# Az Európai Unió C 252/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 252 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. október 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 252

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. október 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2007/C 252/01 | 4/2007. sz. különjelentés az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről, a Bizottság válaszaival együtt | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2007/C 252/01

4/2007. sz. különjelentés az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről, a Bizottság válaszaival együtt

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 26.10.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/1

---

4/2007. sz. KÜLÖNJELENTÉS

az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről, a Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2007/C 252/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| I–VII | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–VII

| 1–9 | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–9

| 1 | Mit nevezünk export-visszatérítésnek? |
| --- | --- |

1

| 2–3 | Milyen összegeket tesznek ki az export-visszatérítési támogatások? |
| --- | --- |

2–3

| 4–6 | Mit nevezünk fizikai, illetve kicserélési ellenőrzésnek? |
| --- | --- |

4–6

| 7–9 | Az ellenőrzés hatóköre és az ellenőrzési megközelítés |
| --- | --- |

7–9

| 10–52 | ÉSZREVÉTELEK |
| --- | --- |

10–52

| 10–42 | A rendelkezésekben előírt módon hajtják-e végre a tagállamok a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányoknál? |
| --- | --- |

10–42

| 10–18 | Az elvégzett fizikai ellenőrzések száma és a kiválasztás módja |
| --- | --- |

10–18

| 19–21 | Az elvégzett ellenőrzések költségei |
| --- | --- |

19–21

| 22–23 | Előzetes értesítés az ellenőrzésekről |
| --- | --- |

22–23

| 24 | Magas export-visszatérítési értékeket képviselő ömlesztett szállítmányok |
| --- | --- |

24

| 25–28 | A szállítóeszközök vámzárral történő ellátása és a kicserélési ellenőrzések |
| --- | --- |

25–28

| 29–31 | A kicserélési ellenőrzések minimális száma és hatóköre |
| --- | --- |

29–31

| 32–33 | Különös kicserélési ellenőrzések |
| --- | --- |

32–33

| 34 | A kicserélési ellenőrzések minősége |
| --- | --- |

34

| 35–38 | A kicserélési és különös kicserélési ellenőrzések során feltárt szabálytalanságok utókövetése |
| --- | --- |

35–38

| 39–42 | Az Unió területéről történt kilépés megerősítése |
| --- | --- |

39–42

| 43–45 | A fizikai ellenőrzések eredményei összefüggésbe helyezve |
| --- | --- |

43–45

| 46–52 | Kielégítő intézkedéseket hozott-e a Bizottság ezeknek az ellenőrzéseknek a felügyeletére, illetve megfelelő válaszlépéseket tett-e az ellenőrzések eredményeinek és a feltárt hiányosságoknak az ismeretében? |
| --- | --- |

46–52

| 53–57 | KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

53–57

A Bizottság válaszai

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | Az export-visszatérítési támogatás célja, hogy a mezőgazdasági termékek exportőreinek megtérítse az uniós belső piaci ár és az alacsonyabb világpiaci ár közötti különbözetet. Az utóbbi évekre jellemző folyamatos csökkenés ellenére a visszatérítések összege továbbra is jelentős, 2005-ben kb. 3 000 millió EUR-t tett ki. A csökkenő tendencia folytatódik, hiszen 2006-ban ugyanez az összeg már csak 2 500 millió EUR volt. |
| --- | --- |

I.

Az export-visszatérítési támogatás célja, hogy a mezőgazdasági termékek exportőreinek megtérítse az uniós belső piaci ár és az alacsonyabb világpiaci ár közötti különbözetet. Az utóbbi évekre jellemző folyamatos csökkenés ellenére a visszatérítések összege továbbra is jelentős, 2005-ben kb. 3 000 millió EUR-t tett ki. A csökkenő tendencia folytatódik, hiszen 2006-ban ugyanez az összeg már csak 2 500 millió EUR volt.

| II. | Azért, hogy visszatérítést csak arra jogosult árura fizessenek ki, illetve a jogosulatlan igényléseket meggátlandó, az exportszállítmányokat ellenőrizni kell. Ellenőrzésekre mind az áru származási tagállamában, az indítási ponton, mind az Unió területeről való kilépése helyén sor kerül. Ezek során a kiviteli nyilatkozatok legalább 5 %-át vetik alá fizikai vizsgálatnak az indítási ponton, majd az uniós határon szemrevételezéses kicserélési ellenőrzés következik annak megállapítására, hogy az árunyilatkozaton, majd a visszatérítési kérelmen szereplő áruk megegyeznek-e a ténylegesen exportált árukkal. |
| --- | --- |

II.

Azért, hogy visszatérítést csak arra jogosult árura fizessenek ki, illetve a jogosulatlan igényléseket meggátlandó, az exportszállítmányokat ellenőrizni kell. Ellenőrzésekre mind az áru származási tagállamában, az indítási ponton, mind az Unió területeről való kilépése helyén sor kerül. Ezek során a kiviteli nyilatkozatok legalább 5 %-át vetik alá fizikai vizsgálatnak az indítási ponton, majd az uniós határon szemrevételezéses kicserélési ellenőrzés következik annak megállapítására, hogy az árunyilatkozaton, majd a visszatérítési kérelmen szereplő áruk megegyeznek-e a ténylegesen exportált árukkal.

| III. | A Számvevőszék vizsgálata erre az ellenőrzési rendszerre irányult, illetve arra, hogy a tagállamokban a közösségi szabályozásnak megfelelően hajtják-e végre az ellenőrzéseket. A Számvevőszék azt is megvizsgálta, hogy a Bizottság megfelelően felügyeli-e az ellenőrzések végrehajtását, illetve megfelelő lépéseket tesz-e, ha nem találja azt kielégítőnek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék vizsgálata erre az ellenőrzési rendszerre irányult, illetve arra, hogy a tagállamokban a közösségi szabályozásnak megfelelően hajtják-e végre az ellenőrzéseket. A Számvevőszék azt is megvizsgálta, hogy a Bizottság megfelelően felügyeli-e az ellenőrzések végrehajtását, illetve megfelelő lépéseket tesz-e, ha nem találja azt kielégítőnek.

| IV. | A fizikai ellenőrzéseket illetően a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a tagállamok ugyan a kiviteli nyilatkozatok 5 %-át előírás szerint alávetették fizikai vizsgálatnak, ám az alkalmazott módszerek hiányosságai – egyes esetekben jelentősen – csorbították e vizsgálat eredményességét. Konkrétan:






  a) | A rakodás helyén (az exportőröknek gyakran saját rakodóhelyük van) végzett fizikai ellenőrzésekre rendszeresen a rakodás kezdetén került sor. Ettől az ellenőrzések annyira előreláthatóvá váltak, hogy már nem teljesült az az előírás, miszerint az ellenőrzésről hallgatólagosan sem lehet előre értesülni. Ez csökkenti a jogosulatlan igénylések feltárására, illetve megelőzésére irányuló, elvileg bejelentetlen vizsgálatok eredményességét, és megnöveli a jogosulatlan visszatérítések kockázatát. |
| --- | --- | --- |

IV.

A fizikai ellenőrzéseket illetően a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a tagállamok ugyan a kiviteli nyilatkozatok 5 %-át előírás szerint alávetették fizikai vizsgálatnak, ám az alkalmazott módszerek hiányosságai – egyes esetekben jelentősen – csorbították e vizsgálat eredményességét. Konkrétan:

a)

A rakodás helyén (az exportőröknek gyakran saját rakodóhelyük van) végzett fizikai ellenőrzésekre rendszeresen a rakodás kezdetén került sor. Ettől az ellenőrzések annyira előreláthatóvá váltak, hogy már nem teljesült az az előírás, miszerint az ellenőrzésről hallgatólagosan sem lehet előre értesülni. Ez csökkenti a jogosulatlan igénylések feltárására, illetve megelőzésére irányuló, elvileg bejelentetlen vizsgálatok eredményességét, és megnöveli a jogosulatlan visszatérítések kockázatát.

| b) | Az ellenőrzendő exportszállítmányokat a tagállamok olyan módszerekkel választották ki, hogy az ellenőrizendő tételek közé viszonylag sok alacsony export-visszatérítési értéket képviselő és alacsony kockázatú tétel került. A vámhatóságok így nem a leghatékonyabban és legeredményesebben használták fel szűkös és költséges eszközeiket. |
| --- | --- |

b)

Az ellenőrzendő exportszállítmányokat a tagállamok olyan módszerekkel választották ki, hogy az ellenőrizendő tételek közé viszonylag sok alacsony export-visszatérítési értéket képviselő és alacsony kockázatú tétel került. A vámhatóságok így nem a leghatékonyabban és legeredményesebben használták fel szűkös és költséges eszközeiket.

| c) | A gyakran magas visszatérítési értékű ömlesztett szállítmányok esetén a fizikai és dokumentációs ellenőrzések együttes alkalmazása sem bizonyult olyan módszernek, amely biztosította volna az egész szállítmány ellenőrzését, és ez növeli a jogosulatlan visszatérítések kockázatát. |
| --- | --- |

c)

A gyakran magas visszatérítési értékű ömlesztett szállítmányok esetén a fizikai és dokumentációs ellenőrzések együttes alkalmazása sem bizonyult olyan módszernek, amely biztosította volna az egész szállítmány ellenőrzését, és ez növeli a jogosulatlan visszatérítések kockázatát.

| V. | A kicserélési ellenőrzések vizsgálatánál az alábbiakra derült fény:






  a) | Egyes esetekben az ellenőrzések nem voltak elég alaposak, és a tagállamok eltérően értelmezték azt a kérdést, hogy hány ellenőrzést kell végezni. |
| --- | --- | --- |

V.

A kicserélési ellenőrzések vizsgálatánál az alábbiakra derült fény:

a)

Egyes esetekben az ellenőrzések nem voltak elég alaposak, és a tagállamok eltérően értelmezték azt a kérdést, hogy hány ellenőrzést kell végezni.

| b) | Az uniós határokon az ellenőrzések végrehajtásával megbízott tisztviselőknek nehéz volt eldönteniük, hogy mely szállítmányokat ellenőrizzék. E célból ki kellene zárniuk a fizikai ellenőrzésen már átesett, vámzárral megfelelően ellátott tételeket, és a fennmaradó tételek közül a magas értékű, magas kockázatú szállítmányokat kellene kiválasztaniuk. |
| --- | --- |

b)

Az uniós határokon az ellenőrzések végrehajtásával megbízott tisztviselőknek nehéz volt eldönteniük, hogy mely szállítmányokat ellenőrizzék. E célból ki kellene zárniuk a fizikai ellenőrzésen már átesett, vámzárral megfelelően ellátott tételeket, és a fennmaradó tételek közül a magas értékű, magas kockázatú szállítmányokat kellene kiválasztaniuk.

| VI. | Az ellenőrzések bizottsági felügyelete, illetve a feltárt hiányosságok nyomán tett bizottsági kiigazító intézkedések kapcsán a Számvevőszék az alábbi következtetésekre jutott:






  a) | A Bizottság az ellenőrzések működését egyrészt tagállami helyszíni vizsgálatok révén, másrészt az elvégzett export-visszatérítési ellenőrzésekről kötelezően benyújtott tagállami jelentések áttekintése útján felügyeli. A Bizottság részben a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre alapozva nyer átfogó bizonyosságot arra nézve, hogy a mezőgazdasági támogatások kifizetése jogszerűen és szabályszerűen történik. |
| --- | --- | --- |

VI.

Az ellenőrzések bizottsági felügyelete, illetve a feltárt hiányosságok nyomán tett bizottsági kiigazító intézkedések kapcsán a Számvevőszék az alábbi következtetésekre jutott:

a)

A Bizottság az ellenőrzések működését egyrészt tagállami helyszíni vizsgálatok révén, másrészt az elvégzett export-visszatérítési ellenőrzésekről kötelezően benyújtott tagállami jelentések áttekintése útján felügyeli. A Bizottság részben a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre alapozva nyer átfogó bizonyosságot arra nézve, hogy a mezőgazdasági támogatások kifizetése jogszerűen és szabályszerűen történik.

| b) | A Számvevőszék megállapításai döntően egybevágnak a Bizottság saját ellenőrzési részlegeinek megállapításaival, amelyek a Számvevőszék szerint megfelelően működtették a fő kontrollmechanizmusokat. Habár a Bizottság már jó ideje tud ezekről a hiányosságokról, mégsem eszközölt válaszintézkedésként jogszabályi változtatásokat vagy időben történő pénzügyi korrekciókat. |
| --- | --- |

b)

A Számvevőszék megállapításai döntően egybevágnak a Bizottság saját ellenőrzési részlegeinek megállapításaival, amelyek a Számvevőszék szerint megfelelően működtették a fő kontrollmechanizmusokat. Habár a Bizottság már jó ideje tud ezekről a hiányosságokról, mégsem eszközölt válaszintézkedésként jogszabályi változtatásokat vagy időben történő pénzügyi korrekciókat.

| VII. | A fentiek alapján a Számvevőszék a következőket javasolja:






  a) | A Bizottság javasoljon jogszabályi változtatásokat a fizikai és kicserélési ellenőrzések megbízhatóbbá tételére, illetve annak biztosítására, hogy ezek az ellenőrzések egységesek és eredményesek legyenek. |
| --- | --- | --- |

VII.

A fentiek alapján a Számvevőszék a következőket javasolja:

a)

A Bizottság javasoljon jogszabályi változtatásokat a fizikai és kicserélési ellenőrzések megbízhatóbbá tételére, illetve annak biztosítására, hogy ezek az ellenőrzések egységesek és eredményesek legyenek.

| b) | A Bizottság állapítsa meg, hogy az áruk berakodása előtt elvégzett ellenőrzések különösen a megbízhatóságukra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzési megállapítások fényében eleget tesznek-e azoknak az ismérveknek, amelyek alapján be lehet számítani őket a szabály szerint szükséges minimális számú ellenőrzésbe. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság állapítsa meg, hogy az áruk berakodása előtt elvégzett ellenőrzések különösen a megbízhatóságukra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzési megállapítások fényében eleget tesznek-e azoknak az ismérveknek, amelyek alapján be lehet számítani őket a szabály szerint szükséges minimális számú ellenőrzésbe.

BEVEZETÉS

Mit nevezünk export-visszatérítésnek?

| 1. | Az export-visszatérítés olyan támogatás, amely a mezőgazdasági termékeket az Európai Unión kívüli országokba eljuttató exportőröknek megtéríti az uniós belső piaci ár és az alacsonyabb világpiaci ár közötti különbözetet. A visszatérítés összege az exportált áru mennyiségétől függ, de annak jellege és tulajdonságai szerint is eltérő lehet, és egyes áruknál a célországtól függően is különbözik. Az unión kívüli országokba exportált termékeket rendszerint konténerben, teherautón/pótkocsin, illetve ömlesztett rakományként, hajón szállítják. |
| --- | --- |

1.

Az export-visszatérítés olyan támogatás, amely a mezőgazdasági termékeket az Európai Unión kívüli országokba eljuttató exportőröknek megtéríti az uniós belső piaci ár és az alacsonyabb világpiaci ár közötti különbözetet. A visszatérítés összege az exportált áru mennyiségétől függ, de annak jellege és tulajdonságai szerint is eltérő lehet, és egyes áruknál a célországtól függően is különbözik. Az unión kívüli országokba exportált termékeket rendszerint konténerben, teherautón/pótkocsin, illetve ömlesztett rakományként, hajón szállítják.

