prašymą perduoti klausimo svarstymą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (Susijungimų reglamento) 4 straipsnio 5 dalį. Jokia valstybė narė, kompetentinga tikrinti koncentraciją pagal savo nacionalinę konkurencijos teisę (Austrija, Vokietija, Italija ir Lenkija), perdavimui neprieštaravo. Todėl vadovaujantis Susijungimų reglamento 4 straipsnio 5 dalimi buvo manoma, kad koncentracija yra Bendrijos masto, taigi apie ją reikėtų pranešti Komisijai.

Vėliau, 2007 m. kovo 23 d., Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Travelport LLC, pirkdama akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Worldspan Technologies Inc. kontrolę.

Atlikusi preliminarų pranešimo tyrimą Komisija nusprendė, kad kilo rimtų abejonių dėl sandorio suderinamumo su bendrąja rinka ir EEE susitarimu. Todėl 2007 m. gegužės 3 d. Komisija nusprendė pradėti procedūrą pagal Susijungimų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

Travelport LLC paprašė suteikti galimybę peržiūrėti pagrindinį bylos dokumentą, o tokia galimybė jai buvo suteikta 2007 m. gegužės 15 d. vadovaujantis Konkurencijos GD EB susijungimų kontrolės procedūros vykdymo gerąja patirtimi.

Atlikusi išsamų rinkos tyrimą Komisija nusprendė, kad pasiūlytas sandoris itin nesuvaržys veiksmingos konkurencijos bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje ir todėl yra suderinamas su bendrąja rinka ir EEE susitarimu. Todėl prieštaravimo pareiškimas pranešančiajai šaliai nebuvo pateiktas.

Nei susijungiančiosios šalys, nei jokia trečioji šalis man nepateikė klausimų arba pastabų. Šioje byloje nereikia jokių konkrečių pastabų dėl teisės būti išklausytam.

Briuselis, 2007 m. rugpjūčio 8 d.

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/10

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2007/C 289/10)

Image

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas su monetomis dirbančias institucijas ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visus naujus eurų monetų dizaino variantus (1). Pagal 2003 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas (2) euro zonai priklausančioms valstybėms narėms ir šalims, su Bendrija sudariusioms Pinigų susitarimą, kuriuo numatoma išleisti apyvartines eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių su sąlyga, kad kiekviena šalis per vienerius metus išleistų ne daugiau kaip vieną tokią monetą ir kad tokios monetos nominalas būtų 2 eurai. Proginių monetų techninės savybės yra tokios pačios, kaip ir įprastų apyvartinių eurų monetų, tačiau jų nacionalinėje pusėje — proginis atvaizdas.

Monetą leidžianti valstybė: Suomija.

Tema: 90-osios nepriklausomybės paskelbimo metinės.

Faktinis dizaino aprašymas: Centrinėje monetos dalyje pavaizduoti devyni žmonės, ilgais irklais irkluojantys valtį. Monetos viršuje iškalti išleidimo metai „2007“, o apačioje — metai „1917“. Kalyklos ženklas iškaltas kairėje pusėje, o šalies nuoroda „FI“ — dešinėje pusėje. Monetos išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Tiražas: 2 milijonai monetų.

Apytikslė išleidimo data: 2007 m. gruodžio mėn.

Monetos briaunoje įspausta žymė: „SUOMI FINLAND ★★★“. Ženklas ★ simbolizuoja liūto galvą.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kuriame pavaizduotos visos 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2003 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl eurų monetų nacionalinių pusių dizaino pasikeitimo. Taip pat žr. 2003 m. rugsėjo 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinio averso dizaino pakeitimo (OL L 264, 2003 10 15, p. 38).

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/11

---

Valstybių narių pateiktos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, santrauka

(2007/C 289/11)

XA numeris: XA 171/07

Valstybė narė: Slovėnijos Respublika

Regionas: Kranio miesto savivaldybė

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Parama kaimo plėtros programoms Kranio savivaldybėje 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu

Teisinis pagrindas: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| | 2007 m. — 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007 m. — 67 000 EUR

| | 2008 m. — 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008 m. — 68 800 EUR

| | 2009 m. — 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009 m. — 70 600 EUR

| | 2010 m. — 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010 m. — 72 300 EUR

| | 2011 m. — 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011 m. — 74 100 EUR

| | 2012 m. — 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012 m. — 76 000 EUR

| | 2013 m. — 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013 m. — 77 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas:

| 1. | Investicijos į pirminės gamybos ūkius:






  — | iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse; |
| --- | --- | --- |

1.

—

iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse;

| — | iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose ūkininkauti skirtose vietovėse. |
| --- | --- |

—

iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose ūkininkauti skirtose vietovėse.

Pagalbos tikslas — investicijos, skirtos ūkių objektams atnaujinti, įrangai įsigyti, kad būtų modernizuoti žemės ūkio gamybai naudojami ūkiniai pastatai, daugiametėms kultūroms auginti, ūkio dirbamajai žemei ir ganykloms gerinti bei ūkių prieigai valdyti

| 2. | Tradicinių pastatų apsauga:






  — | iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus; |
| --- | --- | --- |

2.

—

iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus;

| — | iki 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, esančiuose ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse, ir 60 % kitose vietovėse, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai |
| --- | --- |

—

iki 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, esančiuose ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse, ir 60 % kitose vietovėse, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai

| 3. | Pagalba draudimo įmokoms mokėti:
  savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius bei apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui |
| --- | --- |

3.

savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius bei apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui

| 4. | Pagalba žemės sklypams perskirstyti:






  — | iki 50 % teisinių ir administracinių išlaidų |
| --- | --- | --- |

4.

—

iki 50 % teisinių ir administracinių išlaidų

| 5. | Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje:






  — | iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo paslaugomis ir forumų, skirtų žinioms perduoti, konkursų, parodų ir mugių organizavimu bei dalyvavimu juose, mokslinių žinių skleidimu, leidiniais (pvz., katalogais ir tinklavietėmis) ir ūkininkų pavadavimo paslaugomis, siekiant juos pavaduoti ligos atveju ar atostogų laikotarpiu; ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neapima tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

5.

—

iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo paslaugomis ir forumų, skirtų žinioms perduoti, konkursų, parodų ir mugių organizavimu bei dalyvavimu juose, mokslinių žinių skleidimu, leidiniais (pvz., katalogais ir tinklavietėmis) ir ūkininkų pavadavimo paslaugomis, siekiant juos pavaduoti ligos atveju ar atostogų laikotarpiu; ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neapima tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

Taikymo data: 2007 m. liepos mėn. (po to, kai įsigalios minėtos taisyklės)

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Paremti MVĮ

Nuoroda į Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsnius ir reikalavimus atitinkančias išlaidas: Pagalbos apsaugai ir žemės ūkio miškininkystei bei kaimo plėtrai teikimo Kranio savivaldybėje taisyklių projekto II skyriuje numatytos valstybės pagalbos priemonės pagal šiuos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL L 358, 2006 m. gruodžio 16 d., p. 3), straipsnius:

4 straipsnis: Investicijos į žemės ūkio valdas;

5 straipsnis: Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga;

12 straipsnis: Pagalba draudimo įmokoms mokėti;

13 straipsnis: Pagalba sklypams žemės perskirstyti;

15 straipsnis: Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis — Augalinės ir gyvūninės kilmės produktai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Tinklavietė: (nurodyti interneto svetainės, kurioje skelbiamas visas schemos tekstas arba kriterijai ir sąlygos, kuriais remiantis teikiama individuali pagalba ne pagal pagalbos schemą, adresą)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Kita informacija: Priemonė, susijusi su draudimo įmokų, skirtų kultūroms ir vaisiams apdrausti, mokėjimu, apima toliau nurodytas nepalankias oro sąlygas, kurios gali būti prilyginamos stichinėms nelaimėms: pavasario šalnas, krušą, žaibą, žaibo sukeltą gaisrą, audras ir potvynius

Savivaldybės taisyklės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 reikalavimus, susijusius su priemonėmis, kurias turi priimti savivaldybė, ir taikomas bendrąsias nuostatas (dėl etapų iki pagalbos teikimo, pagalbos kaupimo, skaidrumo ir pagalbos teikimo stebėsenos)

Atsakingo asmens parašas

Meras

Damijan PERNE

XA numeris: XA 172/07

Valstybė narė: Slovėnijos Respublika

Regionas: Laško savivaldybė

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Teisinis pagrindas: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| | 2007 m. — iki 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007 m. — iki 47 800 EUR

| | 2008 m. — iki 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008 m. — iki 50 000 EUR

| | 2009 m. — iki 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009 m. — iki 53 500 EUR

| | 2010 m. — iki 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010 m. — iki 55 000 EUR

| | 2011 m. — iki 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011 m. — iki 57 000 EUR

| | 2012 m. — iki 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012 m. — iki 58 500 EUR

| | 2013 m. — iki 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013 m. — iki 60 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas:

| 1. | Investicijos į žemės ūkio valdas:






  — | iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse; |
| --- | --- | --- |

1.

—

iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse;

| — | iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse; |
| --- | --- |

—

iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse;

| — | iki 60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms į ūkininkauti mažiau palankias vietoves ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms į kitas vietoves, jeigu investuoja jaunieji ūkininkai per penkerius metus nuo įsisteigimo. |
| --- | --- |

—

iki 60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms į ūkininkauti mažiau palankias vietoves ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms į kitas vietoves, jeigu investuoja jaunieji ūkininkai per penkerius metus nuo įsisteigimo.

Pagalbos tikslas — investicijos, skirtos ūkių objektams atnaujinti, žemės ūkio gamybai naudojamai įrangai įsigyti, daugiametėms kultūroms, ūkio dirbamajai žemei ir ganykloms gerinti

| 2. | Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga:






  — | iki 100 % faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus; |
| --- | --- | --- |

2.

—

iki 100 % faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus;

| — | iki 60 % faktinių išlaidų, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 75 %, faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai; papildoma pagalba gali sudaryti |
| --- | --- |

—

iki 60 % faktinių išlaidų, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 75 %, faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai; papildoma pagalba gali sudaryti

| — | iki 100 % išlaidų, siekiant padengti papildomas išlaidas, patirtas naudojant tradicines medžiagas, būtinas pastatų paveldo savybėms išlaikyti |
| --- | --- |

—

iki 100 % išlaidų, siekiant padengti papildomas išlaidas, patirtas naudojant tradicines medžiagas, būtinas pastatų paveldo savybėms išlaikyti

| 3. | Ūkio pastatų perkėlimas visuomenės interesų labui:






  — | iki 100 % faktinių išlaidų, jeigu perkėlimas tėra esamų pastatų išardymas, parkėlimas ir surinkimas iš naujo; |
| --- | --- | --- |

3.

—

iki 100 % faktinių išlaidų, jeigu perkėlimas tėra esamų pastatų išardymas, parkėlimas ir surinkimas iš naujo;

| — | jeigu dėl perkėlimo ūkininkas gauna šiuolaikiškesnius pastatus, jis turi padengti ne mažiau kaip 60 % (arba 50 % ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse) atitinkamų pastatų vertės padidėjimo po perkėlimo. Jeigu pagalbos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų; |
| --- | --- |

—

jeigu dėl perkėlimo ūkininkas gauna šiuolaikiškesnius pastatus, jis turi padengti ne mažiau kaip 60 % (arba 50 % ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse) atitinkamų pastatų vertės padidėjimo po perkėlimo. Jeigu pagalbos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų;

| — | jeigu dėl perkėlimo padidėja gamybos pajėgumai, ūkininkas turi padengti ne mažiau kaip 60 % (arba 50 % ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse) išlaidų, susijusių su šiuo padidėjimu; jeigu naudos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų |
| --- | --- |

—

jeigu dėl perkėlimo padidėja gamybos pajėgumai, ūkininkas turi padengti ne mažiau kaip 60 % (arba 50 % ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse) išlaidų, susijusių su šiuo padidėjimu; jeigu naudos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų

| 4. | Pagalba draudimo įmokoms mokėti:






  — | savivaldybės pagalba sudaro iki 10 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius, mokėti; |
| --- | --- | --- |

4.

—

savivaldybės pagalba sudaro iki 10 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius, mokėti;

| — | savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui |
| --- | --- |

—

savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui

| 5. | Pagalba žemės sklypams perskirstyti:






  — | iki 100 % teisinių ir administracinių išlaidų |
| --- | --- | --- |

5.

—

iki 100 % teisinių ir administracinių išlaidų

| 6. | Pagalba geros kokybės žemės ūkio produktų gamybai skatinti:






  — | iki 100 % reikalavimus atitinkančių rinkos veiklos tyrimų, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidų, įskaitant pagalbą, skiriamą paraiškoms dėl kilmės vietos nuorodų pripažinimo rengti arba specifinių savybių sertifikatams gauti pagal atitinkamus Bendrijos reglamentus. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

6.

—

iki 100 % reikalavimus atitinkančių rinkos veiklos tyrimų, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidų, įskaitant pagalbą, skiriamą paraiškoms dėl kilmės vietos nuorodų pripažinimo rengti arba specifinių savybių sertifikatams gauti pagal atitinkamus Bendrijos reglamentus. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

| 7. | Techninės paramos teikimas:






  — | iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo ir pavadavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais, katalogais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

7.

—

iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo ir pavadavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais, katalogais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

Taikymo data: 2007 m. birželio mėn. (arba minėtų taisyklių įsigaliojimo diena)

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms

Nuoroda į Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsnius ir reikalavimus atitinkančias išlaidas: Valstybės pagalbos apsaugai ir žemės ūkio bei kaimo plėtrai teikimo Laško savivaldybėje taisyklių projekto II skyriuje numatytos valstybės pagalbą priemonės pagal šiuos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL L 358, 2006 m. gruodžio 16 d., p. 3), straipsnius:

4 straipsnis: Investicijos į žemės ūkio valdas;

5 straipsnis: Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga;

6 straipsnis: Ūkio pastatų perkėlimas visuomenės interesų labui;

12 straipsnis: Pagalba draudimo įmokoms mokėti;

13 straipsnis: Pagalba sklypams perskirstyti;

14 straipsnis: Pagalba kokybiškų žemės ūkio produktų gamybai skatinti;

15 straipsnis: Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis — Augalinės ir gyvūninės kilmės produktai.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Tinklavietė: (nurodyti interneto svetainės, kurioje skelbiamas visas schemos tekstas arba kriterijai ir sąlygos, kuriais remiantis teikiama individuali pagalba ne pagal pagalbos schemą, adresą)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Kita informacija: Priemonė, susijusi su draudimo įmokų, skirtų kultūroms ir vaisiams apdrausti, mokėjimu, apima toliau nurodytas nepalankias oro sąlygas, kurios gali būti prilyginamos stichinėms nelaimėms: pavasario šalnas, krušą, žaibą, žaibo sukeltą gaisrą, audras ir potvynius.

Savivaldybės taisyklės atitinka Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 reikalavimus, susijusius su priemonėmis, kurias turi priimti savivaldybė, ir taikomas bendrąsias nuostatas (dėl etapų iki pagalbos teikimo, pagalbos kaupimo, skaidrumo ir pagalbos teikimo stebėsenos)

Atsakingo asmens parašas

Savivaldybės tarybos pirmininkė

Sandra BARACHINI

XA numeris: XA 173/07

Valstybė narė: Slovėnija

Regionas: Pagal programą, skirtą įdiegti priemones paprastųjų grambuolių plitimui sustabdyti ir jiems naikinti, specialiai kontroliuojamos Idrijos ir Logateco vietovės

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Augalų sveikatos apsauga — grambuoliai

Teisinis pagrindas: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| Metai | Bendras PP 4275 |
| --- | --- |
| 2007 m. | 130 000 EUR |
| 2008 m. | 270 000 EUR |
| 2009 m. | 140 000 EUR |
| Iš viso | 540 000 EUR |

Metai

Bendras PP 4275

2007 m.

130 000 EUR

2008 m.

270 000 EUR

2009 m.