Milyen összegeket tesznek ki az export-visszatérítési támogatások?

| 2. | Az export-visszatérítési kiadások összege 2005-re az 1988-as 9 800 millió EUR-hoz képest 3 000 millió EUR-ra csökkent. A 2005-ös kifizetéseket az 1. ábra a tagállamok, a 2. ábra pedig főbb termékek szerinti megoszlásban mutatja. 2006-ban az export-visszatérítések összege 2 500 millió EUR-ra rúgott. |
| --- | --- |

2.

Az export-visszatérítési kiadások összege 2005-re az 1988-as 9 800 millió EUR-hoz képest 3 000 millió EUR-ra csökkent. A 2005-ös kifizetéseket az 1. ábra a tagállamok, a 2. ábra pedig főbb termékek szerinti megoszlásban mutatja. 2006-ban az export-visszatérítések összege 2 500 millió EUR-ra rúgott.

Image

Image

| 3. | Az export-visszatérítési kiadások csökkenése – lásd alább az 1. táblázatot – részben annak tulajdonítható, hogy folyamatosan csökken az uniós árak és a világpiaci árak közötti különbség, ami a KAP egymást követő reformjaiból, illetve a GATT/WTO nemzetközi kereskedelmi tárgyalások ebből következő eredményeiből adódik. 2005 végén, a tárgyalások dohai fordulója idején arra lehetett számítani, hogy az exporttámogatások 2013 végéig megszűnnek. A tárgyalások azonban még most is tartanak, végleges eredményük egyelőre nem ismert. |
| --- | --- |

3.

Az export-visszatérítési kiadások csökkenése – lásd alább az 1. táblázatot – részben annak tulajdonítható, hogy folyamatosan csökken az uniós árak és a világpiaci árak közötti különbség, ami a KAP egymást követő reformjaiból, illetve a GATT/WTO nemzetközi kereskedelmi tárgyalások ebből következő eredményeiből adódik. 2005 végén, a tárgyalások dohai fordulója idején arra lehetett számítani, hogy az exporttámogatások 2013 végéig megszűnnek. A tárgyalások azonban még most is tartanak, végleges eredményük egyelőre nem ismert.

1. táblázat

Az export-visszatérítési kifizetésekre fordított éves kiadás a mezőgazdasági költségvetés arányában

| (millió EUR) |
| --- |
| | Export-visszatérítési kifizetések | Az összes mezőgazdasági és vidékfejlesztési kifizetés (1) | Export-visszatérítések az összes mezőgazdasági kifizetés %-ában |
| 1988 | 9 786 | 27 687 | 35,3 % |
| 1992 | 9 470 | 31 276 | 30,3 % |
| 1996 | 5 702 | 39 108 | 14,6 % |
| 2000 | 5 646 | 40 467 | 14,0 % |
| 2004 | 3 384 | 44 761 | 7,6 % |
| 2005 | 3 052 | 48 928 | 6,2 % |
| Forrás: DG AGRI, 35. pénzügyi jelentés az EMOGA Garanciarészlegéről. |

(millió EUR)

Export-visszatérítési kifizetések

Az összes mezőgazdasági és vidékfejlesztési kifizetés (1)

Export-visszatérítések az összes mezőgazdasági kifizetés %-ában

1988

9 786

27 687

35,3 %

1992

9 470

31 276

30,3 %

1996

5 702

39 108

14,6 %

2000

5 646

40 467

14,0 %

2004

3 384

44 761

7,6 %

2005

3 052

48 928

6,2 %

Forrás: DG AGRI, 35. pénzügyi jelentés az EMOGA Garanciarészlegéről.

Mit nevezünk fizikai, illetve kicserélési ellenőrzésnek?

| 4. | A Közösség pénzügyeinek védelmében felállítottak egy ellenőrző rendszert, amely egyrészt (a 386/90/EGK tanácsi rendelet értelmében) a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre, másrészt a kifizetésigénylési dokumentáció vizsgálatára (2) épül. |
| --- | --- |

4.

A Közösség pénzügyeinek védelmében felállítottak egy ellenőrző rendszert, amely egyrészt (a 386/90/EGK tanácsi rendelet értelmében) a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre, másrészt a kifizetésigénylési dokumentáció vizsgálatára (2) épül.

| 5. | A fizikai ellenőrzések révén a vámszervek arról győződnek meg, hogy az áruk leírása, minősége és mennyisége megegyezik-e a kiviteli nyilatkozatban feltüntetettekkel. Amikor ez szemrevételezéssel nem lehetséges (például tejtermékeknél, húskészítményeknél vagy feldolgozott termékeknél), akkor az árukból későbbi laboratóriumi elemzés céljára mintát vesznek. Fizikai ellenőrzés történhet belföldi rakodóhelyen (vagyis rendszerint egy kereskedelmi létesítménynél), belföldi vámhivatalban, illetve az EU területéről történő kilépés helyén. |
| --- | --- |

5.

A fizikai ellenőrzések révén a vámszervek arról győződnek meg, hogy az áruk leírása, minősége és mennyisége megegyezik-e a kiviteli nyilatkozatban feltüntetettekkel. Amikor ez szemrevételezéssel nem lehetséges (például tejtermékeknél, húskészítményeknél vagy feldolgozott termékeknél), akkor az árukból későbbi laboratóriumi elemzés céljára mintát vesznek. Fizikai ellenőrzés történhet belföldi rakodóhelyen (vagyis rendszerint egy kereskedelmi létesítménynél), belföldi vámhivatalban, illetve az EU területéről történő kilépés helyén.

| 6. | A kicserélési ellenőrzés során ezen túlmenően szemrevételezéssel arról is meggyőződnek, hogy a kilépési igazoláson szereplő áruk megegyeznek-e az eredetileg berakodott és bejelentett árukkal. Ilyen ellenőrzésekre az uniós kilépési helyeken kerül sor. Az 1. melléklet nagy vonalakban bemutatja a rendszer működését. |
| --- | --- |

6.

A kicserélési ellenőrzés során ezen túlmenően szemrevételezéssel arról is meggyőződnek, hogy a kilépési igazoláson szereplő áruk megegyeznek-e az eredetileg berakodott és bejelentett árukkal. Ilyen ellenőrzésekre az uniós kilépési helyeken kerül sor. Az 1. melléklet nagy vonalakban bemutatja a rendszer működését.

Az ellenőrzés hatóköre és az ellenőrzési megközelítés

| 7. | Az ellenőrzés célja annak megálllapítása volt, hogy:






  a) | a tagállamok a rendeletileg előírt módon végzik-e el az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseit; |
| --- | --- | --- |

7.

Az ellenőrzés célja annak megálllapítása volt, hogy:

a)

a tagállamok a rendeletileg előírt módon végzik-e el az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseit;

| b) | kielégítő intézkedéseket hozott-e a Bizottság ezeknek az ellenőrzéseknek a felügyeletére, illetve megfelelő válaszlépéseket tett-e az ellenőrzések eredményeinek és a feltárt hiányosságoknak az ismeretében. |
| --- | --- |

b)

kielégítő intézkedéseket hozott-e a Bizottság ezeknek az ellenőrzéseknek a felügyeletére, illetve megfelelő válaszlépéseket tett-e az ellenőrzések eredményeinek és a feltárt hiányosságoknak az ismeretében.

| 8. | A Számvevőszék:






  a) | értékelte azokat a rendszereket, amelyeket a felkeresett tagállamok a fizikai és kicserélési ellenőrzések végrehajtására hoztak létre, valamint annak megerősítésére, hogy az érintett áruk valóban elhagyták-e az Unió területét. Az ellenőrzések értékelése a vonatkozó közösségi szabályokkal és nemzeti utasításokkal való összevetés alapján történt; |
| --- | --- | --- |

8.

A Számvevőszék:

a)

értékelte azokat a rendszereket, amelyeket a felkeresett tagállamok a fizikai és kicserélési ellenőrzések végrehajtására hoztak létre, valamint annak megerősítésére, hogy az érintett áruk valóban elhagyták-e az Unió területét. Az ellenőrzések értékelése a vonatkozó közösségi szabályokkal és nemzeti utasításokkal való összevetés alapján történt;

| b) | az egyes felkeresett tagállamokra vonatkozó vizsgálati jelentésekből vett minta alapján értékelte az ellenőrzések minőségét, valamint lehetőség szerint jelen volt a vámhatóságok fizikai és/vagy kicserélési ellenőrzéseinél; |
| --- | --- |

b)

az egyes felkeresett tagállamokra vonatkozó vizsgálati jelentésekből vett minta alapján értékelte az ellenőrzések minőségét, valamint lehetőség szerint jelen volt a vámhatóságok fizikai és/vagy kicserélési ellenőrzéseinél;

| c) | felülvizsgálta ezeknek a rendszereknek a Bizottság számlaelszámolási részlege által elvégzett ellenőrzéseit. Ezeket összevetette a Bizottság munkaprogramjaival, jelentéseivel és elszámolási/megfelelőségi határozataival; |
| --- | --- |

c)

felülvizsgálta ezeknek a rendszereknek a Bizottság számlaelszámolási részlege által elvégzett ellenőrzéseit. Ezeket összevetette a Bizottság munkaprogramjaival, jelentéseivel és elszámolási/megfelelőségi határozataival;

| d) | felülvizsgálta azokat a felügyeleti és nyomonkövetési intézkedéseket, amelyeket a Bizottság a tagállamok éves jelentései alapján az ellenőrzések minőségével kapcsolatban tett; |
| --- | --- |

d)

felülvizsgálta azokat a felügyeleti és nyomonkövetési intézkedéseket, amelyeket a Bizottság a tagállamok éves jelentései alapján az ellenőrzések minőségével kapcsolatban tett;

| e) | a Bizottság CATS (3)-adatainak és az OLAF adatbázisának felhasználásával elemző vizsgálatot végzett a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre és a feltárt szabálytalanságokra vonatkozó adatokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

e)

a Bizottság CATS (3)-adatainak és az OLAF adatbázisának felhasználásával elemző vizsgálatot végzett a fizikai és kicserélési ellenőrzésekre és a feltárt szabálytalanságokra vonatkozó adatokkal kapcsolatban.

| 9. | A Számvevőszék ellenőrzésére 2004 és 2006 között került sor a Bizottságnál és a következő 11 tagállamban: Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Lettország (4), Magyarország (4), Hollandia, Lengyelország (4), Szlovénia (4) és az Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék ellenőrzésére 2004 és 2006 között került sor a Bizottságnál és a következő 11 tagállamban: Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Lettország (4), Magyarország (4), Hollandia, Lengyelország (4), Szlovénia (4) és az Egyesült Királyság.

ÉSZREVÉTELEK

A rendelkezésekben előírt módon hajtják-e végre a tagállamok a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányoknál?

Az elvégzett fizikai ellenőrzések száma és a kiválasztás módja

| 10. | A tagállamoknak előírás szerint termékágazatonként az összes kiviteli nyilatkozat 5 %-ánál kell fizikai ellenőrzést végezniük; ebbe nem kell beleérteni az alacsony (200 EUR-nál kisebb) export-visszatérítési értéket képviselő, vagy (termékenként eltérő súlyhatár szerint) kis mennyiségűnek minősülő szállítmányokat. Ha az ellenőrizendő szállítmányokat kockázatelemzéssel választják ki, az ellenőrzési százalékarány egyes termékágazatokban ettől eltérő is lehet, de ekkor is érvényes, hogy az 5 %-os ellenőrzési aránynak összességében teljesülnie kell. |
| --- | --- |

10.

A tagállamoknak előírás szerint termékágazatonként az összes kiviteli nyilatkozat 5 %-ánál kell fizikai ellenőrzést végezniük; ebbe nem kell beleérteni az alacsony (200 EUR-nál kisebb) export-visszatérítési értéket képviselő, vagy (termékenként eltérő súlyhatár szerint) kis mennyiségűnek minősülő szállítmányokat. Ha az ellenőrizendő szállítmányokat kockázatelemzéssel választják ki, az ellenőrzési százalékarány egyes termékágazatokban ettől eltérő is lehet, de ekkor is érvényes, hogy az 5 %-os ellenőrzési aránynak összességében teljesülnie kell.

| 11. | A Bizottság számos figyelembe veendő kritériumot írt elő a kockázatelemzéshez: többek között ilyen a termékek jellemzői és értéke, az adott kereskedelmi ágazat jellege, az exportőrök megbízhatósága stb (5). Hivatalos kockázatelemzés a rendeletekben meghatározott módon hét tagállamban (Dánia, Németország, Írország, Franciaország, Ausztria, Svédország és az Egyesült Királyság) folyik. A többi tagállam azt a szabályt követi, hogy az egyes termékágazatokban a nyilatkozatok 5–5 %-át ellenőrzik, úgy, hogy a nyilatkozatokat vagy a rendeletben nem szereplő kockázati ismérvek függvényében, vagy véletlenszerűen választják ki. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság számos figyelembe veendő kritériumot írt elő a kockázatelemzéshez: többek között ilyen a termékek jellemzői és értéke, az adott kereskedelmi ágazat jellege, az exportőrök megbízhatósága stb (5). Hivatalos kockázatelemzés a rendeletekben meghatározott módon hét tagállamban (Dánia, Németország, Írország, Franciaország, Ausztria, Svédország és az Egyesült Királyság) folyik. A többi tagállam azt a szabályt követi, hogy az egyes termékágazatokban a nyilatkozatok 5–5 %-át ellenőrzik, úgy, hogy a nyilatkozatokat vagy a rendeletben nem szereplő kockázati ismérvek függvényében, vagy véletlenszerűen választják ki.

| 12. | A Számvevőszék által vizsgált időszakban a tagállamok betartották az elvégzendő fizikai ellenőrzések 5 %-os arányára vonatkozó előírást. Azokban a felkeresett tagállamokban, ahol hivatalosan sor került kockázatelemzésre, a Bizottság kritériumait túlnyomórészt tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék által vizsgált időszakban a tagállamok betartották az elvégzendő fizikai ellenőrzések 5 %-os arányára vonatkozó előírást. Azokban a felkeresett tagállamokban, ahol hivatalosan sor került kockázatelemzésre, a Bizottság kritériumait túlnyomórészt tiszteletben tartották.

| 13. | Franciaországban és Németországban a kiviteli nyilatkozatok kiválasztásáról a helyi vámhivatal kezében van a végső döntés. Az Egyesült Királyságban a kockázatelemzés országos szinten, központilag zajlik. A helyi vámhivataloknak a kockázatelemzési rendszert felülbírálva sűrűn kellett módosítaniuk a nyilatkozatok közül kiválasztott mintát, egyrészt rendszerproblémák miatt, másrészt azért, mert a rendszer túl sok hasonló szállítmányt válogatott bele a mintába. A felülbírálat szükségessége és a rendszerproblémák gyakori jelentkezése megkérdőjelezi az Egyesült Királyságban folyó kockázatelemzés értékét. |
| --- | --- |

13.