140 000 EUR

Iš viso

540 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Bendras valstybės pagalbos intensyvumas sudaro iki 100 % subsidijuojamų paslaugų, t. y. grambuolių populiacijos kontrolės ir stebėsenos, išlaidų

Pagal programą, skirtą įdiegti priemones grambuolių plitimui sustabdyti ir jiems naikinti, kontrolės priemonių taikymo išlaidas sudaro:

biologinių preparatų įsigijimo išlaidos;

sveikatos tikrinimų išlaidos;

tyrimų ir kitų grambuolių kontrolės priemonių taikymo išlaidos

Taikymo data:

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Data (metai ir mėnuo), iki kurios gali būti teikiama pagalba pagal šią schemą: nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.

Pagalbos tikslas:

| — | paremti MVĮ; |
| --- | --- |

—

paremti MVĮ;

| — | sustabdyti kenkėjų, būtent paprastųjų grambuolių, plitimą ir juos sunaikinti |
| --- | --- |

—

sustabdyti kenkėjų, būtent paprastųjų grambuolių, plitimą ir juos sunaikinti

Ši pagalbos schema suderinama su 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, 10 straipsnio 1 dalimi

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis — žemės ūkio produktų gamyba

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Tinklavietė: (nurodyti interneto svetainės, kurioje skelbiamas visas schemos tekstas arba kriterijai ir sąlygos, kuriais remiantis teikiama individuali pagalba ne pagal pagalbos schemą, adresą)

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Data: 2007 m. liepos 11 d.

Atsakingo asmens parašas

Direktorė

Katarina GROZNIK

XA numeris: XA 188/07

Valstybė narė: Slovėnijos Respublika

Regionas: Žaleco savivaldybė

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Teisinis pagrindas: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| | 2007 m. — 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007 m. — 160 974 EUR

| | 2008 m. — 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008 m. — 160 974 EUR

| | 2009 m. — 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009 m. — 160 974 EUR

| | 2010 m. — 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010 m. — 170 000 EUR

| | 2011 m. — 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011 m. — 170 000 EUR

| | 2012 m. — 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012 m. — 175 000 EUR

| | 2013 m. — 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013 m. — 175 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas:

| 1. | Investicijos į pirminės gamybos ūkius:






  — | iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse; |
| --- | --- | --- |

1.

—

iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse;

| — | iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse; |
| --- | --- |

—

iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse;

| — | iki 60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse, jeigu investuoja jaunieji ūkininkai per penkerius metus nuo įsisteigimo. |
| --- | --- |

—

iki 60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų kitose vietovėse, jeigu investuoja jaunieji ūkininkai per penkerius metus nuo įsisteigimo.

Pagalbos tikslas — investicijos, skirtos ūkių objektams atnaujinti, žemės ūkio gamybai naudojamai įrangai įsigyti, daugiametėms kultūroms auginti ir žemės ūkio dirbamajai žemei ir ganykloms gerinti

| 2. | Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga:






  — | iki 100 % faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus; |
| --- | --- | --- |

2.

—

iki 100 % faktinių išlaidų, susijusių su investicijomis į neproduktyvius objektus;

| — | iki 60 % faktinių išlaidų, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 75 % išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, jeigu dėl investicijų nedidėja gamybos pajėgumai; |
| --- | --- |

—

iki 60 % faktinių išlaidų, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 75 % išlaidų, susijusių su investicijomis į produktyvius objektus ūkiuose, jeigu dėl investicijų nedidėja gamybos pajėgumai;

| — | papildoma pagalba gali sudaryti iki 100 % išlaidų, siekiant padengti papildomas išlaidas, patirtas naudojant tradicines medžiagas, būtinas pastatų paveldo savybėms išlaikyti |
| --- | --- |

—

papildoma pagalba gali sudaryti iki 100 % išlaidų, siekiant padengti papildomas išlaidas, patirtas naudojant tradicines medžiagas, būtinas pastatų paveldo savybėms išlaikyti

| 3. | Ūkio pastatų perkėlimas visuomenės interesų labui:






  — | iki 100 % faktinių išlaidų, jeigu perkėlimas tėra esamų pastatų išardymas, perkėlimas ir surinkimas iš naujo; |
| --- | --- | --- |

3.

—

iki 100 % faktinių išlaidų, jeigu perkėlimas tėra esamų pastatų išardymas, perkėlimas ir surinkimas iš naujo;

| — | jeigu dėl perkėlimo ūkininkas gauna šiuolaikiškesnius pastatus, jis turi padengti ne mažiau kaip 60 %, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 50 % atitinkamų pastatų vertės padidėjimo po perkėlimo. Jeigu pagalbos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų; |
| --- | --- |

—

jeigu dėl perkėlimo ūkininkas gauna šiuolaikiškesnius pastatus, jis turi padengti ne mažiau kaip 60 %, o ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 50 % atitinkamų pastatų vertės padidėjimo po perkėlimo. Jeigu pagalbos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų;

| — | jeigu dėl perkėlimo padidėja gamybos pajėgumai, ūkininkas turi padengti ne mažiau kaip 60 %, ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 50 % išlaidų, susijusių su šiuo padidėjimu; jeigu naudos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų |
| --- | --- |

—

jeigu dėl perkėlimo padidėja gamybos pajėgumai, ūkininkas turi padengti ne mažiau kaip 60 %, ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse — 50 % išlaidų, susijusių su šiuo padidėjimu; jeigu naudos gavėjas yra jaunasis ūkininkas, jis turi padengti ne mažiau kaip atitinkamai 55 % ir 45 % išlaidų

| 4. | Pagalba draudimo įmokoms mokėti:






  — | savivaldybės teikiamo bendrojo finansavimo suma yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius bei apdrausti gyvulius ligos atveju, skirtumui |
| --- | --- | --- |

4.

—

savivaldybės teikiamo bendrojo finansavimo suma yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius bei apdrausti gyvulius ligos atveju, skirtumui

| 5. | Pagalba žemės sklypams perskirstyti:






  — | iki 100 % patirtų faktinių išlaidų |
| --- | --- | --- |

5.

—

iki 100 % patirtų faktinių išlaidų

| 6. | Pagalba geros kokybės žemės ūkio produktų gamybai skatinti:
  iki 100 % faktinių subsidijuojamų paslaugų išlaidų; tai neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- |

6.

iki 100 % faktinių subsidijuojamų paslaugų išlaidų; tai neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

| 7. | Techninės paramos teikimas:






  — | iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, trečiųjų šalių teikiamomis konsultavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

7.

—

iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, trečiųjų šalių teikiamomis konsultavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

Taikymo data: 2007 m. liepos mėn. (arba minėtų taisyklių įsigaliojimo data)

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Paremti MVĮ

Nuoroda į Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsnius ir reikalavimus atitinkančias išlaidas: Pagalbos apsaugai ir žemės ūkio bei kaimo plėtrai teikimo Žaleco savivaldybėje 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu taisyklių projekto II skyriuje numatytos valstybės pagalbos priemonės pagal šiuos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL L 358, 2006 m. gruodžio 16 d., p. 3), straipsnius:

4 straipsnis: Investicijos į žemės ūkio valdas;

5 straipsnis: Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga;

6 straipsnis: Ūkio pastatų perkėlimas visuomenės interesų labui;

12 straipsnis: Pagalba draudimo įmokoms mokėti;

13 straipsnis: Pagalba žemės sklypams perskirstyti;

14 straipsnis: Pagalba kokybiškų žemės ūkio produktų gamybai skatinti;

15 straipsnis: Techninės pagalbos žemės ūkio sektoriuje teikimas

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis: žemdirbystė ir gyvulininkystė

Pagalba teikiama investicijoms į žemdirbystę ir gyvulininkystę, išskyrus šiltakraujų arklių, naminių paukščių arba triušių veisimą. Pagalba teikiama smulkiųjų atrojotojų veisimui mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Tinklavietė: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Kita informacija: Priemonė, susijusi su draudimo įmokų, skirtų kultūroms ir vaisiams apdrausti, mokėjimu apima toliau nurodytas nepalankias oro sąlygas, kurios gali būti prilyginamos stichinėms nelaimėms: pavasario šalnas, krušą, žaibą, žaibo sukeltą gaisrą, audras ir potvynius

Savivaldybės taisyklės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 reikalavimus, susijusius su priemonėmis, kurias turi priimti savivaldybė, ir taikomas bendrąsias nuostatas (dėl etapų iki pagalbos teikimo, pagalbos kaupimo, skaidrumo ir pagalbos teikimo stebėsenos)

Atsakingo asmens parašas

Žaleco savivaldybės meras

Lojze POSEDEL

XA numeris: XA 189/07

Valstybė narė: Slovėnijos Respublika

Regionas: Lenarto savivaldybė

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Teisinis pagrindas: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| | 2007 m. — 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007 m. — 83 500 EUR

| | 2008 m. — 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008 m. — 83 600 EUR

| | 2009 m. — 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009 m. — 83 700 EUR

| | 2010 m. — 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010 m. — 83 800 EUR

| | 2011 m. — 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011 m. — 83 900 EUR

| | 2012 m. — 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012 m. — 84 000 EUR

| | 2013 m. — 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013 m. — 84 100 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas:

| 1. | Investicijos į pirminės gamybos ūkius:






  — | iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse; |
| --- | --- | --- |

1.

—

iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų ūkininkauti mažiau palankiose vietovėse;

| — | iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms kitose vietovėse. |
| --- | --- |

—

iki 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų investicijoms kitose vietovėse.

Pagalbos tikslas — investicijos, skirtos ūkių objektams atnaujinti, žemės ūkio gamybai naudojamai įrangai įsigyti, investuoti į daugiametes kultūras ir ganyklas

| 2. | Tradicinių pastatų apsauga:






  — | iki 100 % išlaidų, patirtų dėl investicijų, skirtų neproduktyvių paveldo objektų, esančių žemės ūkio valdose, apsaugai; |
| --- | --- | --- |

2.

—

iki 100 % išlaidų, patirtų dėl investicijų, skirtų neproduktyvių paveldo objektų, esančių žemės ūkio valdose, apsaugai;

| — | iki 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse arba teritorijose, nurodytose Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 36 straipsnio a punkto i, ii ir iii papunkčiuose, kaip nustatyta valstybių narių pagal to reglamento 50 ir 94 straipsnius, ir iki 60 % kitose vietovėse, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai |
| --- | --- |

—

iki 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse arba teritorijose, nurodytose Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 36 straipsnio a punkto i, ii ir iii papunkčiuose, kaip nustatyta valstybių narių pagal to reglamento 50 ir 94 straipsnius, ir iki 60 % kitose vietovėse, jeigu dėl investicijų nedidėja ūkio gamybos pajėgumai

| 3. | Draudimo įmokų mokėjimas:






  — | savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius nuo nepalankių oro sąlygų bei apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui |
| --- | --- | --- |

3.

—

savivaldybės teikiama pagalba yra lygi draudimo įmokų bendrojo finansavimo iš šalies biudžeto ir iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimo įmokoms padengti, siekiant apdrausti kultūras ir vaisius nuo nepalankių oro sąlygų bei apdrausti gyvulius nuo nugaišimo ligos atveju, skirtumui

| 4. | Žemės sklypų perskirstymas:






  — | iki 100 % faktinių išlaidų, patirtų dėl teisinių ir administracinių procedūrų |
| --- | --- | --- |

4.

—

iki 100 % faktinių išlaidų, patirtų dėl teisinių ir administracinių procedūrų

| 5. | Geros kokybės žemės ūkio produktų gamybos skatinimas:






  — | iki 100 % rinkos veiklos tyrimų, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidų, įskaitant pagalbą, skiriamą paraiškoms dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų pripažinimo rengti arba specifinių savybių sertifikatams gauti pagal atitinkamus Bendrijos reglamentus. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

5.

—

iki 100 % rinkos veiklos tyrimų, produkto koncepcijos ir dizaino išlaidų, įskaitant pagalbą, skiriamą paraiškoms dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų pripažinimo rengti arba specifinių savybių sertifikatams gauti pagal atitinkamus Bendrijos reglamentus. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

| 6. | Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje:






  — | iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais, katalogais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais |
| --- | --- | --- |

6.

—

iki 100 % išlaidų, susijusių su ūkininkų lavinimu ir mokymu, konsultavimo paslaugomis ir forumų, konkursų, parodų ir mugių organizavimu, leidiniais, katalogais ir tinklavietėmis. Ši pagalba teikiama kaip subsidijuojamos paslaugos ir neturi apimti tiesioginių išmokų gamintojams pinigais

Taikymo data: 2007 m. liepos mėn. (arba minėtų taisyklių įsigaliojimo diena)

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms

Nuoroda į Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsnius ir reikalavimus atitinkančios išlaidos: Valstybės pagalbos žemės ūkio plėtros programoms teikimo Lenarto savivaldybėje taisyklių projekto II skyriuje numatytos valstybės pagalbos priemonės pagal šiuos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 (OL L 358, 2006 m. gruodžio 16 d., p. 3), straipsnius:

4 straipsnis: Investicijos į žemės ūkio valdas;

5 straipsnis: Tradicinių kraštovaizdžių ir pastatų apsauga;

12 straipsnis: Pagalba draudimo įmokoms mokėti;

13 straipsnis: Pagalba sklypams perskirstyti;

14 straipsnis: Pagalba kokybiškų žemės ūkio produktų gamybai skatinti;

15 straipsnis: Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis: žemdirbystė ir gyvulininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

Tinklavietė: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Kita informacija: Priemonė, susijusi su draudimo įmokų, skirtų kultūroms ir vaisiams apdrausti, mokėjimu apima toliau nurodytas nepalankias oro sąlygas, kurios gali būti prilyginamos stichinėms nelaimėms: pavasario šalnas, krušą, žaibą, žaibo sukeltą gaisrą, audras ir potvynius

Savivaldybės taisyklės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 reikalavimus, susijusius su priemonėmis, kurias turi priimti savivaldybė, ir taikomas bendrąsias nuostatas (dėl etapų iki pagalbos teikimo, pagalbos kaupimo, skaidrumo ir pagalbos teikimo stebėsenos)

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/18

---

Prancūzijos atliekamas su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariųjų oro susisiekimo paslaugų teikimo maršrutu Aurillac–Paryžius (Orly) dalinis pakeitimas

(2007/C 289/12)

| 1. | Prancūzija nusprendė nuo 2008 m. birželio 1 d. persvarstyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus dėl reguliariųjų oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp Aurillac oro uosto ir Paryžiaus oro uosto (Orly), taikomus pagal 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (1) 4 straipsnio 1 dalies a punktą. Šiais įsipareigojimais pakeičiami 2005 m. vasario 3 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 27 paskelbti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

1.

Prancūzija nusprendė nuo 2008 m. birželio 1 d. persvarstyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus dėl reguliariųjų oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp Aurillac oro uosto ir Paryžiaus oro uosto (Orly), taikomus pagal 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (1) 4 straipsnio 1 dalies a punktą. Šiais įsipareigojimais pakeičiami 2005 m. vasario 3 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 27 paskelbti įsipareigojimai.

| 2. | Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai yra šie:
  Skrydžių skaičius
  Paslaugos turi būti teikiamos vykdant ne mažiau kaip:






  — | du skrydžius pirmyn ir atgal per dieną, visus metus nuo pirmadienio iki penktadienio, išskyrus švenčių dienas; |
| --- | --- | --- |

2.

Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai yra šie:

Skrydžių skaičius

Paslaugos turi būti teikiamos vykdant ne mažiau kaip:

—

du skrydžius pirmyn ir atgal per dieną, visus metus nuo pirmadienio iki penktadienio, išskyrus švenčių dienas;

| — | vieną skrydį pirmyn ir atgal sekmadieniais, penkiasdešimt kartų per metus. |
| --- | --- |

—

vieną skrydį pirmyn ir atgal sekmadieniais, penkiasdešimt kartų per metus.

Skrydžiai tarp Paryžiaus (Orly) ir Aurillac turi būti vykdomi be tarpinių nutūpimų.