Franciaországban és Németországban a kiviteli nyilatkozatok kiválasztásáról a helyi vámhivatal kezében van a végső döntés. Az Egyesült Királyságban a kockázatelemzés országos szinten, központilag zajlik. A helyi vámhivataloknak a kockázatelemzési rendszert felülbírálva sűrűn kellett módosítaniuk a nyilatkozatok közül kiválasztott mintát, egyrészt rendszerproblémák miatt, másrészt azért, mert a rendszer túl sok hasonló szállítmányt válogatott bele a mintába. A felülbírálat szükségessége és a rendszerproblémák gyakori jelentkezése megkérdőjelezi az Egyesült Királyságban folyó kockázatelemzés értékét.

| 14. | Kockázatelemzés alkalmazása esetén a Bizottság azt írja elő, hogy a nem az I. melléklet (feldolgozott termékek) (6) alá tartozó áruk esetében a tagállamok a nyilatkozatok 0,5 %-ára csökkenthetik az ellenőrzések gyakoriságát, mivel ebben a kategóriában alacsonyabb a kockázat. Ahol nem végeznek kockázatelemzést (vagyis a többi 18 tagállamban), ott ezeknek az alacsony kockázatú nyilatkozatoknak továbbra is 5 %-át vetik alá ellenőrzésnek. |
| --- | --- |

14.

Kockázatelemzés alkalmazása esetén a Bizottság azt írja elő, hogy a nem az I. melléklet (feldolgozott termékek) (6) alá tartozó áruk esetében a tagállamok a nyilatkozatok 0,5 %-ára csökkenthetik az ellenőrzések gyakoriságát, mivel ebben a kategóriában alacsonyabb a kockázat. Ahol nem végeznek kockázatelemzést (vagyis a többi 18 tagállamban), ott ezeknek az alacsony kockázatú nyilatkozatoknak továbbra is 5 %-át vetik alá ellenőrzésnek.

| 15. | Bármelyik esetről volt is azonban szó (kockázatelemzés, illetve termékágazatonkénti 5 %), a fizikai ellenőrzések adatainak felülvizsgálata szerint az ellenőrzések túlnyomó részben az alacsony (200 EUR-nál kisebb) export-visszatérítési értékű nyilatkozatokra vonatkoztak. A vizsgálati lehetőségek jobb kihasználása céljából az ellenőrzés minimális mértékének kiszámításakor csak akkor kellene figyelembe venni a kis termékmennyiségekről vagy alacsony visszatérítési összegről szóló kiviteli nyilatkozatokat, ha csalás vagy visszaélés gyanúja áll fenn. A Számvevőszék megállapítása szerint a kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket nem mindig ilyen alapon választották ki vizsgálatra. A 2. táblázat azt mutatja be, hogy a CATS-adatbázisban szereplő, a 2005-ös naptári évre vonatkozó tagállami bejelentések milyen gyakran vonatkoztak alacsony értékű nyilatkozatokat érintő ellenőrzésekre (7). Az összes elvégzett ellenőrzés 6 % és 13 % közötti része érintett ilyen kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket. További elemzés azt is kimutatja, hogy ezek az ellenőrzések a kiviteli érték csupán 0,1 %-ának felelnek meg. |
| --- | --- |

15.

Bármelyik esetről volt is azonban szó (kockázatelemzés, illetve termékágazatonkénti 5 %), a fizikai ellenőrzések adatainak felülvizsgálata szerint az ellenőrzések túlnyomó részben az alacsony (200 EUR-nál kisebb) export-visszatérítési értékű nyilatkozatokra vonatkoztak. A vizsgálati lehetőségek jobb kihasználása céljából az ellenőrzés minimális mértékének kiszámításakor csak akkor kellene figyelembe venni a kis termékmennyiségekről vagy alacsony visszatérítési összegről szóló kiviteli nyilatkozatokat, ha csalás vagy visszaélés gyanúja áll fenn. A Számvevőszék megállapítása szerint a kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket nem mindig ilyen alapon választották ki vizsgálatra. A 2. táblázat azt mutatja be, hogy a CATS-adatbázisban szereplő, a 2005-ös naptári évre vonatkozó tagállami bejelentések milyen gyakran vonatkoztak alacsony értékű nyilatkozatokat érintő ellenőrzésekre (7). Az összes elvégzett ellenőrzés 6 % és 13 % közötti része érintett ilyen kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket. További elemzés azt is kimutatja, hogy ezek az ellenőrzések a kiviteli érték csupán 0,1 %-ának felelnek meg.

2. táblázat

Az alacsony export-visszatérítési értékű nyilatkozatokra vonatkozó ellenőrzések értéke tagállamonként a 2005-ös évben

Forrás: CATS-adatbázis, Bizottság, 2005.

2005-ös naptári év (2005.1.1.–2005.12.31.)

Minimális szint: az elemzés az egységes vámokmányok végösszegén alapul

| Tagállamok | Fizikai ellenőrzések összesen | A 200 EUR alatti értékre vonatkozó ellenőrzések száma | A 200 EUR alatti értékre vonatkozó fizikai ellenőrzések aránya | A fizikai ellenőrzésnek alávetett nyilatkozatok összértéke EUR-ban | A 200 EUR érték alatt ellenőrzött nyilatkozatok összértéke | A 200 EUR érték alatt ellenőrzött összegek százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 858 | 25 | 3 % | 17 795 108 | 2 398 | |
| DK | 727 | 19 | 3 % | 5 698 179 | 2 589 | |
| DE | 4 906 | 239 | 5 % | 37 689 281 | 20 213 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 325 | 204 | 15 % | 7 282 634 | 23 647 | |
| FR | 1 006 | 113 | 11 % | 15 238 061 | 6 248 | |
| IT | 2 211 | 105 | 5 % | 6 933 376 | 12 262 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 7 851 | 444 | 6 % | 28 648 158 | 53 979 | |
| AT | 405 | 25 | 6 % | 1 738 292 | 2 941 | |
| PT | 370 | 80 | 22 % | 1 826 201 | 7 804 | |
| FI | 424 | 41 | 10 % | 5 054 184 | 3 422 | |
| SE | 388 | 9 | 2 % | 6 514 754 | 1 132 | |
| UK | 402 | 35 | 9 % | 4 222 519 | 3 172 | |
| Össz. EU-15 | 21 356 | 1 354 | 6 % | 143 497 195 | 140 605 | |
| CZ | 1 320 | 24 | 2 % | 10 018 787 | 3 057 | |
| EE | 28 | 1 | 4 % | 341 922 | 58 | |
| CY | 44 | 3 | 7 % | 336 423 | 246 | |
| LV | 81 | 31 | 38 % | 162 312 | 2 672 | |
| LT | 213 | 2 | 1 % | 4 538 449 | 203 | |
| HU | 559 | 42 | 8 % | 2 823 611 | 5 524 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 252 | 20 | 1 % | 21 338 773 | 2 781 | |
| SI | 249 | 8 | 3 % | 678 726 | 1 039 | |
| SK | 658 | 54 | 8 % | 12 604 960 | 4 912 | |
| Össz. EU-10 | 5 404 | 185 | 3 % | 52 843 963 | 20 492 | |
| Össz. EU-25 | 26 760 | 1 539 | 6 % | 196 341 157 | 161 097 | 0,08 % |

Tagállamok

Fizikai ellenőrzések összesen

A 200 EUR alatti értékre vonatkozó ellenőrzések száma

A 200 EUR alatti értékre vonatkozó fizikai ellenőrzések aránya

A fizikai ellenőrzésnek alávetett nyilatkozatok összértéke EUR-ban

A 200 EUR érték alatt ellenőrzött nyilatkozatok összértéke

A 200 EUR érték alatt ellenőrzött összegek százalékos aránya

BE

858

25

3 %

17 795 108

2 398

DK

727

19

3 %

5 698 179

2 589

DE

4 906

239

5 %

37 689 281

20 213

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 325

204

15 %

7 282 634

23 647

FR

1 006

113

11 %

15 238 061

6 248

IT

2 211

105

5 %

6 933 376

12 262

LU

0

0

—

0

0

NL

7 851

444

6 %

28 648 158

53 979

AT

405

25

6 %

1 738 292

2 941

PT

370

80

22 %

1 826 201

7 804

FI

424

41

10 %

5 054 184

3 422

SE

388

9

2 %

6 514 754

1 132

UK

402

35

9 %

4 222 519

3 172

Össz. EU-15

21 356

1 354

6 %

143 497 195

140 605

CZ

1 320

24

2 %

10 018 787

3 057

EE

28

1

4 %

341 922

58

CY

44

3

7 %

336 423

246

LV

81

31

38 %

162 312

2 672

LT

213

2

1 %

4 538 449

203

HU

559

42

8 %

2 823 611

5 524

MT

0

0

—

0

0

PL

2 252

20

1 %

21 338 773

2 781

SI

249

8

3 %

678 726

1 039

SK

658

54

8 %

12 604 960

4 912

Össz. EU-10

5 404

185

3 %

52 843 963

20 492

Össz. EU-25

26 760

1 539

6 %

196 341 157

161 097

0,08 %

Maximális szint: az elemzés az egységes vámokmányok egyes tételeinek összegén alapul

| Tagállamok | Fizikai ellenőrzések összesen | A 200 EUR alatti értékre vonatkozó ellenőrzések száma | A 200 EUR alatti értékre vonatkozó fizikai ellenőrzések aránya | A fizikai ellenőrzésnek alávetett nyilatkozatok összértéke EUR-ban | A 200 EUR érték alatt ellenőrzött nyilatkozatok összértéke | A 200 EUR érték alatt ellenőrzött összegek százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 884 | 62 | 7 % | 17 795 108 | 4 406 | |
| DK | 1 081 | 131 | 12 % | 5 698 179 | 13 208 | |
| DE | 5 186 | 415 | 8 % | 37 689 281 | 31 931 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 328 | 374 | 28 % | 7 282 634 | 28 535 | |
| FR | 1 193 | 204 | 17 % | 15 238 061 | 14 487 | |
| IT | 2 919 | 592 | 20 % | 6 933 376 | 49 113 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 8 328 | 894 | 11 % | 28 648 158 | 87 185 | |
| AT | 508 | 113 | 22 % | 1 738 292 | 10 215 | |
| PT | 477 | 147 | 31 % | 1 826 201 | 12 814 | |
| FI | 957 | 235 | 25 % | 5 054 184 | 16 057 | |
| SE | 391 | 17 | 4 % | 6 514 754 | 1 725 | |
| UK | 474 | 150 | 32 % | 4 222 519 | 12 957 | |
| Össz. EU-15 | 24 209 | 3 349 | 14 % | 143 497 195 | 283 433 | |
| CZ | 1 330 | 29 | 2 % | 10 018 787 | 3 428 | |
| EE | 51 | 14 | 27 % | 341 922 | 803 | |
| CY | 48 | 5 | 10 % | 336 423 | 541 | |
| LV | 138 | 77 | 56 % | 162 312 | 4 505 | |
| LT | 218 | 4 | 2 % | 4 538 449 | 463 | |
| HU | 612 | 81 | 13 % | 2 823 611 | 9 533 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 328 | 114 | 5 % | 21 338 773 | 13 022 | |
| SI | 270 | 33 | 12 % | 678 726 | 2 876 | |
| SK | 749 | 92 | 12 % | 12 604 960 | 9 103 | |
| Össz. EU-10 | 5 744 | 449 | 8 % | 52 843 963 | 44 274 | |
| Össz. EU-25 | 29 953 | 3 798 | 13 % | 196 341 157 | 327 707 | 0,17 % |

Tagállamok

Fizikai ellenőrzések összesen

A 200 EUR alatti értékre vonatkozó ellenőrzések száma

A 200 EUR alatti értékre vonatkozó fizikai ellenőrzések aránya

A fizikai ellenőrzésnek alávetett nyilatkozatok összértéke EUR-ban

A 200 EUR érték alatt ellenőrzött nyilatkozatok összértéke

A 200 EUR érték alatt ellenőrzött összegek százalékos aránya

BE

884

62

7 %

17 795 108

4 406

DK

1 081

131

12 %

5 698 179

13 208

DE

5 186

415

8 %

37 689 281

31 931

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 328

374

28 %

7 282 634

28 535

FR

1 193

204

17 %

15 238 061

14 487

IT

2 919

592

20 %

6 933 376

49 113

LU

0

0

—

0

0

NL

8 328

894

11 %

28 648 158

87 185

AT

508

113

22 %

1 738 292

10 215

PT

477

147

31 %

1 826 201

12 814

FI

957

235

25 %

5 054 184

16 057

SE

391

17

4 %

6 514 754

1 725

UK

474

150

32 %

4 222 519

12 957

Össz. EU-15

24 209

3 349

14 %

143 497 195

283 433

CZ

1 330

29

2 %

10 018 787

3 428

EE

51

14

27 %

341 922

803

CY

48

5

10 %

336 423

541

LV

138

77

56 %

162 312

4 505

LT

218

4

2 %

4 538 449

463

HU

612

81

13 %

2 823 611

9 533

MT

0

0

—

0

0

PL

2 328

114

5 %

21 338 773

13 022

SI

270

33

12 %

678 726

2 876

SK

749

92

12 %

12 604 960

9 103

Össz. EU-10

5 744

449

8 %

52 843 963

44 274

Össz. EU-25

29 953

3 798

13 %

196 341 157

327 707

0,17 %

| 16. | Valamennyi tagállam betartotta a legalább 5 %-os ellenőrzés szabályát, de sokan – elsősorban azért, mert eltérően értelmezték a vonatkozó szabályokat – ennél nagyobb arányban ellenőrizték a kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket. Ez utóbbiakat olyan esetekben is bevették az ellenőrzendő 5 %-os mintába, amikor a kihagyásuk lett volna helyes. Ennek következtében több ellenőrzésre került sor, mint amennyit a szabályok minimumként előírnak. A 2. táblázat szerint 1 500 és 3 800 között van azoknak az eseteknek a száma, amikor olyan szállítmányon végeztek ellenőrzést, ahol ezt el kellett volna kerülni. |
| --- | --- |

16.

Valamennyi tagállam betartotta a legalább 5 %-os ellenőrzés szabályát, de sokan – elsősorban azért, mert eltérően értelmezték a vonatkozó szabályokat – ennél nagyobb arányban ellenőrizték a kis értékű nyilatkozatban szereplő cikkeket. Ez utóbbiakat olyan esetekben is bevették az ellenőrzendő 5 %-os mintába, amikor a kihagyásuk lett volna helyes. Ennek következtében több ellenőrzésre került sor, mint amennyit a szabályok minimumként előírnak. A 2. táblázat szerint 1 500 és 3 800 között van azoknak az eseteknek a száma, amikor olyan szállítmányon végeztek ellenőrzést, ahol ezt el kellett volna kerülni.

| 17. | A vámhatóságok forrásainak hatékonyabb és eredményesebb felhasználása érdekében fontolóra lehetne venni az ellenőrzendő szállítmányok minimális mintájába való bekerülési de minimis értékküszöb felemelését (lásd a 19–21. bekezdést, költség-haszon elemzés). Ha a fizikai ellenőrzések tekintetében megemelnék a minimális beszámítási értékküszöböt, jelentősen csökkenhetne az ellenőrzendő cikkek száma. Nyilvánvaló azonban, hogy az értékküszöb alá eső exportszállítmányokat a küszöb felemelésének esetén is tovább kell ellenőrizni, amennyiben csalás vagy visszaélés gyanúja merül fel. |
| --- | --- |

17.