Naudojamų orlaivių tipas ir mažiausias keleivių vietų skaičius

Oro susisiekimo paslaugos turi būti teikiamos naudojant ne mažiau kaip 30 keleivių vietų turinčius hermetizuotus lėktuvus su turbosraigtiniais arba turboreaktyviniais varikliais.

Skrydžių tvarkaraščiai

Kai per dieną pagal reikalavimus vykdomi du reisai pirmyn ir atgal, tvarkaraštis turi būti sudarytas taip, kad keleiviai galėtų išvykti ir grįžti tą pačią dieną, Aurillac praleisdami ne mažiau kaip septynias valandas, o Paryžiuje — ne mažiau kaip aštuonias valandas.

Prekybos politika

Keleivių bilietai turi būti parduodami naudojant bent vieną kompiuterinę bilietų rezervavimo sistemą.

Viešosios paslaugos tęstinumas

Išskyrus force majeure atvejus, dėl tiesioginės vežėjo kaltės atšauktų skrydžių skaičius per metus neturi viršyti 3 % numatytų skrydžių skaičiaus.

Vežėjas paslaugų teikimą gali nutraukti tik iš anksto, ne mažiau nei prieš šešis mėnesius, įspėjęs apie tai.

Bendrijos vežėjai informuoti, kad už skrydžius atliekamus, neatsižvelgiant į su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, gali būti taikomos administracinės ir (arba) teisminės nuobaudos.

| 3. | Laiko tarpsniai reguliariems skrydžiams maršrutu Paryžius (Orly)–Aurillac rezervuojami Paryžiaus (Orly) oro uoste pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93, nustatančio bendrąsias laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose taisykles (2), 9 straipsnio nuostatas. Šiuo maršrutu susidomėję oro vežėjai visą informaciją apie laiko tarpsnių paskyrimą gali gauti iš Paryžiaus oro uostų koordinatoriaus. |
| --- | --- |

3.

Laiko tarpsniai reguliariems skrydžiams maršrutu Paryžius (Orly)–Aurillac rezervuojami Paryžiaus (Orly) oro uoste pagal 1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93, nustatančio bendrąsias laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose taisykles (2), 9 straipsnio nuostatas. Šiuo maršrutu susidomėję oro vežėjai visą informaciją apie laiko tarpsnių paskyrimą gali gauti iš Paryžiaus oro uostų koordinatoriaus.

---

(1)  OL L 240, 1992 8 24, p. 8.

(2)  OL L 14, 1993 1 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 793/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 50).

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Taryba

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/19

---

ATVIRAS KVIETIMAS

Europos bendradarbiavimas mokslinių ir techninių tyrimų srityse (COST)

(2007/C 289/13)

COST suartina skirtingų šalių mokslininkus ir ekspertus, dirbančius konkrečiose srityse. Pagal ją finansuojamas iš nacionalinių lėšų finansuojamų veiklų tinklas remiant susitikimus, konferencijas, trumpalaikius mokslinius mainus ir informavimo veiklą. COST NEfinansuoja pačių mokslinių tyrimų. Šiuo metu yra remiama daugiau kaip 200 mokslinių tinklų (veiklų).

COST ypač kviečia pateikti pasiūlymus dėl veiklų, kurios prisidėtų prie mokslinio, technologinio, ekonominio, kultūrinio ar visuomeninio Europos vystymosi. Ypač laukiami pasiūlymai, kurie atveria kelią kitoms Europos programoms ir (arba) kuriuose naudojamos jaunų mokslininkų idėjos.

Stipresnių ryšių tarp Europos mokslininkų plėtojimas yra labai svarbus kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). COST skatina naujus, novatoriškus, tarpdisciplininius ir plataus masto tyrimų tinklus Europoje. COST veiklą vykdo mokslinių tyrimų komandos siekiant stiprinti mokslinės kompetencijos kūrimo Europoje pagrindą.

COST apima devynias plačias sritis (Biomedicina ir molekuliniai biomokslai, Chemija, molekuliniai mokslai, technologijos; Žemės sistemos mokslai ir aplinkosaugos vadyba; Maistas ir žemės ūkis; Miškai, jų produktai ir paslaugos; Individai, visuomenė, kultūra, sveikata; Informacijos ir komunikacijos technologijos; Medžiagos, fizika ir nanomokslai; Transportas ir urbanistika). Kiekvienos srities numatoma paskirtis paaiškinta www.cost.esf.org.

Pasiūlymų teikėjai kviečiami pasirinkti temą, priklausančią vienai sričiai. Tačiau taip pat laukiama tarpdisciplininių pasiūlymų, kurių negalima priskirti vienai sričiai; jie bus vertinami atskirai.

Pasiūlymuose turėtų būti nurodyti ne mažiau kaip penkių COST šalių mokslininkai. Numatoma, kad per metus bus teikiama ne didesnė nei 100 000 EUR dydžio finansinė parama, paprastai teikiama 4 metus.

Pasiūlymai bus vertinami dviem etapais. Preliminariuose pasiūlymuose (ne daugiau kaip 1 500 žodžių/3 puslapiai), pateikiamuose naudojant www.cost.esf.org/opencall tinklalapyje esantį šabloną, turėtų būti pateikiama trumpa pasiūlymo apžvalga ir jo numatomas poveikis. Neatitinkantys COST tinkamumo kriterijų pasiūlymai (pavyzdžiui, jeigu prašoma finansuoti mokslinius tyrimus) bus atmesti. Atitinkančius tinkamumo kriterijus pasiūlymus vertins atitinkami srities komitetai, vadovaudamiesi adresu www.cost.esf.org paskelbtais kriterijais. Kiekvieno iš geriausiai įvertintų preliminarių pasiūlymų teikėjų bus paprašyta pateikti galutinį pasiūlymą. Galutiniai pasiūlymai bus peržiūrimi tarpusavyje atsižvelgiant į adresu www.cost.esf.org/opencall pateiktus vertinimo kriterijus. Sprendimas paprastai bus priimamas per šešis mėnesius nuo teikimo datos, o veikla turėtų būti pradėta praėjus maždaug trims mėnesiams po sprendimo priėmimo.

Preliminarių pasiūlymų teikimo data yra 2008 m. kovo 28 d. Laukiama maždaug 75 galutinių pasiūlymų galutinei atrankai dėl 25 naujų veiklų.

Iki 2008 m. gegužės 20 d. bus pakviesta pateikti galutinius pasiūlymus iki 2008 m. rugpjūčio 8 d., o sprendimų tikimasi sulaukti 2008 m. lapkričio mėn.

Pasiūlymų teikėjai gali kreiptis į savo nacionalinį COST koordinatorių dėl informacijos ir gairių (žr. www.cost.esf.org/cnc).

Pasiūlymai turi būti pateikti internetu COST biuro tinklalapyje.

COST gauna finansinę paramą savo koordinuojamoms veikloms pagal ES bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą. COST biuras, kurį administruoja Europos mokslo fondas (EMF), veikiantis kaip COST atstovas, suteikia mokslinį sekretoriatą COST sritims ir veikloms.

---

Komisija

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/21

---

MEDIA 2007

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS — EACEA/27/07

Parama Europos filmų tarpnacionaliniam platinimui — „Automatinė“ schema

(2007/C 289/14)

1.   Tikslai ir aprašymas

Šis kvietimas teikti paraiškas paremtas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma daugiametė Bendrijos priemonių garso ir vaizdo paslaugų srityje 2007–2013 m. programa.

2.   Reikalavimus atitinkantys kandidatai

Konkursas skiriamas Europos kompanijoms, kurios įsteigtos šiose šalyse: 27 ES šalyse narėse ir Europos ekonominės erdvės šalyse, dalyvaujančiose MEDIA 2007 programoje (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija) ir Šveicarija.

Šis pranešimas skirtas Europos kompanijoms, vykdančioms tarptautinį Europos filmų platinimą.

3.   Biudžetas ir projektų trukmė

Šiam kvietimui teikti pasiūlymus galima skirti daugiausia 13 022 000 EUR su sąlyga, kad jie bus panaudoti 2008 biudžetiniais metais.