A vámhatóságok forrásainak hatékonyabb és eredményesebb felhasználása érdekében fontolóra lehetne venni az ellenőrzendő szállítmányok minimális mintájába való bekerülési de minimis értékküszöb felemelését (lásd a 19–21. bekezdést, költség-haszon elemzés). Ha a fizikai ellenőrzések tekintetében megemelnék a minimális beszámítási értékküszöböt, jelentősen csökkenhetne az ellenőrzendő cikkek száma. Nyilvánvaló azonban, hogy az értékküszöb alá eső exportszállítmányokat a küszöb felemelésének esetén is tovább kell ellenőrizni, amennyiben csalás vagy visszaélés gyanúja merül fel.

| 18. | Ugyanez érvényes a kicserélési ellenőrzésekre is. A 3. táblázat azt elemzi, hogy milyen értékű szállítmányokat vetettek alá kicserélési ellenőrzésnek az EU keleti határszakaszain. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő: nincs olyan előírás, hogy az árudokumentáción (akár a kiviteli nyilatkozaton, akár a T5 ellenőrző példányon) fel kellene tüntetni a kérelmezett visszatérítés összegét. Emellett különösen a közbeszerzési eljárások keretében rögzített ráták, illetve a nem az I. melléklet alá tartozó áruk esetében nehéz tájékozódni arról, hogy milyen visszatérítési ráta alkalmazandó. A vámtisztviselők ezért nehezen tudják megállapítani, hogy mely szállítmányok ellenőrzése a legcélszerűbb. |
| --- | --- |

18.

Ugyanez érvényes a kicserélési ellenőrzésekre is. A 3. táblázat azt elemzi, hogy milyen értékű szállítmányokat vetettek alá kicserélési ellenőrzésnek az EU keleti határszakaszain. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő: nincs olyan előírás, hogy az árudokumentáción (akár a kiviteli nyilatkozaton, akár a T5 ellenőrző példányon) fel kellene tüntetni a kérelmezett visszatérítés összegét. Emellett különösen a közbeszerzési eljárások keretében rögzített ráták, illetve a nem az I. melléklet alá tartozó áruk esetében nehéz tájékozódni arról, hogy milyen visszatérítési ráta alkalmazandó. A vámtisztviselők ezért nehezen tudják megállapítani, hogy mely szállítmányok ellenőrzése a legcélszerűbb.

3. táblázat

Hogyan oszlottak meg érték szerint azok a szállítmányok, amelyeket az EU keleti határszakaszain – a Számvevőszék által 2004. május 1. és 2005. szeptember 30. között vizsgált – kicserélési ellenőrzéseknek vetettek alá

| Tagállam | Magyarország | Lettország | Lengyelország | Szlovénia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Export-visszatérítés nagysága (EUR) | Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % |
| 0–200 | 25 | 46 | 0 | 0 % | 1 | 3 | 17 | 35 |
| I. ma, ill. hasonló | 11 | 20 | 11 | 34 | 15 | 43 | 16 | 33 |
| 201–4 000 | 9 | 17 | 7 | 22 | 7 | 20 | 7 | 14 |
| > 4 000 | 9 | 17 | 14 | 44 | 12 | 34 | 9 | 18 |
| Összesen | 54 | 100 | 32 | 100 | 35 | 100 | 49 | 100 |
| I. ma | : | I. melléklet alá nem tartozó áruk. |

Tagállam

Magyarország

Lettország

Lengyelország

Szlovénia

Export-visszatérítés nagysága (EUR)

Szám

%

Szám

%

Szám

%

Szám

%

0–200

25

46

0

0 %

1

3

17

35

I. ma, ill. hasonló

11

20

11

34

15

43

16

33

201–4 000

9

17

7

22

7

20

7

14

> 4 000

9

17

14

44

12

34

9

18

Összesen

54

100

32

100

35

100

49

100

I. ma

:

I. melléklet alá nem tartozó áruk.

Megjegyzés: A magyar vámhatóságok a magyar (HU)–szerb (RS) határon áthaladó valamennyi hajón 100 %-ban végeztek ellenőrzést. Ez lényegesen megváltoztatja a 200 EUR alatti szállítmányokon végzett ellenőrzések relatív súlyát.

Az elvégzett ellenőrzések költségei

| 19. | Amikor az exportszállítmány vám elé állítása kiléptető vámhivatalnál történik (ez főként az Egyesült Királyságban és egyes francia kikötőkben fordul elő), a fizikai ellenőrzések végrehajtásának az érintett feleket terhelő költsége a helyi körülményektől függően 120 és 400 EUR között mozog. Költségként merül fel a konténerek mozgatása a kikötőterületen belüli vagy azon kívüli lerakodóhelyre, valamint a konténerek le- és visszarakodásához szükséges munkaerő (lásd az 1. keretes szöveget).

  1. keretes szövegEgy brit exportőr úgy döntött, nem nyújtja be 293,28 EUR értékű export-visszatérítési kérelmét, mert az érintett konténer csak akkor lett volna fizikailag ellenőrizhető, ha előbb – az exportőr költségére – 51 konténerelmozdítást végeznek, ami ráadásul öt órával késleltette volna a hajó indulását. |
| --- | --- |

19.

Amikor az exportszállítmány vám elé állítása kiléptető vámhivatalnál történik (ez főként az Egyesült Királyságban és egyes francia kikötőkben fordul elő), a fizikai ellenőrzések végrehajtásának az érintett feleket terhelő költsége a helyi körülményektől függően 120 és 400 EUR között mozog. Költségként merül fel a konténerek mozgatása a kikötőterületen belüli vagy azon kívüli lerakodóhelyre, valamint a konténerek le- és visszarakodásához szükséges munkaerő (lásd az 1. keretes szöveget).

1. keretes szövegEgy brit exportőr úgy döntött, nem nyújtja be 293,28 EUR értékű export-visszatérítési kérelmét, mert az érintett konténer csak akkor lett volna fizikailag ellenőrizhető, ha előbb – az exportőr költségére – 51 konténerelmozdítást végeznek, ami ráadásul öt órával késleltette volna a hajó indulását.

| 20. | Amikor az exportszállítmány vám elé állítása belföldi rakodóhelyen történik, ez az érintett felek számára nem jár költséggel, mivel a szállítmányok rendszerint rakodás előtt, az exportőrök telephelyén kerülnek vám elé. A felkeresett tagállamok közül kettőben, Németországban és Olaszországban (9) az exportőr viseli a fizikai ellenőrzés költségét. Egy egyórás, a rakodóhelyen végzett művelet költsége megközelítőleg 180 EUR. |
| --- | --- |

20.

Amikor az exportszállítmány vám elé állítása belföldi rakodóhelyen történik, ez az érintett felek számára nem jár költséggel, mivel a szállítmányok rendszerint rakodás előtt, az exportőrök telephelyén kerülnek vám elé. A felkeresett tagállamok közül kettőben, Németországban és Olaszországban (9) az exportőr viseli a fizikai ellenőrzés költségét. Egy egyórás, a rakodóhelyen végzett művelet költsége megközelítőleg 180 EUR.

| 21. | Mint a fentiekből látható, az ellenőrzési költség meghaladhatja a kifizetett visszatérítés értékét. Ez is mutatja, hogy az alacsony visszatérítési értékű nyilatkozatokban szereplő cikkek ellenőrzése nem költséghatékony. |
| --- | --- |

21.

Mint a fentiekből látható, az ellenőrzési költség meghaladhatja a kifizetett visszatérítés értékét. Ez is mutatja, hogy az alacsony visszatérítési értékű nyilatkozatokban szereplő cikkek ellenőrzése nem költséghatékony.

Előzetes értesítés az ellenőrzésekről

| 22. | A közösségi szabályozás egyértelműen előírja, hogy a fizikai ellenőrzéseket rendszeresen és előzetes értesítés nélkül kell végezni; ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha az akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba. Ennek az előírásnak a be nem tartását a Bizottság rendszerint úgy tekinti, mint egy kulcsfontosságú kontrollmechanizmus alkalmazásának elmulasztását, ami az érintett tagállamot illető korrekcióhoz vezethet. |
| --- | --- |

22.

A közösségi szabályozás egyértelműen előírja, hogy a fizikai ellenőrzéseket rendszeresen és előzetes értesítés nélkül kell végezni; ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha az akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba. Ennek az előírásnak a be nem tartását a Bizottság rendszerint úgy tekinti, mint egy kulcsfontosságú kontrollmechanizmus alkalmazásának elmulasztását, ami az érintett tagállamot illető korrekcióhoz vezethet.

| 23. | A Számvevőszék úgy ítélte, hogy a rakodás helyén – vagyis gyakran az exportőr saját telephelyén – végzett fizikai ellenőrzések több tagállamban (Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság) jelentős mértékben előrelátható módon zajlottak. A Számvevőszék megfigyelése szerint bevett gyakorlat volt, hogy a vámtisztviselők a rakodás megkezdése előtt érkeztek a helyszínre. Ha az ellenőrzést rendszeresen a rakodás előtt kezdik meg, az felér egy hallgatólagos előzetes értesítéssel, hiszen ha a vámosok nem érkeznek meg a rakodás megkezdéséig, az a kereskedő számára már jelzi, hogy a szállítmányt nem fogják fizikai ellenőrzésnek alávetni. Ez azzal a kockázattal jár, hogy ezt követően támogatásra nem jogosult árut vagy a nyilatkozatban feltüntetettnél kevesebb árut rakodnak be, és a kereskedő jogosulatlanul igényel visszatérítést. Ez ellehetetleníti az ellenőrzés célját és eredményességét. |
| --- | --- |

23.

A Számvevőszék úgy ítélte, hogy a rakodás helyén – vagyis gyakran az exportőr saját telephelyén – végzett fizikai ellenőrzések több tagállamban (Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság) jelentős mértékben előrelátható módon zajlottak. A Számvevőszék megfigyelése szerint bevett gyakorlat volt, hogy a vámtisztviselők a rakodás megkezdése előtt érkeztek a helyszínre. Ha az ellenőrzést rendszeresen a rakodás előtt kezdik meg, az felér egy hallgatólagos előzetes értesítéssel, hiszen ha a vámosok nem érkeznek meg a rakodás megkezdéséig, az a kereskedő számára már jelzi, hogy a szállítmányt nem fogják fizikai ellenőrzésnek alávetni. Ez azzal a kockázattal jár, hogy ezt követően támogatásra nem jogosult árut vagy a nyilatkozatban feltüntetettnél kevesebb árut rakodnak be, és a kereskedő jogosulatlanul igényel visszatérítést. Ez ellehetetleníti az ellenőrzés célját és eredményességét.

Magas export-visszatérítési értékeket képviselő ömlesztett szállítmányok

| 24. | Az ömlesztett árukat, főként a gabonaféléket és a cukrot, rendszerint hajón, egy-egy rakományt kitevő tételben exportálják a rendeltetési helyükre. Az egyes hajórakományok igen nagy export-visszatérítési értéket képviselhetnek. (Például 6 700 tonna Tunéziába szállított fehér cukor export-visszatérítési értéke 2003 végén 3,4 millió EUR volt.) A kiviteli engedéllyel kapcsolatos adminisztratív okokból azonban az exportőrnek gyakran egy szállítmányra vonatkozóan több kiviteli nyilatkozatot kell benyújtania. Az ellenőrök megfigyelése szerint az volt a gyakorlat, hogy a fizikai ellenőrzés során az egész hajórakományra vonatkozóan csak egy nyilatkozatot ellenőriztek. Ez ugyan nem ütközik a hatályos szabályokba, ám a fizikai ellenőrzések jelenlegi gyakorlata szerint csak a hajórakomány egy részét érintik, és ez csökkenti az ellenőrzések eredményességét (lásd a 2. keretes szöveget).

  2. keretes szövegEgy exportőr hat kiviteli nyilatkozatot nyújtott be 1 147 tonna, 2006 júliusában líbiai exportra irányuló, egy hajóra berakodásra váró fehér cukorra (teljes export-visszatérítési érték: 268 600 EUR). Fizikai ellenőrzésre egy 200 tonnára vonatkozó nyilatkozatot választottak ki (export-visszatérítési érték: 46 840 EUR). A brit vámhatóságok megfigyelték, hogyan rakodják be a 200 tonna egy részét a hajóra. A fizikai vizsgálat 6.20-kor kezdődött és 7.10-kor ért véget. |
| --- | --- |

24.

Az ömlesztett árukat, főként a gabonaféléket és a cukrot, rendszerint hajón, egy-egy rakományt kitevő tételben exportálják a rendeltetési helyükre. Az egyes hajórakományok igen nagy export-visszatérítési értéket képviselhetnek. (Például 6 700 tonna Tunéziába szállított fehér cukor export-visszatérítési értéke 2003 végén 3,4 millió EUR volt.) A kiviteli engedéllyel kapcsolatos adminisztratív okokból azonban az exportőrnek gyakran egy szállítmányra vonatkozóan több kiviteli nyilatkozatot kell benyújtania. Az ellenőrök megfigyelése szerint az volt a gyakorlat, hogy a fizikai ellenőrzés során az egész hajórakományra vonatkozóan csak egy nyilatkozatot ellenőriztek. Ez ugyan nem ütközik a hatályos szabályokba, ám a fizikai ellenőrzések jelenlegi gyakorlata szerint csak a hajórakomány egy részét érintik, és ez csökkenti az ellenőrzések eredményességét (lásd a 2. keretes szöveget).

2. keretes szövegEgy exportőr hat kiviteli nyilatkozatot nyújtott be 1 147 tonna, 2006 júliusában líbiai exportra irányuló, egy hajóra berakodásra váró fehér cukorra (teljes export-visszatérítési érték: 268 600 EUR). Fizikai ellenőrzésre egy 200 tonnára vonatkozó nyilatkozatot választottak ki (export-visszatérítési érték: 46 840 EUR). A brit vámhatóságok megfigyelték, hogyan rakodják be a 200 tonna egy részét a hajóra. A fizikai vizsgálat 6.20-kor kezdődött és 7.10-kor ért véget.

A szállítóeszközök vámzárral történő ellátása és a kicserélési ellenőrzések

| 25. | A fizikai ellenőrzés elvégzését követően a szállítóeszközöket rendszerint vámzárral kell ellátni. Az ilyen szállítmányokat rendszerint nem vetik alá további kicserélési ellenőrzésnek, kivéve, ha a vámzárat feltörték vagy eltávolították, akkor ugyanis a rendelkezésekben előírt különös kicserélési ellenőrzést kell végrehajtani. Mivel ez jelentős értékkel ruházza fel a vámzárat, amely voltaképp a szállítmány menetleveleként működik, ezért használatának és jelentőségének világosnak és egyértelműnek kell lennie. |
| --- | --- |

25.

A fizikai ellenőrzés elvégzését követően a szállítóeszközöket rendszerint vámzárral kell ellátni. Az ilyen szállítmányokat rendszerint nem vetik alá további kicserélési ellenőrzésnek, kivéve, ha a vámzárat feltörték vagy eltávolították, akkor ugyanis a rendelkezésekben előírt különös kicserélési ellenőrzést kell végrehajtani. Mivel ez jelentős értékkel ruházza fel a vámzárat, amely voltaképp a szállítmány menetleveleként működik, ezért használatának és jelentőségének világosnak és egyértelműnek kell lennie.

| 26. | A kiviteli nyilatkozatok érvényesítésekor szokásos adminisztratív eljárás részeként a vámhatóságok fizikai ellenőrzés elvégzése nélkül is helyezhetnek fel vámzárat konténerekre, pótkocsikra és teherautókra. Ez a gyakorlat különösen Belgiumra, Németországra, Spanyolország, Franciaországra és Olaszországra jellemző. A T.I.R.-eljárás (10) keretében kezelt szállítmányoknál szintén lehetséges, hogy a vámzár felhelyezése a fizikai ellenőrzés elvégzése nélkül történjék (lásd a 3. keretes szöveget, valamint az 1. ábrát).

  3. keretes szöveg2001-ben a spanyol vámhatóságok 20 tonna oroszországi kivitelre irányuló marhahúsból álló szállítmányt vámkezeltek. A spanyol hatóságok által vámzárral ellátott szállítmányt bevették ideiglenes tárolásra egy hamburgi hűtőházba (a lerakodás és a hűtőházba vétel vámfelügyelet alatt zajlott). Az árukat ezután vámfelügyelet alatt kihozták a hűtőházból, hogy teherautón továbbszállítsák Oroszországba. A német vámhatóságok a vámzár dacára mintát vettek a szállítmányból. A minta elemzésének eredménye szerint az áru szarvasmarhaféle ehető belsőségeként osztályozható, így nem járt rá visszatérítés. Ennek alapján Spanyolországban további vizsgálatokra került sor, amelyek – 56 000 EUR kamatot is beleértve – kb. 497 000 EUR értékben derítettek fényt ugyanennek az exportőrnek további szabálytalanságaira. A kifizető ügynökség 2006 végén az adminisztratív eljárások lezárásaképpen behajtási értesítést bocsátott ki. Az ügy a végső nemzeti bírósági döntésig még folyamatban van. A T5 ellenőrző példányok az esetek kb. 80 %-ában mutattak arra, hogy a szállítmányokat indításkor fizikai ellenőrzés nélkül látták el vámzárral, s így ezek a szállítmányok – értelemszerűen – kimaradtak a különböző uniós kiléptető pontokon végzett kicserélési ellenőrzésekből. |
| --- | --- |

26.

A kiviteli nyilatkozatok érvényesítésekor szokásos adminisztratív eljárás részeként a vámhatóságok fizikai ellenőrzés elvégzése nélkül is helyezhetnek fel vámzárat konténerekre, pótkocsikra és teherautókra. Ez a gyakorlat különösen Belgiumra, Németországra, Spanyolország, Franciaországra és Olaszországra jellemző. A T.I.R.-eljárás (10) keretében kezelt szállítmányoknál szintén lehetséges, hogy a vámzár felhelyezése a fizikai ellenőrzés elvégzése nélkül történjék (lásd a 3. keretes szöveget, valamint az 1. ábrát).

3. keretes szöveg2001-ben a spanyol vámhatóságok 20 tonna oroszországi kivitelre irányuló marhahúsból álló szállítmányt vámkezeltek. A spanyol hatóságok által vámzárral ellátott szállítmányt bevették ideiglenes tárolásra egy hamburgi hűtőházba (a lerakodás és a hűtőházba vétel vámfelügyelet alatt zajlott). Az árukat ezután vámfelügyelet alatt kihozták a hűtőházból, hogy teherautón továbbszállítsák Oroszországba. A német vámhatóságok a vámzár dacára mintát vettek a szállítmányból. A minta elemzésének eredménye szerint az áru szarvasmarhaféle ehető belsőségeként osztályozható, így nem járt rá visszatérítés. Ennek alapján Spanyolországban további vizsgálatokra került sor, amelyek – 56 000 EUR kamatot is beleértve – kb. 497 000 EUR értékben derítettek fényt ugyanennek az exportőrnek további szabálytalanságaira. A kifizető ügynökség 2006 végén az adminisztratív eljárások lezárásaképpen behajtási értesítést bocsátott ki. Az ügy a végső nemzeti bírósági döntésig még folyamatban van. A T5 ellenőrző példányok az esetek kb. 80 %-ában mutattak arra, hogy a szállítmányokat indításkor fizikai ellenőrzés nélkül látták el vámzárral, s így ezek a szállítmányok – értelemszerűen – kimaradtak a különböző uniós kiléptető pontokon végzett kicserélési ellenőrzésekből.

| 27. | A számvevőszéki vizsgálat szerint a vámzárfelhelyezésre felhatalmazott dán és holland feladók/exportőrök által rögzített zárak bizonytalanságot okoztak az uniós kiléptető vámhivatalokban, mivel ezeket a „céges vámzárakat” nem lehetett egyértelműen megkülönböztetni a „vámhatósági vámzáraktól”. |
| --- | --- |

27.

A számvevőszéki vizsgálat szerint a vámzárfelhelyezésre felhatalmazott dán és holland feladók/exportőrök által rögzített zárak bizonytalanságot okoztak az uniós kiléptető vámhivatalokban, mivel ezeket a „céges vámzárakat” nem lehetett egyértelműen megkülönböztetni a „vámhatósági vámzáraktól”.

| 28. | Ebből következően számos szállítmány jogosan vagy figyelmetlenségből kimarad a kicserélési ellenőrzésnek alávethető szállítmányok alapsokaságából, mivel nem világos, mennyire kell hitelt adni a fizikai ellenőrzés megtörténtét sugalló felhelyezett vámzárnak. A félreértések elhárítása végett a dán vámhatóságok 2006. február 1-jei hatállyal módosították a vámzárak alkalmazására vonatkozó szabályaikat. |
| --- | --- |

28.

Ebből következően számos szállítmány jogosan vagy figyelmetlenségből kimarad a kicserélési ellenőrzésnek alávethető szállítmányok alapsokaságából, mivel nem világos, mennyire kell hitelt adni a fizikai ellenőrzés megtörténtét sugalló felhelyezett vámzárnak. A félreértések elhárítása végett a dán vámhatóságok 2006. február 1-jei hatállyal módosították a vámzárak alkalmazására vonatkozó szabályaikat.

A kicserélési ellenőrzések minimális száma és hatóköre

| 29. | A hatályos szabályozás (11) értelmében a kiléptető vámhivataloknak főszabály szerint legalább egy kicserélési ellenőrzést végre kell hajtaniuk minden olyan napon, amikor a különböző kiléptető helyeken szállítmányok hagyják el az Unió területét. Az ellenőrzendő szállítmányok kiválasztása lehetőség szerint kockázatelemzéssel történjék. |
| --- | --- |

29.

A hatályos szabályozás (11) értelmében a kiléptető vámhivataloknak főszabály szerint legalább egy kicserélési ellenőrzést végre kell hajtaniuk minden olyan napon, amikor a különböző kiléptető helyeken szállítmányok hagyják el az Unió területét. Az ellenőrzendő szállítmányok kiválasztása lehetőség szerint kockázatelemzéssel történjék.

| 30. | Ezt a „naponta egyet” szabályt többféle értelmezésben is alkalmazzák. Ha például hét napon keresztül naponta érkeznek szállítmányok, és ezekből áll össze egy, a hetedik napon induló hajó rakománya, akkor a szállítmányok közül az Egyesült Királyságban csak egyet vetnek alá ellenőrzésnek. Ha viszont az Unió területét elhagyó szállítmányok hét napon keresztül mindennap a Lettország–Oroszország határ egy vámhivatalán haladnak keresztül, akkor hét kicserélési ellenőrzésre fog sor kerülni. Ez utóbbi gyakorlatot követik Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia kikötőiben is. |
| --- | --- |

30.

Ezt a „naponta egyet” szabályt többféle értelmezésben is alkalmazzák. Ha például hét napon keresztül naponta érkeznek szállítmányok, és ezekből áll össze egy, a hetedik napon induló hajó rakománya, akkor a szállítmányok közül az Egyesült Királyságban csak egyet vetnek alá ellenőrzésnek. Ha viszont az Unió területét elhagyó szállítmányok hét napon keresztül mindennap a Lettország–Oroszország határ egy vámhivatalán haladnak keresztül, akkor hét kicserélési ellenőrzésre fog sor kerülni. Ez utóbbi gyakorlatot követik Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia kikötőiben is.

| 31. | Értelmezési problémát okoznak azok a szállítmányok (teherautó/pótkocsi vagy konténer) is, amelyekre nagyszámú, esetenként akár 30 kiviteli nyilatkozat is vonatkozik. A szabályok többértelműsége és az értelmezési különbségek miatt egyes tagállamokban (mint Lettország, Magyarország vagy Szlovénia) az egész szállítmányt, míg a legtöbb más tagállamban csak egy kiválasztott nyilatkozatot ellenőriznek. |
| --- | --- |

31.

Értelmezési problémát okoznak azok a szállítmányok (teherautó/pótkocsi vagy konténer) is, amelyekre nagyszámú, esetenként akár 30 kiviteli nyilatkozat is vonatkozik. A szabályok többértelműsége és az értelmezési különbségek miatt egyes tagállamokban (mint Lettország, Magyarország vagy Szlovénia) az egész szállítmányt, míg a legtöbb más tagállamban csak egy kiválasztott nyilatkozatot ellenőriznek.

Különös kicserélési ellenőrzések

| 32. | Az uniós kiléptető vámhivataloknak különös kicserélési ellenőrzést kell végezniük akkor, ha az indításkor rögzített vámzárakat időközben eltávolították vagy feltörték, illetve ha a vámzár használatának kötelezettsége alól nem adtak mentesítést (12). A különös kicserélési ellenőrzések magukban foglalhatnak teljes fizikai ellenőrzést is. |
| --- | --- |

32.

Az uniós kiléptető vámhivataloknak különös kicserélési ellenőrzést kell végezniük akkor, ha az indításkor rögzített vámzárakat időközben eltávolították vagy feltörték, illetve ha a vámzár használatának kötelezettsége alól nem adtak mentesítést (12). A különös kicserélési ellenőrzések magukban foglalhatnak teljes fizikai ellenőrzést is.

| 33. | Az Unió keleti határszakaszain (Magyarország, Lettország, Lengyelország, Szlovénia) működő kiléptető vámhivatalok gyakorlata a számvevőszéki ellenőrzés megfigyelései szerint az, hogy minden teherautót/pótkocsit megvizsgálnak, így meg tudnak győződni a vámzárak sértetlenségéről. Ezzel szemben az Unió területét végleg elhagyó azon szállítmányokat (elsősorban konténereket), amelyek Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság kikötőiben lépnek ki az EU területéről, nem vetik alá ilyen szigorú ellenőrzésnek. Ennek az az oka, hogy ezekben a tagállamokban a vámtisztviselők nem vizsgálják rendszeresen az Unió területéről történő fizikai kilépés előtt a szállítmányok vámzárjait. Ezért nem mindig találják meg a feltört, sérült vagy hiányzó vámzárakat, s így ezek esetleg kimaradnak a különös kicserélési ellenőrzésekből. A francia vámhatóságok éppen e gond kiküszöbölésére vezettek be egy 2 %-os nemzeti kiegészítő vámzár-ellenőrzési rátát. |
| --- | --- |

33.

Az Unió keleti határszakaszain (Magyarország, Lettország, Lengyelország, Szlovénia) működő kiléptető vámhivatalok gyakorlata a számvevőszéki ellenőrzés megfigyelései szerint az, hogy minden teherautót/pótkocsit megvizsgálnak, így meg tudnak győződni a vámzárak sértetlenségéről. Ezzel szemben az Unió területét végleg elhagyó azon szállítmányokat (elsősorban konténereket), amelyek Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság kikötőiben lépnek ki az EU területéről, nem vetik alá ilyen szigorú ellenőrzésnek. Ennek az az oka, hogy ezekben a tagállamokban a vámtisztviselők nem vizsgálják rendszeresen az Unió területéről történő fizikai kilépés előtt a szállítmányok vámzárjait. Ezért nem mindig találják meg a feltört, sérült vagy hiányzó vámzárakat, s így ezek esetleg kimaradnak a különös kicserélési ellenőrzésekből. A francia vámhatóságok éppen e gond kiküszöbölésére vezettek be egy 2 %-os nemzeti kiegészítő vámzár-ellenőrzési rátát.

A kicserélési ellenőrzések minősége

| 34. | A kicserélési ellenőrzés alapjában annak szemrevételezéses ellenőrzése, hogy megfelelnek-e az áruk a kísérőiratoknak. A felkeresett kikötők vámhivatalai gyakran azt a módszert követték, hogy a konténerajtókat kinyitva csupán a közvetlenül látható árukat azonosították („raktérajtós” ellenőrzések). Ezt gyakran, különösen kisebb kikötőkben (pl. Trieszt, Dunkerque) az okozta, hogy a közelben nincs a lerakodáshoz megfelelő létesítmény. Példaértékűnek találta a vizsgálat az Unió keleti határszakaszain működő vámhivatalok gyakorlatát, ahol a vászontetős teherautók szállítmányának ellenőrzése igen alaposnak bizonyult. |
| --- | --- |

34.

A kicserélési ellenőrzés alapjában annak szemrevételezéses ellenőrzése, hogy megfelelnek-e az áruk a kísérőiratoknak. A felkeresett kikötők vámhivatalai gyakran azt a módszert követték, hogy a konténerajtókat kinyitva csupán a közvetlenül látható árukat azonosították („raktérajtós” ellenőrzések). Ezt gyakran, különösen kisebb kikötőkben (pl. Trieszt, Dunkerque) az okozta, hogy a közelben nincs a lerakodáshoz megfelelő létesítmény. Példaértékűnek találta a vizsgálat az Unió keleti határszakaszain működő vámhivatalok gyakorlatát, ahol a vászontetős teherautók szállítmányának ellenőrzése igen alaposnak bizonyult.

A kicserélési és különös kicserélési ellenőrzések során feltárt szabálytalanságok utókövetése

| 35. | A kiléptető vámhivataloknak tájékoztatniuk kell az illetékes tagállami kifizető ügynökségeket a kicserélési ellenőrzések során feltárt szabálytalanságokról, és maguk is kérhetnek tájékoztatást az ügynökségek válaszintézkedéseiről. |
| --- | --- |

35.

A kiléptető vámhivataloknak tájékoztatniuk kell az illetékes tagállami kifizető ügynökségeket a kicserélési ellenőrzések során feltárt szabálytalanságokról, és maguk is kérhetnek tájékoztatást az ügynökségek válaszintézkedéseiről.

| 36. | Több dán, lett, lengyel és szlovén kiléptető vámhivatal küldött szabálytalanságokról szóló tájékoztatást más tagállambéli felelős kifizető ügynökségekhez. A vámhivatalok azonban a legtöbb esetben külön kérés ellenére sem kaptak később visszajelzést a válaszintézkedésekről. |
| --- | --- |

36.

Több dán, lett, lengyel és szlovén kiléptető vámhivatal küldött szabálytalanságokról szóló tájékoztatást más tagállambéli felelős kifizető ügynökségekhez. A vámhivatalok azonban a legtöbb esetben külön kérés ellenére sem kaptak később visszajelzést a válaszintézkedésekről.

| 37. | Külön kell említeni a dániai Aalborg vámhivatalánál felmerült problémát. Az itt elvégzett ellenőrzések során arra derült fény, hogy az Unió területéről történő kilépéskor rendkívül sok esetben hiányzott a vámzár. Az előírt különös kicserélési ellenőrzések végrehajtása helyett azonban a hivatal megtagadta annak igazolását, hogy az áruk elhagyták az Unió területét, azzal az indokkal, hogy vámzár hiányában nem tudta megállapítani az áruk azonosságát. 2004 augusztusa és 2006 februárja között ez a hivatal 280 (13) szállítmány esetében közölte más tagállambéli kifizető ügynökségekkel, hogy a vámzárak eltávolítása miatt nem tudja igazolni az Unió területéről történt kilépést. A 280 tájékoztatás közül csak kettőre (14) érkezett válasz. A dán vámhatóságok szerint a francia, görög, olasz és spanyol kifizető ügynökségek az ő egyetlen értesítésükre sem válaszoltak. 17 hasonló esetben, amikor az exportáruk származási helye Dánia volt, az aalborgi vámhatóságok tájékoztatták a dániai kifizető ügynökséget, és ezt követően az érintett export-visszatérítéseket visszavonták. |
| --- | --- |

37.