Europos Komisijos parama negali viršyti 60 % viso projekto remtinų išlaidų.

Ilgiausia projekto trukmė 16 mėnesių.

4.   Galutinė paraiškų pateikimo data

Paraiškas reikia siųsti EACEA ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 30 d.

5.   Išsami informacija

Visą kvietimo pateikti paraiškas tekstą ir paraiškų formas galima rasti:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html.

Paraiškos privalo būti parengtos išsamiame kvietimo aprašyme nustatytomis sąlygomis ir pateiktos numatyta forma.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/22

---

VALSTYBĖS PAGALBA — ITALIJA

Valstybės pagalba C 39/07 (ex N 188/07) — Restruktūrizavimo pagalba tekstilės įmonių grupei Legler

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 289/15)

2007 m. rugsėjo 25 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Italijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtų pagalbos priemonių.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie pagalbos priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe des Aides d'Etat |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe des Aides d'Etat

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Italijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

PROCEDŪRA

2007 m. balandžio 5 d. Italija pranešė savo ketinimą skirti restruktūrizavimo pagalbą grupei Legler. 2007 m. gegužės 24 d. Komisija paprašė papildomos informacijos, kurią Italija pateikė 2007 m. liepos 27 d. raštu.

APIBŪDINIMAS

Legler yra Italijos tekstilės gamintojų grupė, kurią sudaro keli juridiniai asmenys, turintys turto gamyklose Ponte San Pjetre (Bergamas, Lombardija), Makomeryje, Otanoje ir Siniskoloje (Nuoras, Sardinija) bei Maroke įsteigtame gamybos padalinyje. 2004 m. grupės Legler apyvarta siekė 167 mln. EUR, 2005 m. — 124 mln. EUR, o 2006 m. — 105 mln. EUR.

Legler specializacija — aukštos kokybės džinsiniai audiniai (rinkos lyderė Italijoje ir Vokietijoje, svarbi veikėja Prancūzijos ir Beniliukso rinkose), velvetas ir lygūs medvilniniai audiniai (užima nišą Europos ir Šiaurės Amerikos aukštos kokybės gaminių rinkų segmentuose).

Grupė, patirianti finansinių sunkumų dėl rinkos sąlygų pokyčių, kurie vyksta dėl to, kad klientai pasirenka Tolimųjų Rytų gamintojus ir dėl to, kad 2005 m. panaikintos muitų kliūtys prekybai tekstilės gaminiais, 2006 m. gavo 13 mln. EUR sanavimo pagalbą, kurią patvirtino Komisija.

Baigiantis sanavimo pagalbos laikotarpiui, 2007 m. balandžio 5 d. Italija pranešė savo ketinimą Legler SpA skirti 40,7 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą, kurią sudaro: 13 mln. EUR ilgalaikė garantija, pakeičianti 6 mėn. garantiją, kuri leidžiama kaip sanavimo pagalba, 13,2 mln. EUR tiesioginė dotacija ir 14,5 mln. EUR skolos pakeitimas kapitalu, kurį skiria Sardinijos regiono investicijų bendrovė SFIRS.

VERTINIMAS

Šiuo metu Komisija visas tris priemones laiko pagalba ir įvertino šios pagalbos suderinamumą pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau — Bendrijos gairės). Komisija abejoja, ar laikomasi Bendrijos gairių sąlygų.

Komisija abejoja, ar laikomasi gyvybingumo atkūrimo sąlygos. Neaišku, koks bus realus bendrovės dydis ir turtas po restruktūrizacijos, atsižvelgiant į tai, kad ji dar nenusprendė, ar parduoti gamyklą Makomere, trūksta duomenų apie Ponte San Pjetro gamyklos pardavimą ir Legler Maroc dalyvavimą. Be to, informacija apie įmonės veiklos atnaujinimą po gamybos nutraukimo yra prieštaringa.

Komisija taip pat abejoja, ar yra kompensacinių priemonių, kuriomis būtų apribotas pagalbos sukeltas konkurencijos iškraipymas. Galėtų būti laikoma, kad trijų gamyklų uždarymas ir dėmesio skyrimas džinsinių audinių gamybai yra būtinos priemonės gyvybingumui atkurti, todėl jos nebūtų reikšmingos kompensacinės priemonės.

Be to, abejojama, ar laikomasi minimumu apribotos pagalbos kriterijaus, nes finansavimo šaltiniai viršija restruktūrizavimo sąnaudas, kurios siekia 19,5 mln. EUR. Komisija taip pat abejoja Piltar Ltd, didžiausio Legler akcininko, vaidmens įgyvendinant restruktūrizavimo planą veiksmingumu.

Kalbant apie nuosavo indėlio kriterijų, 50 % finansavimo šaltinio riba galėtų būti pasiekta, jei restruktūrizavimo plano priemonės bus taikomos per trumpą laikotarpį. Vis dėlto, atsižvelgdama į netikrumą dėl turto pardavimo ir partnerystės įgyvendinimo, Komisija šiuo metu abejoja, ar šio kriterijaus gali būti laikomasi.

RAŠTO TEKSTAS

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.“

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

KITI AKTAI

Komisija

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/29

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 289/16)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti prieštaravimą dėl paraiškos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti atsiųsti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS“ arba „AZEDO DE VINHAIS“, arba „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS“

EB Nr.:PT/PGI/005/0458/20.04.2005

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Atsakinga valstybės narės institucija:

| Pavadinimas: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adresas: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Pavadinimas:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adresas:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Telefonas:

(351) 213 819 300

Faksas:

(351) 213 876 635

El. paštas:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Pareiškėjų grupė:

| Pavadinimas: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adresas: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Pavadinimas:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adresas:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefonas:

(351) 273 771 340

Faksas:

(351) 273 770 048

El. paštas:

ancsub@bisaro.info

Sudėtis:

gamintojas (perdirbėjas) ( X ) kita ( )

3.   Produkto rūšis:

Klasė 1.2. Mėsos pagrindo produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir t. t.)

4.   Specifikacija:

(reglamento (eb) nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalies reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas: „Chouriço Azedo de Vinhais“ arba „Azedo de Vinhais“, arba „Chouriço de Pão de Vinhais“

4.2.   Apibūdinimas: Į storąsias kiaulių žarnas kimšta rūkyta dešra, pagaminta iš Bisaro veislės arba šios veislės kryžminimo būdu gautų veislių, kuriose ne mažiau kaip 50 % yra Bisaro veislės (F1 gyvūnai, gauti sukryžminus gyvulių kilmės knygoje įregistruotos Bisaro veislės ir kitų veislių kiaules), kiaulių mėsos ir riebalų, vietos regiono kviečių duonos ir Trás-os-Montes alyvuogių aliejaus (šie komponentai labai svarbūs, nes suteikia produktui išskirtinį skonį ir konsistenciją). Vienas žarnos galas užrišamas arba užsiuvamas, užsukamas, užmezgami dar vienas arba du mazgai, dešra prikemšama ir kitas jos galas užrišamas medvilniniu siūlu. Dešra tiesi, cilindro formos, vidutiniškai 20–25 cm ilgio, 7–10 cm skersmens ir geltonai rudos spalvos. Dešros vidus taip pat geltonai rudos spalvos ir prapjovus yra vienodas. Galutinis svoris — apie 300 g.