Külön kell említeni a dániai Aalborg vámhivatalánál felmerült problémát. Az itt elvégzett ellenőrzések során arra derült fény, hogy az Unió területéről történő kilépéskor rendkívül sok esetben hiányzott a vámzár. Az előírt különös kicserélési ellenőrzések végrehajtása helyett azonban a hivatal megtagadta annak igazolását, hogy az áruk elhagyták az Unió területét, azzal az indokkal, hogy vámzár hiányában nem tudta megállapítani az áruk azonosságát. 2004 augusztusa és 2006 februárja között ez a hivatal 280 (13) szállítmány esetében közölte más tagállambéli kifizető ügynökségekkel, hogy a vámzárak eltávolítása miatt nem tudja igazolni az Unió területéről történt kilépést. A 280 tájékoztatás közül csak kettőre (14) érkezett válasz. A dán vámhatóságok szerint a francia, görög, olasz és spanyol kifizető ügynökségek az ő egyetlen értesítésükre sem válaszoltak. 17 hasonló esetben, amikor az exportáruk származási helye Dánia volt, az aalborgi vámhatóságok tájékoztatták a dániai kifizető ügynökséget, és ezt követően az érintett export-visszatérítéseket visszavonták.

| 38. | A problémát jól szemlélteti az az eset, amikor dán vámtisztviselők egy teherautó vezetőfülkéjében 30 db vámhatóságilag engedélyezett céges vámzárra bukkantak. Ezeket a vámzárakat a szállítás során előfordulható árukicserélés megelőzésére a francia berakodási helyen – és csakis ott – kellett volna rögzíteni, mégis láthatóan szabadon hozzáférhetőek voltak. |
| --- | --- |

38.

A problémát jól szemlélteti az az eset, amikor dán vámtisztviselők egy teherautó vezetőfülkéjében 30 db vámhatóságilag engedélyezett céges vámzárra bukkantak. Ezeket a vámzárakat a szállítás során előfordulható árukicserélés megelőzésére a francia berakodási helyen – és csakis ott – kellett volna rögzíteni, mégis láthatóan szabadon hozzáférhetőek voltak.

Az Unió területéről történt kilépés megerősítése

| 39. | Az export-visszatérítési jogosultság igazolásához alapvető annak a megerősítése, hogy az áruk elhagyták a közösségi vámterületet. Minden exportált áru kilépését a nemzeti hatóságok (vámhatóságok) által lepecsételt és aláírt kiviteli nyilatkozattal, vagy a tranzitszállítmány szintén lepecsételt és aláírt kísérőokmányával (T5 ellenőrző példány) kell megerősíteni. |
| --- | --- |

39.

Az export-visszatérítési jogosultság igazolásához alapvető annak a megerősítése, hogy az áruk elhagyták a közösségi vámterületet. Minden exportált áru kilépését a nemzeti hatóságok (vámhatóságok) által lepecsételt és aláírt kiviteli nyilatkozattal, vagy a tranzitszállítmány szintén lepecsételt és aláírt kísérőokmányával (T5 ellenőrző példány) kell megerősíteni.

| 40. | Az Egyesült Királyságban a hajózási társaságokat és/vagy a kikötők üzemeltetőit bízták meg a tengeri úton, konténerben exportált áruk kilépésének igazolásával. Az érvényes szabályozás szerint az ilyen igazolás kiadása az „illetékes hatóságok” (15) feladata. A hajózási társaságok és a kikötők üzemeltetői azonban nem tekinthetők ilyennek. Amikor a brit vámhatóságok ellenőrizték a rendszert, a megvizsgált 913 kérelem 21 %-ában találtak pontatlanságot a kilépés időpontjával kapcsolatban. Az Egyesült Királyságban követett gyakorlat azt a kockázatot hordozza magában, hogy téves kilépési időpont nyer igazolást, valamint hogy a kereskedelmi nyilvántartások egyeztetésének híján a bejelentett áruknak meg nem felelő áruk kilépése nyer megerősítést. |
| --- | --- |

40.

Az Egyesült Királyságban a hajózási társaságokat és/vagy a kikötők üzemeltetőit bízták meg a tengeri úton, konténerben exportált áruk kilépésének igazolásával. Az érvényes szabályozás szerint az ilyen igazolás kiadása az „illetékes hatóságok” (15) feladata. A hajózási társaságok és a kikötők üzemeltetői azonban nem tekinthetők ilyennek. Amikor a brit vámhatóságok ellenőrizték a rendszert, a megvizsgált 913 kérelem 21 %-ában találtak pontatlanságot a kilépés időpontjával kapcsolatban. Az Egyesült Királyságban követett gyakorlat azt a kockázatot hordozza magában, hogy téves kilépési időpont nyer igazolást, valamint hogy a kereskedelmi nyilvántartások egyeztetésének híján a bejelentett áruknak meg nem felelő áruk kilépése nyer megerősítést.

| 41. | A tengeri úton zajló exportra vonatkozó közösségi szabályozás számos bonyolult lehetőségről rendelkezik arra nézve, hogy mely vámhivatal feladata az uniós területről történő kilépés megerősítése és a kicserélési ellenőrzés végrehajtása. Ez attól függ, hogy a tengeri szállítást (tengeri fuvarozást) a vámhatóságok „rendszeres” fuvarként hagyják jóvá, vagy „nem rendszeres” fuvarként ismerik el. Rendszeres hajójáratokon szállított árunak a kizárólag közösségi vámterületen belüli kikötők között közlekedő hajókon szállított árukat nevezzük. |
| --- | --- |

41.

A tengeri úton zajló exportra vonatkozó közösségi szabályozás számos bonyolult lehetőségről rendelkezik arra nézve, hogy mely vámhivatal feladata az uniós területről történő kilépés megerősítése és a kicserélési ellenőrzés végrehajtása. Ez attól függ, hogy a tengeri szállítást (tengeri fuvarozást) a vámhatóságok „rendszeres” fuvarként hagyják jóvá, vagy „nem rendszeres” fuvarként ismerik el. Rendszeres hajójáratokon szállított árunak a kizárólag közösségi vámterületen belüli kikötők között közlekedő hajókon szállított árukat nevezzük.

| 42. | A számvevőszéki ellenőrzés megállapítása szerint egyes szállítmányok az EU területéről történő végső kilépésük helyén esetleg kimaradnak a kicserélési ellenőrzésekből. Ez történhet például akkor, amikor az árukat előbb tengeri úton, „rendszeres” hajójáraton szállítják egyik tagállamból egy másikba, majd szárazföldi úton továbbítják egy uniós határátkelőhelyig. Így előfordulhat, hogy az igazoláson a közösségi vámterületről történő kilépés helyeként nem a tényleges kilépési hely szerepel, ami egyrészt azzal a kockázattal jár, hogy pontatlan kilépési időpontok nyernek megerősítést, másrészt azzal, hogy visszatérítésre jogosultként igazolt árukat később ismét behozhatnak uniós területre (lásd a 2. és 3. ábrát). |
| --- | --- |

42.

A számvevőszéki ellenőrzés megállapítása szerint egyes szállítmányok az EU területéről történő végső kilépésük helyén esetleg kimaradnak a kicserélési ellenőrzésekből. Ez történhet például akkor, amikor az árukat előbb tengeri úton, „rendszeres” hajójáraton szállítják egyik tagállamból egy másikba, majd szárazföldi úton továbbítják egy uniós határátkelőhelyig. Így előfordulhat, hogy az igazoláson a közösségi vámterületről történő kilépés helyeként nem a tényleges kilépési hely szerepel, ami egyrészt azzal a kockázattal jár, hogy pontatlan kilépési időpontok nyernek megerősítést, másrészt azzal, hogy visszatérítésre jogosultként igazolt árukat később ismét behozhatnak uniós területre (lásd a 2. és 3. ábrát).

A fizikai ellenőrzések eredményei összefüggésbe helyezve

| 43. | A tagállamoknak be kell számolniuk az export-visszatérítésekre vonatkozó fizikai ellenőrzéseik során feltárt szabálytalanságok mértékéről. A 4. táblázatban látható a 2000 és 2005 között fizikai ellenőrzések révén feltárt és az OLAF-nak (16) bejelentett szabálytalanságok értéke, összesen 3,5 millió EUR. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az export-visszatérítésekkel kapcsolatos, bármely módszerrel feltárt szabálytalanságok összértéke az utóbbi öt évben 98,6 millió EUR volt. Ez az abban az időszakban az OLAF-nak bejelentett összes mezőgazdasági vonatkozású szabálytalanság 16 %-ának felel meg, míg az export-visszatérítések ugyanekkor a mezőgazdasági kiadások 8,6 %-ára rúgtak. Tehát, habár a tagállamok elvégzik az előírt számú fizikai ellenőrzést, ez a feltárt szabálytalanságok értékét tekintve viszonylag szerény eredménnyel jár. |
| --- | --- |

43.

A tagállamoknak be kell számolniuk az export-visszatérítésekre vonatkozó fizikai ellenőrzéseik során feltárt szabálytalanságok mértékéről. A 4. táblázatban látható a 2000 és 2005 között fizikai ellenőrzések révén feltárt és az OLAF-nak (16) bejelentett szabálytalanságok értéke, összesen 3,5 millió EUR. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az export-visszatérítésekkel kapcsolatos, bármely módszerrel feltárt szabálytalanságok összértéke az utóbbi öt évben 98,6 millió EUR volt. Ez az abban az időszakban az OLAF-nak bejelentett összes mezőgazdasági vonatkozású szabálytalanság 16 %-ának felel meg, míg az export-visszatérítések ugyanekkor a mezőgazdasági kiadások 8,6 %-ára rúgtak. Tehát, habár a tagállamok elvégzik az előírt számú fizikai ellenőrzést, ez a feltárt szabálytalanságok értékét tekintve viszonylag szerény eredménnyel jár.

4. táblázat

A fizikai ellenőrzések révén feltárt és az OLAF-nak bejelentett szabálytalanságok értéke

A 386/90/EGK rendelet értelmében elvégzett fizikai ellenőrzések révén feltárt, majd bejelentett szabálytalanságok értéke

| (euróban) |
| --- |
| Tagállamok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Összesen |
| BE | | 66 723 | 40 875 | 64 191 | | 57 129 | 228 918 |
| DK | 173 999 | 91 724 | 152 451 | 7 309 | 63 088 | 63 309 | 551 880 |
| DE | 272 941 | 99 239 | 89 706 | 212 440 | | | 674 326 |
| IE | | 14 347 | 62 974 | 0 | 28 378 | | 105 699 |
| EL | | | | | | | 0 |
| ES | 447 637 | 120 226 | | | | | 567 863 |
| FR | | 93 026 | 55 887 | 135 144 | 311 035 | 80 443 | 675 535 |
| IT | | | | 13 258 | 8 351 | 23 800 | 45 409 |
| LU | | | | | | | 0 |
| NL | | | | 108 139 | | | 108 139 |
| AT | 165 748 | 4 300 | 13 931 | 4 662 | 90 616 | 41 685 | 320 942 |
| PT | | 4 031 | 22 481 | 4 021 | 22 982 | 25 246 | 78 761 |
| FI | | | | | | | 0 |
| SE | | | | | | | 0 |
| UK | | | | | | | 0 |
| EU-15 | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 524 450 | 291 612 | 3 357 472 |
| CZ | | | | | | | 0 |
| EE | | | | | | | 0 |
| CY | | | | | | 18 327 | 18 327 |
| LV | | | | | | | 0 |
| LT | | | | | | 18 576 | 18 576 |
| HU | | | | | | | 0 |
| MT | | | | | | | 0 |
| PL | | | | | 8 671 | 50 914 | 59 585 |
| SI | | | | | | | 0 |
| SK | | | | | | | 0 |
| EU-10 | | | | | 8 671 | 87 817 | 96 488 |
| Összesen | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 3 453 960 |
| Forrás: Az OLAF szabálytalanság- adatbázisa, 2006. decemberi állapot. |

(euróban)

Tagállamok

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Összesen

BE

66 723

40 875

64 191

57 129

228 918

DK

173 999

91 724

152 451

7 309

63 088

63 309

551 880

DE

272 941

99 239

89 706

212 440

674 326

IE

14 347

62 974

0

28 378

105 699

EL

0

ES

447 637

120 226

567 863

FR

93 026

55 887

135 144

311 035

80 443

675 535

IT

13 258

8 351

23 800

45 409

LU

0

NL

108 139

108 139

AT

165 748

4 300

13 931

4 662

90 616

41 685

320 942

PT

4 031

22 481

4 021

22 982

25 246

78 761

FI

0

SE

0

UK

0

EU-15

1 060 325

493 616

438 305

549 164

524 450

291 612

3 357 472

CZ

0

EE

0

CY

18 327

18 327

LV

0

LT

18 576

18 576

HU

0

MT

0

PL

8 671

50 914

59 585

SI

0

SK

0

EU-10

8 671

87 817

96 488

Összesen

1 060 325

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

3 453 960

Forrás: Az OLAF szabálytalanság- adatbázisa, 2006. decemberi állapot.

| 44. | A bejelentett szabálytalanságoknak az ellenőrzött nyilatkozatok értékéhez viszonyított feltárási aránya (amennyiben a tagállamoktól ez az információ beérkezett) szintén viszonylag alacsony. A tagállamok 2005-ös éves jelentései szerint a szabálytalanságok általános feltárási aránya a fizikai ellenőrzéseknél ellenőrzött export-visszatérítési összegek 0,2 %-ával egyenlő (17). |
| --- | --- |

44.

A bejelentett szabálytalanságoknak az ellenőrzött nyilatkozatok értékéhez viszonyított feltárási aránya (amennyiben a tagállamoktól ez az információ beérkezett) szintén viszonylag alacsony. A tagállamok 2005-ös éves jelentései szerint a szabálytalanságok általános feltárási aránya a fizikai ellenőrzéseknél ellenőrzött export-visszatérítési összegek 0,2 %-ával egyenlő (17).

| 45. | Ha a fizikai ellenőrzések révén feltárt szabálytalanságok értékét összevetjük a más módon feltártakéval, azt látjuk, hogy az első módszert viszonylag alacsony feltárási arány jellemezte. Az 5. táblázat összehasonlítása bemutatja, hogy az OLAF-nak bejelentett szabálytalanságok közül milyen értékű feltárás köszönhető egyfelől a fizikai ellenőrzéseknek, másfelől a kereskedelmi nyilvántartások utólagos ellenőrzésének (18). Összehasonlításunk szerint 11:1 az arány az utólagos ellenőrzések javára, ami arra mutat, hogy a szabálytalanságok feltárásában mindeddig a fizikai kivitel után elvégzett utólagos ellenőrzések bizonyultak az eredményesebbik eszköznek. Habár a fizikai ellenőrzéssel feltárt szabálytalanságoknak csak egyes fajtáit lehet utólagos ellenőrzéssel is feltárni, és mindkét ellenőrzésfajta szerves részét képezi az általános ellenőrzési folyamatnak, ezek a számadatok mégis azt sugallják, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket is lehetne célzottabban végrehajtani. |
| --- | --- |

45.