4.3.   Geografinė vietovė: Atsižvelgiant į tradicinį šių gaminių gamybos būdą, naudojamus gyvūnų pašarų šaltinius, vietos gyventojų tradicines žinias apie gyvulininkystę, taip pat į dirvos sąlygas, kurios būtinos norint sukurti pašarų bazę neabejotinai išskirtinės kokybės žaliavai sukurti, Chouriço Azedo de Vinhais dešrų gamyboje naudojamos Bisaro kiaulės ir mišrių veislių kiaulės yra atsivedamos, veisiamos, penimos, skerdžiamos ir kapojamos į gabalus geografinėje vietovėje, į kurią įeina Alfandega da Fe, Bragansos, Karazeda de Ansiaineso, Freišo de Espada a Sinta, Masedo de Kavaleiroso, Miranda do Doro, Mirandelos, Mogadoro, Tore de Monkorvo, Vila Floro, Vimiozo ir Vinjaiso savivaldybės Bragansos apygardoje ir Alijó, Botikaso, Šaveso, Mesão Frio, Mondin de Basto, Montalegrės, Mursos, Régua, Ribeira de Penos, Sabrozos, Santa Marta de Penaguião, Valpasoso, Vila Poka de Agiaro ir Vila Realio savivaldybės Vila Realio apygardoje, nes tik šioje vietovėje yra reikiama pašarų bazė ir sukaupti reikiami gyvulininkystės įgūdžiai. Atsižvelgiant į tai, kad Chouriço Azedo de Vinhais dešrų gamybai reikia ypatingų oro sąlygų, žmonių žinių ir nuolatinių bei nesikeičiančių vietinių gamybos būdų, geografinę šių dešrų gamybos vietovę sudaro Alfandega da Fe, Bragansos, Karazeda de Ansiaineso, Freišo de Espada a Sinta, Masedo de Kavaleiroso, Miranda do Doro, Mirandelos, Mogadoro, Tore de Monkorvo, Vila Floro, Vimiozo ir Vinjaiso savivaldybės Bragansos apygardoje.

4.4.   Kilmės įrodymas: Chouriço Azedo de Vinhais dešras galima gaminti tik atitinkamos veiklos leidimus turinčiose perdirbimo įmonėse, kurios priklauso pirmiau nurodytai geografinei gamybos vietovei. Viso gamybos proceso metu taikoma griežta kontrolės sistema, kad būtų užtikrintas visiškas produkto atsekamumas. Žaliava gaunama iš Bisaro kiaulių, įregistruotų šios veislės zoologiniame–techniniame registre, ir šią veislę sukryžminus gautų veislių (F1) kiaulių, kurių vienas iš tėvų yra suaugusių gyvulių zoologiname–techniniame registre įregistruotas Bisaro veislės gyvulys. Šie gyvuliai auginami žemės ūkio ir gyvulininkystės įmonėse, esančiose tradicinėse vietovėse, kurioms būdinga pusiau ekstensyvi gyvulininkystė, ir naudojančiose tradicinius gyvulių pašarų šaltinius. Reikėtų pažymėti, kad kiaulės ėda daug kaštainių, todėl jų mėsa turi išskirtinių ir atpažįstamų organoleptinių savybių. Kiaulės skerdžiamos šios veiklos leidimus turinčiose skerdyklose ir kapojamos į gabalus atitinkamos veiklos leidimus turinčiose įmonėse, kurios visos yra geografinėje produkto gamybos vietovėje. Mėsa gali būti perdirbama tik grupės patvirtintose įmonėse, gavus kontroliuojančios institucijos pritarimą. Kiekviena dešra žymima numeruotu sertifikavimo ženklu, užtikrinant visišką gaminį pagaminusios žemės ūkio įmonės atsekamumą. Pagal serijos numerį, kuris turi būti nurodytas ant kiekvieno sertifikavimo ženklo, produkto kilmės vietą įmanoma įrodyti bet kuriame gamybos etape.

4.5.   Gamybos būdas: Kiauliena (liesa mėsa, galva, šonas, pilvas) sukapojama į vidutinio dydžio gabalus, verdama sūdytame vandenyje ir supjaustoma juostelėmis, kol mėsa dar karšta. Duona supjaustoma plonomis riekėmis kartu su pluta ir suminkštinama mėsos sultinyje. Į mišinį dedama prieskonių, juostelėmis supjaustyta mėsa, alyvuogių aliejaus, saldžiosios paprikos ir česnako. Kai prieskonių įdėta pakankamai, mišinys tuoj pat kemšamas į storąsias kiaulių žarnas, ir dešros rūkomos ant silpnos ugnies (tradiciškai ilgiau kaip keturias savaites), deginant vietinio regiono malkas (ąžuolo ir (arba) kaštono). Kadangi Chouriço Azedo de Vinhais dešros turi išskirtinių savybių, jos į rinką tiekiamos nepjaustytos ir supakuotos kilmės vietoje. Dešroms pakuoti naudojama speciali medžiaga, kuri gaminiui nekenksminga ir jo neveikia normalioje ar kontroliuojamoje atmosferoje, arba vakuume. Pakavimo darbai gali būti atliekami tik geografinėje dešrų gamybos vietovėje, kad būtų užtikrintas gaminio atsekamumas ir kontrolė bei išvengta produkto skonio pakitimų.

4.6.   Ryšys su geografine vietove: Daugybė gyvūnus vaizduojančių skulptūrų šiame regione ir mokesčių už kiaules ir jų šalutinius produktus nuorodos savivaldybių registruose įrodo, kad šioje vietovėje kiaulių auginimas jau ilgą laiką yra svarbi veiklos rūšis. Toks produkto ir geografinės vietovės ryšys nustatomas pagal šio regiono gyvulių veislę (vietinę), naudojamus vietinius pašarų šaltinius, žinias, susijusias su kiaulienos atrinkimu, ilgą gaminio rūkymo, atliekamo naudojant vietines malkas, laiką ir pagal brandinimą, kuris vyksta labai šaltoje ir sausoje regiono aplinkoje.

4.7.   Kontrolės institucija:

| Pavadinimas: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adresas: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Pavadinimas:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adresas:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefonas:

(351) 278 261 410

Faksas:

(351) 278 261 410

El. paštas:

tradição-qualidade@clix.pt

Institucija „Tradição e Qualidade“ pripažinta atitinkančia 45011:2001 standarto reikalavimus.

4.8.   Ženklinimas etiketėmis: Etiketėse turi būti pateikta tokia informacija: užrašas „Chouriço Azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida“ (saugoma geografinė nuoroda) arba „Azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida“, arba „Chouriço de Pão de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida“, Bendrijos logotipas, Vinjaiso produktų logotipas, kurio pavyzdys pateikiamas toliau, ir sertifikavimo ženklas, kuriame turi būti nurodytas produkto pavadinimas, kilmės vietos (geografinė) nuoroda, kontrolės institucija ir serijos numeris (skaitmeninis arba raidinis–skaitmeninis produkto atsekamumo kodas).

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 1.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 289/32

---

Registracijos paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 289/17)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimas Komisijai turi būti pateiktas per šešis mėnesius nuo paskelbimo datos.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SALAME S.ANGELO“

Nr. EB: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adresas: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Pavadinimas:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adresas:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Telefonas:

(39) 06 481 99 68

Faksas:

(39) 06 42 01 31 26

El. paštas:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adresas: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Pavadinimas:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adresas:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Telefonas:

(39) 0941 53 41 94

Faksas:

(39) 0941 53 41 94

El. paštas:

—

Sudėtis:

gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) kiti ( )

3.   Produkto rūšis:

1.2 klasė. Švieži mėsos produktai (ir subproduktai)

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas: „Salame S.Angelo“

4.2.   Apibūdinimas: „Salame S.Angelo“ yra vientisos masės mėsos gaminys, paruoštas naudojant išskirtinai kiaulieną, kuri kemšama į natūralias kiaulių žarnas. Vartojimui pateikiamos „Salame S.Angelo“ dešros būna įvairaus dydžio, bet visais atvejais pasižymi tuo, kad jų išorės paviršius yra cilindro formos, nelygus ir padengtas balsvu klasikiniu pelėsio sluoksniu, kuris būdingas brandintiems mėsos gaminiams. Konsistencija minkšta ir vientisa. Atpjovus griežinėlį, mėsa atrodo suspausta ir vienoda, riebios ir liesos mėsos masė gerai sumaišyta. Liesa mėsa yra rubino raudonumo spalvos, o riebi — baltos spalvos. Kvapas subtilus ir savitas, dėl kvapnaus aromato skonis šiek tiek aštrokas. Kalbant apie brandinimą, pH vertė svyruoja nuo 5,1 iki 6,2, o aw vertė — nuo 0,81 iki 0,96.