Ha a fizikai ellenőrzések révén feltárt szabálytalanságok értékét összevetjük a más módon feltártakéval, azt látjuk, hogy az első módszert viszonylag alacsony feltárási arány jellemezte. Az 5. táblázat összehasonlítása bemutatja, hogy az OLAF-nak bejelentett szabálytalanságok közül milyen értékű feltárás köszönhető egyfelől a fizikai ellenőrzéseknek, másfelől a kereskedelmi nyilvántartások utólagos ellenőrzésének (18). Összehasonlításunk szerint 11:1 az arány az utólagos ellenőrzések javára, ami arra mutat, hogy a szabálytalanságok feltárásában mindeddig a fizikai kivitel után elvégzett utólagos ellenőrzések bizonyultak az eredményesebbik eszköznek. Habár a fizikai ellenőrzéssel feltárt szabálytalanságoknak csak egyes fajtáit lehet utólagos ellenőrzéssel is feltárni, és mindkét ellenőrzésfajta szerves részét képezi az általános ellenőrzési folyamatnak, ezek a számadatok mégis azt sugallják, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket is lehetne célzottabban végrehajtani.

5. táblázat

A kereskedelmi nyilvántartások utólagos ellenőrzése révén feltárt, az OLAF-nak bejelentett szabálytalanságok értéke (a 4045/89/EGK rendelet alapján)

Forrás: Az OLAF szabálytalanság- adatbázisa, 2006. december 1-jei állapot.

A 4045/89/EGK rendelet szerinti ellenőrzések révén feltárt szabálytalanságok értéke (EUR-ban)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | 7 711 833 | 4 655 655 | 5 638 791 | 8 044 471 | 1 695 640 | 27 746 390 |

2001

2002

2003

2004

2005

Összesen

Összesen

7 711 833

4 655 655

5 638 791

8 044 471

1 695 640

27 746 390

A 386/90/EGK rendelet szerinti ellenőrzések révén feltárt, majd bejelentett szabálytalanságok értéke (EUR-ban)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 2 393 635 |

2001

2002

2003

2004

2005

Összesen

Összesen

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

2 393 635

A 4045/89/EGK rendelet, illetve a 386/90/EGK rendelet szerinti ellenőrzések révén feltárt, majd bejelentett szabálytalanságok értékének aránya

(a 4045/89/EGK szerintiek összege osztva a 386/90/EGK szerintiekével)

| A 4045/89, illetve a 386/90 szerintiek aránya | 15,6 | 10,6 | 10,3 | 15,1 | 4,5 | 11,6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

A 4045/89, illetve a 386/90 szerintiek aránya

15,6

10,6

10,3

15,1

4,5

11,6

Kielégítő intézkedéseket hozott-e a Bizottság ezeknek az ellenőrzéseknek a felügyeletére, illetve megfelelő válaszlépéseket tett-e az ellenőrzések eredményeinek és a feltárt hiányosságoknak az ismeretében?

| 46. | A Bizottság rendszeresen tart tagállami ellenőrzéseket az export-visszatérítési kontrolleljárásokra vonatkozóan, és dokumentumalapú vizsgálatot is végez, amennyiben áttekinti a tagállamok éves jelentéseit. A Számvevőszék a 2001–2004-es időszakra nézve értékelte az ezekről az ellenőrzésekről szóló jelentéseket, és megállapította, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszere megfelelő módon tekintetbe vette a fő kontrollmechanizmusokat. A bizottsági ellenőrzések felölelték a 386/90/EGK rendelet szerinti következő főbb témákat: a kockázatelemzési rendszerek alkalmazása, elégséges ellenőrzésszám, az ellenőrzések megfelelő dokumentálása, kilépési igazolás, vámzárolási eljárások, az áruk eredete. További ellenőrzések vonatkoztak az előfinanszírozásra, illetve az export-visszatérítésekre vonatkozó 4045/89/EGK rendelet értelmében elvégzendő ellenőrzések módszertanára. |
| --- | --- |

46.

A Bizottság rendszeresen tart tagállami ellenőrzéseket az export-visszatérítési kontrolleljárásokra vonatkozóan, és dokumentumalapú vizsgálatot is végez, amennyiben áttekinti a tagállamok éves jelentéseit. A Számvevőszék a 2001–2004-es időszakra nézve értékelte az ezekről az ellenőrzésekről szóló jelentéseket, és megállapította, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszere megfelelő módon tekintetbe vette a fő kontrollmechanizmusokat. A bizottsági ellenőrzések felölelték a 386/90/EGK rendelet szerinti következő főbb témákat: a kockázatelemzési rendszerek alkalmazása, elégséges ellenőrzésszám, az ellenőrzések megfelelő dokumentálása, kilépési igazolás, vámzárolási eljárások, az áruk eredete. További ellenőrzések vonatkoztak az előfinanszírozásra, illetve az export-visszatérítésekre vonatkozó 4045/89/EGK rendelet értelmében elvégzendő ellenőrzések módszertanára.

| 47. | A tagállamok éves jelentéseivel kapcsolatban a 386/90/EGK rendelet alapján tett bizottsági intézkedések arra az esetre vonatkoznak, ha az elvégzett ellenőrzések száma nyilvánvalóan eltér az előírttól (vagyis a tagállamok saját maguk jelentik a hiányosságokat). Habár a tagállamok által felvetett kérdéseket a Kereskedelmi Mechanizmusok Bizottságának ülésein megvitatták, további intézkedések szükségesek még az ellenőrzések előreláthatósága (felvetette: Olaszország, 2003. április) és a kicserélési ellenőrzések alóli lehetséges kibúvás (felvetette: Dánia, 2004. május) tekintetében. A tagállamok éves jelentéseinek pontosságát vizsgálva a Számvevőszék ellenőrizte a 2004-es év vonatkozásában bejelentett szabálytalanságok értékét, és megállapította, hogy a holland hatóságok összesen 1,4 millió EUR összeget jelentettek be. A számvevőszéki vizsgálat nyomán ezt azután 78 000 EUR-ra csökkentették. |
| --- | --- |

47.

A tagállamok éves jelentéseivel kapcsolatban a 386/90/EGK rendelet alapján tett bizottsági intézkedések arra az esetre vonatkoznak, ha az elvégzett ellenőrzések száma nyilvánvalóan eltér az előírttól (vagyis a tagállamok saját maguk jelentik a hiányosságokat). Habár a tagállamok által felvetett kérdéseket a Kereskedelmi Mechanizmusok Bizottságának ülésein megvitatták, további intézkedések szükségesek még az ellenőrzések előreláthatósága (felvetette: Olaszország, 2003. április) és a kicserélési ellenőrzések alóli lehetséges kibúvás (felvetette: Dánia, 2004. május) tekintetében. A tagállamok éves jelentéseinek pontosságát vizsgálva a Számvevőszék ellenőrizte a 2004-es év vonatkozásában bejelentett szabálytalanságok értékét, és megállapította, hogy a holland hatóságok összesen 1,4 millió EUR összeget jelentettek be. A számvevőszéki vizsgálat nyomán ezt azután 78 000 EUR-ra csökkentették.

| 48. | A Bizottság tagállami ellenőrzéseinek következtében a tagállami kontrollrendszerek hiányosságai pénzügyi korrekciókat vontak maguk után (lásd a 6. táblázatot). Ezek 67 %-a, vagyis 34 millió EUR a kicserélési, fizikai és dokumentációs ellenőrzések hiányosságaiból következett (Belgium, Dánia, Hollandia, Egyesült Királyság), míg 33 %, vagyis 16,5 millió EUR az állatjólléttel kapcsolatos hiányosságokból eredt (Németország, Franciaország, Hollandia). |
| --- | --- |

48.

A Bizottság tagállami ellenőrzéseinek következtében a tagállami kontrollrendszerek hiányosságai pénzügyi korrekciókat vontak maguk után (lásd a 6. táblázatot). Ezek 67 %-a, vagyis 34 millió EUR a kicserélési, fizikai és dokumentációs ellenőrzések hiányosságaiból következett (Belgium, Dánia, Hollandia, Egyesült Királyság), míg 33 %, vagyis 16,5 millió EUR az állatjólléttel kapcsolatos hiányosságokból eredt (Németország, Franciaország, Hollandia).

6. táblázat

Export-visszatérítések – pénzügyi korrekciók 2002–2007 között (EUR-ban)

| | Állatjóllét | Egyszerűsített exporteljárás (UK) (19) | Fizikai ellenőrzések (20) | Kicserélési ellenőrzések | A helyszíni vizsgálat időpontja | Késedelem, évben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hollandia (21)
   (25) | 1 064 627 | | | | 2000.11.27–29.
  2001.1.8–10. | 3 |
| | | | 26 664 623 | 2001.5.14–18. | 5,7 |
| Németország (22) | 13 823 822 | | | | 2000.11.13–17.
  2001.1.23–26. | 3,6 |
| Franciaország (22) | 1 649 756 | | | | 2000.10.23–25.
  2001.2.5–9. | 3,8 |
| Belgium (23) | | | 225 713 | | 2001.12.3–7. | 3,4 |
| Egyesült Királyság (24) | | 369 440 | 10 772 | | 2001. június
  2001. november | 4,3 |
| Dánia | | | | 6 616 032 | 2001.9.24–28.
  2002.6.21. | |
| Összesen | 16 538 205 | 369 440 | 236 485 | 33 280 655 | | |
| Főösszeg | | | | 50 424 785 | | |
| A korrekciók teljes összegének százalékában | 32,80 % | 0,70 % | 0,50 % | 66 % | | |
| Megjegyzés: Átváltási arány:
  1 EUR = 0,6791 GBP (2006.7.27.). |

Állatjóllét

Egyszerűsített exporteljárás (UK) (19)

Fizikai ellenőrzések (20)

Kicserélési ellenőrzések

A helyszíni vizsgálat időpontja

Késedelem, évben

Hollandia (21)
   (25)

1 064 627

2000.11.27–29.

2001.1.8–10.

3

26 664 623

2001.5.14–18.

5,7

Németország (22)

13 823 822

2000.11.13–17.

2001.1.23–26.

3,6

Franciaország (22)

1 649 756

2000.10.23–25.

2001.2.5–9.

3,8

Belgium (23)

225 713

2001.12.3–7.

3,4

Egyesült Királyság (24)

369 440

10 772

2001. június

2001. november

4,3

Dánia

6 616 032

2001.9.24–28.

2002.6.21.

Összesen

16 538 205

369 440

236 485

33 280 655

Főösszeg

50 424 785

A korrekciók teljes összegének százalékában

32,80 %

0,70 %

0,50 %

66 %

Megjegyzés: Átváltási arány:

1 EUR = 0,6791 GBP (2006.7.27.).

| 49. | Még mindig folyamatban van a kicserélési ellenőrzések szabályainak be nem tartásával kapcsolatos több olaszországi és hollandiai eset, az ezekben az országokban 2001/2002-ben tett helyszíni vizsgálatok nyomán. Ugyanez vonatkozik egyes 2004-es ellenőrzésekre, ahol a számlaelszámolási eljárások még pénzügyi korrekcióval járhatnak Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság számára. A Bizottság ellenőrei a következő témákkal kapcsolatban találtak hiányosságokat: a fizikai és kicserélési ellenőrzések minősége, a cukor-exportszállítmányok, a szankciók alkalmazása, a kockázatelemzési rendszerek minősége, a vizsgálati kvóták betartása. |
| --- | --- |

49.

Még mindig folyamatban van a kicserélési ellenőrzések szabályainak be nem tartásával kapcsolatos több olaszországi és hollandiai eset, az ezekben az országokban 2001/2002-ben tett helyszíni vizsgálatok nyomán. Ugyanez vonatkozik egyes 2004-es ellenőrzésekre, ahol a számlaelszámolási eljárások még pénzügyi korrekcióval járhatnak Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság számára. A Bizottság ellenőrei a következő témákkal kapcsolatban találtak hiányosságokat: a fizikai és kicserélési ellenőrzések minősége, a cukor-exportszállítmányok, a szankciók alkalmazása, a kockázatelemzési rendszerek minősége, a vizsgálati kvóták betartása.

| 50. | Számlaelszámolási ellenőrzését követően a Bizottság még nem tett eredményes intézkedéseket annak érdekében, hogy a megállapítások alapján a vonatkozó szabályozást egyértelműbbé és/vagy szigorúbbá tegye. Az ellenőrzések előreláthatóságának gondját már több ellenőrzési jelentés is felemlítette (2004. június, Hollandia; 2004. május, Spanyolország; 2005. március, Belgium), de világos javaslatok mindmáig nem merültek fel. |
| --- | --- |

50.

Számlaelszámolási ellenőrzését követően a Bizottság még nem tett eredményes intézkedéseket annak érdekében, hogy a megállapítások alapján a vonatkozó szabályozást egyértelműbbé és/vagy szigorúbbá tegye. Az ellenőrzések előreláthatóságának gondját már több ellenőrzési jelentés is felemlítette (2004. június, Hollandia; 2004. május, Spanyolország; 2005. március, Belgium), de világos javaslatok mindmáig nem merültek fel.

| 51. | Míg a Bizottság saját belső standardjai szerint a helyszíni vizsgálat és a végső döntés között előírt időszak 16 hónap (egyeztetés nélkül) és 24 hónap (egyeztetéssel) között van, a fizikai és kicserélési ellenőrzések vizsgálatának esetében ezt az időtartamot nem mindig tartották be. |
| --- | --- |

51.

Míg a Bizottság saját belső standardjai szerint a helyszíni vizsgálat és a végső döntés között előírt időszak 16 hónap (egyeztetés nélkül) és 24 hónap (egyeztetéssel) között van, a fizikai és kicserélési ellenőrzések vizsgálatának esetében ezt az időtartamot nem mindig tartották be.

| 52. | E jelentés főbb témáit/észrevételeit a Számvevőszék már kifejtette a tagállamoknak megküldött előzetes megállapításaiban, és 2005 áprilisában a Bizottságnak is eljuttatta. Ezek további vita tárgyát képezték a Kereskedelmi Mechanizmusok Bizottságának ülésein, legutóbb 2006 derekán. A Bizottság azonban még nem tett konkrét intézkedéseket e megállapítások hatására. |
| --- | --- |

52.

E jelentés főbb témáit/észrevételeit a Számvevőszék már kifejtette a tagállamoknak megküldött előzetes megállapításaiban, és 2005 áprilisában a Bizottságnak is eljuttatta. Ezek további vita tárgyát képezték a Kereskedelmi Mechanizmusok Bizottságának ülésein, legutóbb 2006 derekán. A Bizottság azonban még nem tett konkrét intézkedéseket e megállapítások hatására.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 53. | A fizikai ellenőrzéseket illetően a Számvevőszék megállapította, hogy a szabályozás tagállami értelmezése következtében az ellenőrzésekre rendszeresen az exportőrök telephelyén, a rakodás kezdetén került sor. Ennek hatására az exportőr már számíthatott az ellenőrzésekre, ami csorbította azok eredményességét. A szabályozás egyértelműen leszögezi, hogy a fizikai ellenőrzéseket rendszeresen és előzetes értesítés nélkül kell végezni; ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha az akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba.