4.3.   Vietovė: „Salame S.Angelo“ dešros gaminamos Sant'Angelo di Brolo komunoje.

4.4.   Kilmės įrodymas: Kontrolė vykdoma kiekvienu gamybos proceso etapu registruojant produktus prieš ir po kiekvieno etapo. Ši priežiūra, taip pat įrašymas į tam numatytus registrus, kuriuos tvarko už gyvulių augintojų, skerdėjų, išpjaustytojų ir fasuotojų kontrolę atsakinga institucija, ir jai laiku teikiama pagaminto kiekio deklaracija leidžia užtikrinti produkto tapatumą ir visą proceso atsekamumą. Tuo tikslu etiketėse be 4.8 punkte išdėstytos informacijos turi būti nurodytas gaminio identifikavimo numeris. Visų minėtuose registruose įrašytų fizinių ar juridinių asmenų veiklą tikrina kontrolės institucija, kaip numatyta gamybos specifikacijoje ir atitinkamame patikrinimų plane.

4.5.   Gamybos būdas: Specifikacijoje nurodyta, kad „Salame S.Angelo“ gamybai turi būti naudojama šviežia kiauliena; naudojama pasirinktų kiaulių veislių, pavyzdžiui, grynaveislių baltųjų, landrasų, „Duroc“ mėsa arba minėtų veislių mišrūnų ir tų veislių bei vietinių kiaulių veislių mišrūnų mėsa. Be to, kiaulės turi būti labai gerai šeriamos, jos turi būti ES valstybių narių kilmės, o skerdenos turi sverti ne mažiau kaip 125 kg. Į gamybos vietą turi būti pristatomos neišmėsinėtos kiaulių skerdenų pusės (su galva). Griežtai draudžiama naudoti užšaldytą ar stipriai užšaldytą mėsą; mėsą leidžiama laikyti reguliuojamos temperatūros (nuo 0 °C iki + 4 °C) šaldytuve ne ilgiau kaip šešias dienas po skerdimo (įskaitant skerdimo dieną).

Griežtai draudžiama naudoti veislinių kiaulių ar kuilių mėsą, o ruošiant mėsą negalima naudoti lašinių.

Atitinkama proporcija naudojamos šios neišmėsinėtų kiaulių skerdenų pusių dalys: šlaunis, nugarinės išpjova, filė, mentė ir sprandas be sausgyslių bei nuvalyta krūtinė. Į dešros sudėtį įeinančios odos ir riebalų mišinys turi būti supjaustytas labai smulkiai („punta di coltello“). Smulkinimui taip pat galima naudoti specialią mėsos pjaustymo mašiną, kurios sietelis yra su 12 mm skersmens kvadratinės formos skylutėmis. Taip supjaustytame mėsos mišinyje, į kurį įdedama tik jūros druskos, per pusę skeltų juodųjų pipirų ir kalio nitrato, mėsos ir riebalų santykis neturi viršyti 100/20, t. y. riebalai neturi viršyti 20 %. Griežtai draudžiama naudoti lašinius. Žarna (naudojama tik kiaulės žarna) virvele surišama jos vidinėje pusėje. Žarna išverčiama, prikemšama mėsos ir išorinėje pusėje ženklinama antspaudu. Dešros turi būti džiovinamos ir brandinamos pakankamai vėdinamose ir atskirtose patalpose. Oro sąlygas reguliuojant atsižvelgiant į gamybos patalpų išdėstymą, o džiovinimo ir brandinimo patalpose paliekant natūralias oro sąlygas, dėl tose patalpose esančių technologinių įrenginių užtikrinamas oro patekimas, reguliavimas ir vienodas iš lauko patenkančio oro pasiskirstymas ties visomis dešromis.

Baigiantis brandinimo terminui kontrolės institucija tikrina, ar gaminių savybės atitinka 2 straipsnyje aprašytas savybes. Jeigu jie atitinka visus kriterijus, ant gaminių uždedama produkto specifikacijos 8 straipsnyje nurodyta etiketė, kaip tai numatyta patikrinimų plane.

Gamybos ir brandinimo operacijos turi būti vykdomos geografinėje vietovėje.

4.6.   Ryšys su vietove: Saugoma geografinė nuoroda „Salame S.Angelo“ suteikiama todėl, kad dešros turi gerą reputaciją, kurią tų dešrų gamintojai įgijo dėl ypatingų gaminio organoleptinių savybių, būdingų kultūrai, kurios šaknys glūdi tolimoje, antikos tradicijomis paremtoje praeityje.

Per daugelį metų įgytas pripažinimas ir reputacija įrodo išskirtinį gaminio populiarumą ir gilią koncepciją, kuria šis gaminys tapatinamas su „Salame S.Angelo“ geografine nuoroda, — būta netgi mėginimų imituoti gaminį ir šį pavadinimą naudoti neteisėtai.

1982 m. sausio 10 d. paskelbtos „Salame S.Angelo“ pardavimo sąskaitos faktūros taip pat liudija apie gaminio reputaciją ir apie parduodamą kiekį. Universiteto moksliniame straipsnyje, kurio pavadinimas „Salame S.Angelo: Prodotto di Nicchia“ (S.Angela dešra: didelės vertės gaminys), teigiama, kad produkto specifikacijoje nurodytoje gamybos vietovėje jau daugelį metų gaminami gaminiai, žinomi ir vertinami dėl kokybės ir organoleptinių savybių; tą vietovę taip pat garsina gyventojų, sugebėjusių iš kartos į kartą perduoti „Salame S.Angelo“ gamybos receptą, meistriškumas.

Tai, kad egzistuoja toks mokslinis straipsnis, yra gaminio reputacijos užtikrinimas, nes universitetui niekuomet nebūtų pasiūlyta parengti mokslinio straipsnio apie atskirą maisto produktą, o tuo labiau jis nebūtų sutikęs to padaryti, jei toje vietovėje nebūtų solidžių minėto gaminio pripažinimo ir tradicijos įrodymų. 4.2 punkte nurodytas kokybės ir organoleptinės savybes lemia pagrindinis brandinimo etapas, kurį teigiamai veikia mikroklimatas ir ypatingas Sant'Angelo di Brolo slėnio išsidėstymas, stipriai besiskiriantis nuo kaimyninių slėnių.

Dėl regiono šlaitų profilio slėnis apsaugomas nuo tiesioginių jūros vėjų ir iš kalnų pučiančių šaltų vėjų, todėl vietovėje susidaro palankūs oro srautai, puiki temperatūra ir drėgmė. Jie sukuria tik tam regionui būdingą mikroklimatą, todėl jį galima palyginti su milžiniška brandinimo patalpa, kurioje susidarančių sąlygų niekur kitur atkurti neįmanoma.

4.7.   Kontrolės institucija: Kontrolės institucija atitinka standartu EN 45011 nustatytas sąlygas.

4.8.   Ženklinimas etiketėmis: Norint tinkamai apsaugoti nuorodą, reikia patvirtinti lengvai atpažįstamus skiriamuosius kriterijus. Kai tik mėsa sukemšama į žarną ir žarna užrišama, turi būti uždedamas antspaudas, kuriuo patvirtinamas kilmės vietos įrodymas.

Ant vartojimui pateikiamo gaminio turi būti nuoroda „Salame S.Angelo“, užrašyta aiškiais ir neištrinamais rašmenimis, kurie yra pakankamai dideli, kad gerai išsiskirtų iš kitos etiketėje pateiktos informacijos, o šalia nuorodos — užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ ir (arba) santrumpa IGP. Ant užsienio rinkoms skirto gaminio saugoma geografinė nuoroda gali būti pateikta šalies, kurioje prekiaujama gaminiu, kalba.

Šios nuorodos neatskiriamai susijusios su saugomos geografinės nuorodos logotipu.

Papildomai pateikti specialiai nenurodytus apibūdinimus draudžiama.

Be pirmiau nurodytų nuorodos ir logotipo etiketėje turi būti pateiktas gaminio identifikavimo numeris.

„Salame S.Angelo“ paženklintomis dešromis gali būti prekiaujama: neįpakuotomis, vakuuminėse ar pakeistos atmosferos pakuotėmis, nepjaustytomis, supjaustytomis gabalais ar griežinėliais.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---