  1. ajánlásA Bizottság biztosítsa a szabályozás megfelelő alkalmazását: az exportőrök telephelyén végzett ellenőrzések történjenek előre nem látható módon, hallgatólagos előzetes értesítés nélkül. E tekintetben a Bizottság szerezzen érvényt a Számvevőszék, illetve a saját észrevételeinek, és határozza meg, hogy az ezeknek az ismérveknek eleget nem tévő ellenőrzések beleszámítsanak-e az 5 %-os minimumba. |
| --- | --- |

53.

A fizikai ellenőrzéseket illetően a Számvevőszék megállapította, hogy a szabályozás tagállami értelmezése következtében az ellenőrzésekre rendszeresen az exportőrök telephelyén, a rakodás kezdetén került sor. Ennek hatására az exportőr már számíthatott az ellenőrzésekre, ami csorbította azok eredményességét. A szabályozás egyértelműen leszögezi, hogy a fizikai ellenőrzéseket rendszeresen és előzetes értesítés nélkül kell végezni; ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha az akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba.

1. ajánlásA Bizottság biztosítsa a szabályozás megfelelő alkalmazását: az exportőrök telephelyén végzett ellenőrzések történjenek előre nem látható módon, hallgatólagos előzetes értesítés nélkül. E tekintetben a Bizottság szerezzen érvényt a Számvevőszék, illetve a saját észrevételeinek, és határozza meg, hogy az ezeknek az ismérveknek eleget nem tévő ellenőrzések beleszámítsanak-e az 5 %-os minimumba.

| 54. | Az elvégzett fizikai ellenőrzések közül a vonatkozó szabályokkal ellentétben sok irányult alacsony export-visszatérítési értéket képviselő nyilatkozatokra. A 2005-ben elvégzett fizikai ellenőrzés 6 % és 13 % közötti része csupán az összes visszatérítési érték 0,1 %-át fedte le. Ez különösen azokban a tagállamokban volt így, ahol a nyilatkozatok kiválasztásánál nem alkalmaztak kockázatelemzést, de még a kockázatelemzést alkalmazó három felkeresett tagállamban is rendszeresen ellenőriztek alacsony export-visszatérítésű szállítmányokat.

  2. ajánlásA Bizottság vizsgálja felül, hogy a tagállamok milyen módszerrel választják ki a fizikai ellenőrzésnek alávetendő nyilatkozatokat; vegye fontolóra a kockázatelemzés alkalmazásának kötelezővé tételét, illetve annak a visszatérítési küszöbértéknek az emelését, amely fölött a nyilatkozatot fizikai ellenőrzésnek kell alávetni. Ez költséghatékonyabbá tenné a fizikai ellenőrzéseket, és a nagyobb visszatérítési értékű, nagyobb kockázatú szállítmányok kiválasztásával segítene hatékonyabban felhasználni a vámhatóságok forrásait. |
| --- | --- |

54.

Az elvégzett fizikai ellenőrzések közül a vonatkozó szabályokkal ellentétben sok irányult alacsony export-visszatérítési értéket képviselő nyilatkozatokra. A 2005-ben elvégzett fizikai ellenőrzés 6 % és 13 % közötti része csupán az összes visszatérítési érték 0,1 %-át fedte le. Ez különösen azokban a tagállamokban volt így, ahol a nyilatkozatok kiválasztásánál nem alkalmaztak kockázatelemzést, de még a kockázatelemzést alkalmazó három felkeresett tagállamban is rendszeresen ellenőriztek alacsony export-visszatérítésű szállítmányokat.

2. ajánlásA Bizottság vizsgálja felül, hogy a tagállamok milyen módszerrel választják ki a fizikai ellenőrzésnek alávetendő nyilatkozatokat; vegye fontolóra a kockázatelemzés alkalmazásának kötelezővé tételét, illetve annak a visszatérítési küszöbértéknek az emelését, amely fölött a nyilatkozatot fizikai ellenőrzésnek kell alávetni. Ez költséghatékonyabbá tenné a fizikai ellenőrzéseket, és a nagyobb visszatérítési értékű, nagyobb kockázatú szállítmányok kiválasztásával segítene hatékonyabban felhasználni a vámhatóságok forrásait.

| 55. | Ömlesztett szállítmányok fizikai ellenőrzésénél előfordulhat, hogy az a hajórakománynak csupán egy kis részét érinti. Amennyiben az ilyen ellenőrzés önmagában áll, és nem követi további vizsgálat arra nézve, hogy az egész szállítmány megfelel-e a nyilatkozatoknak és jogosult-e visszatérítésre, akkor fennáll az a kockázat, hogy az ellenőrzés értéke csorbul.

  3. ajánlásA Bizottság vegye fontolóra annak tisztázását, hogy amikor egy ömlesztett szállítmány egy részét választják ki fizikai ellenőrzésre, akkor a nemzeti hatóságoknak az egész szállítmányt kelljen fölülvizsgálniuk, például más nyilvántartásokkal történő összevetés révén, ami biztosítaná, hogy ne csak elkülönítve vizsgálják a szállítmány egy részét. |
| --- | --- |

55.

Ömlesztett szállítmányok fizikai ellenőrzésénél előfordulhat, hogy az a hajórakománynak csupán egy kis részét érinti. Amennyiben az ilyen ellenőrzés önmagában áll, és nem követi további vizsgálat arra nézve, hogy az egész szállítmány megfelel-e a nyilatkozatoknak és jogosult-e visszatérítésre, akkor fennáll az a kockázat, hogy az ellenőrzés értéke csorbul.

3. ajánlásA Bizottság vegye fontolóra annak tisztázását, hogy amikor egy ömlesztett szállítmány egy részét választják ki fizikai ellenőrzésre, akkor a nemzeti hatóságoknak az egész szállítmányt kelljen fölülvizsgálniuk, például más nyilvántartásokkal történő összevetés révén, ami biztosítaná, hogy ne csak elkülönítve vizsgálják a szállítmány egy részét.

| 56. | A kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:






  a) | Egyes kicserélési ellenőrzések csupán a szállítmány egy részének futólagos szemrevételezésével történtek, ami nem elégséges az ellenőrzések szándékolt céljának eléréséhez. |
| --- | --- | --- |

56.

A kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:

a)

Egyes kicserélési ellenőrzések csupán a szállítmány egy részének futólagos szemrevételezésével történtek, ami nem elégséges az ellenőrzések szándékolt céljának eléréséhez.

| b) | Az egyes tagállamok eltérő módon szabták meg a minimálisan elvégzendő számát kicserélési ellenőrzések elvégzéséhez. |
| --- | --- |

b)

Az egyes tagállamok eltérő módon szabták meg a minimálisan elvégzendő számát kicserélési ellenőrzések elvégzéséhez.

| c) | A szabályozás szerint a fizikai ellenőrzésnek alávetett, majd a vámhatóságok által vámzárral ellátott áruk mentesülnek a további kicserélési ellenőrzések alól (kivételes körülményektől eltekintve). Az ellenőrzés megállapítása szerint egyes (más célból) vámzárral ellátott, de fizikai ellenőrzésnek alá nem vetett szállítmányok az Unió területéről történő kilépés helyén mentesültek a kicserélési ellenőrzések alól. |
| --- | --- |

c)

A szabályozás szerint a fizikai ellenőrzésnek alávetett, majd a vámhatóságok által vámzárral ellátott áruk mentesülnek a további kicserélési ellenőrzések alól (kivételes körülményektől eltekintve). Az ellenőrzés megállapítása szerint egyes (más célból) vámzárral ellátott, de fizikai ellenőrzésnek alá nem vetett szállítmányok az Unió területéről történő kilépés helyén mentesültek a kicserélési ellenőrzések alól.

| d) | A kiléptető vámhivatalok akkor végeznek különös kicserélési ellenőrzést, ha a korábban rögzített vámzárakat feltörték vagy azokat más illetéktelen beavatkozás érte. Mivel a vámzárak ellenőrzésére nézve nincsenek külön szabályok, ezek végrehajtása következetlennek mutatkozott. |
| --- | --- |

d)

A kiléptető vámhivatalok akkor végeznek különös kicserélési ellenőrzést, ha a korábban rögzített vámzárakat feltörték vagy azokat más illetéktelen beavatkozás érte. Mivel a vámzárak ellenőrzésére nézve nincsenek külön szabályok, ezek végrehajtása következetlennek mutatkozott.

| e) | Amikor egyes szállítmányokat hajón szállítanak egyik tagállamból egy másikba, majd azok közúton vagy vasúton hagyják el az EU területét, fennáll annak a lehetősége, hogy az EU területéről történő végső kilépésük helyén kimaradnak a kicserélési ellenőrzésekből. |
| --- | --- |

e)

Amikor egyes szállítmányokat hajón szállítanak egyik tagállamból egy másikba, majd azok közúton vagy vasúton hagyják el az EU területét, fennáll annak a lehetősége, hogy az EU területéről történő végső kilépésük helyén kimaradnak a kicserélési ellenőrzésekből.

| f) | Az Unió területéről történő kilépés helyére érkező szállítmányoknak nincs olyan kísérő dokumentációjuk, amelyből egyértelműen kiderülne a visszatérítési érték, sőt akár a visszatérítés jogosultsága, ami az ilyen ellenőrzéseket végző tisztviselők számára megnehezíti az ellenőrizendő szállítmányok kiválasztását. |
| --- | --- |

f)

Az Unió területéről történő kilépés helyére érkező szállítmányoknak nincs olyan kísérő dokumentációjuk, amelyből egyértelműen kiderülne a visszatérítési érték, sőt akár a visszatérítés jogosultsága, ami az ilyen ellenőrzéseket végző tisztviselők számára megnehezíti az ellenőrizendő szállítmányok kiválasztását.

| g) | Amikor a kicserélési ellenőrzések szabálytalanságokat tárnak fel, ezekről visszajelzést kell adni az áruk származási tagállamának, s egyben tájékoztatást lehet kérni az értesítés nyomán tett intézkedésekről. A Számvevőszék megállapítása szerint ez a rendszer nem működött a szándékolt módon, és az ellenőrzéseket végrehajtó hatóságokat nem tájékoztatták a válaszintézkedésekről. |
| --- | --- |

g)

Amikor a kicserélési ellenőrzések szabálytalanságokat tárnak fel, ezekről visszajelzést kell adni az áruk származási tagállamának, s egyben tájékoztatást lehet kérni az értesítés nyomán tett intézkedésekről. A Számvevőszék megállapítása szerint ez a rendszer nem működött a szándékolt módon, és az ellenőrzéseket végrehajtó hatóságokat nem tájékoztatták a válaszintézkedésekről.

4. ajánlásA Számvevőszék javasolja, hogy:A kicserélési ellenőrzésekre vonatkozó előírások biztosítsák, hogy az ellenőrzésre kiválasztott szállítmány egésze szemrevételezhető legyen.Kerüljön megfontolásra, hogy a minimálisan elvégzendő kicserélési ellenőrzések számát ne a többféleképp értelmezhető „naponta egyet” szabály szerint, hanem a kiviteli nyilatkozatok egy bizonyos százalékában határozzák meg.A Bizottság hozzon intézkedéseket az export-visszatérítésre jogosult áruszállítmányokra felhelyezett vámzár szerepének világossá és egyértelművé tételére. Csak így lesz szavatolható, hogy a kicserélési ellenőrzések a fizikailag ellenőrzött, majd az indító hivatal által vámzárral ellátott árukon kívül minden más exportszállítmányra is vonatkozzanak.A Bizottság vizsgálja felül a kicserélési ellenőrzésekre, illetve a különös kicserélési ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezéseket annak biztosítására, hogy a tagállamok azokat egységesen alkalmazzák, s hogy az uniós határokon az ilyen ellenőrzéseket végző vámtisztviselők számára világos legyen, mely szállítmányokat tekintsék ellenőrizendőnek.A Bizottság biztosítsa, hogy betartják a kicserélési ellenőrzések során feltárt és bejelentett szabálytalanságokra vonatkozó tájékoztatási és utókövetési eljárásokat, illetve hogy az érintett tagállamok hatékonyan végzik az ezek nyomán szükségessé vált teendőket.

| 57. | A szabályozási rendszer alkalmazásának bizottsági felügyeletét, illetve a rendszer működésében mutatkozó hiányosságok orvoslását illetően:






  a) | A Számvevőszék megállapításai döntően egybevágnak a Bizottság saját ellenőrzési részlegeinek megállapításaival. Habár a Bizottság már jó ideje tud ezekről a hiányosságokról, válaszintézkedésként mégsem eszközölt jogszabályi változtatásokat vagy időben történő pénzügyi korrekciókat. |
| --- | --- | --- |

57.

A szabályozási rendszer alkalmazásának bizottsági felügyeletét, illetve a rendszer működésében mutatkozó hiányosságok orvoslását illetően:

a)

A Számvevőszék megállapításai döntően egybevágnak a Bizottság saját ellenőrzési részlegeinek megállapításaival. Habár a Bizottság már jó ideje tud ezekről a hiányosságokról, válaszintézkedésként mégsem eszközölt jogszabályi változtatásokat vagy időben történő pénzügyi korrekciókat.

| b) | Az, hogy a visszatérítésekkel kapcsolatban az utólagos ellenőrzések, vagyis a kereskedelmi nyilvántartásoknak a fizikai kivitel utáni ellenőrzései jelentősebb számban tártak fel szabálytalanságokat, mint a fizikai ellenőrzések, azt sugallják, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket is lehetne célzottabban végrehajtani. |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a visszatérítésekkel kapcsolatban az utólagos ellenőrzések, vagyis a kereskedelmi nyilvántartásoknak a fizikai kivitel utáni ellenőrzései jelentősebb számban tártak fel szabálytalanságokat, mint a fizikai ellenőrzések, azt sugallják, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzéseket is lehetne célzottabban végrehajtani.

| c) | A Bizottság az ellenőrzések működését egyrészt tagállami helyszíni vizsgálatok révén, másrészt az elvégzett export-visszatérítési ellenőrzésekről benyújtott tagállami jelentések áttekintése útján felügyeli. A Bizottság részben ezekre az ellenőrzésekre alapozva nyer átfogó bizonyosságot arra nézve, hogy a mezőgazdasági támogatások kifizetése jogszerűen és szabályszerűen történik. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság az ellenőrzések működését egyrészt tagállami helyszíni vizsgálatok révén, másrészt az elvégzett export-visszatérítési ellenőrzésekről benyújtott tagállami jelentések áttekintése útján felügyeli. A Bizottság részben ezekre az ellenőrzésekre alapozva nyer átfogó bizonyosságot arra nézve, hogy a mezőgazdasági támogatások kifizetése jogszerűen és szabályszerűen történik.

A Számvevőszék által feltárt hiányosságokat eredményesen kell kezelni annak biztosítása végett, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszere révén a Bizottság magasabb szintű bizonyosságot nyerhessen az export-visszatérítési kiadásokra vonatkozóan.

5. ajánlásA Számvevőszék javasolja, hogy:A Bizottság javasoljon jogszabályi változtatásokat a fizikai és kicserélési ellenőrzések megbízhatóbbá tételére, illetve ezen ellenőrzések összehangolt és eredményes alkalmazásának biztosítására. Többek között: az ellenőrzések ne legyenek előreláthatóak, az ellenőrzések kiválasztása kötelezően kockázatelemzés révén történjék, és legyen biztosítva, hogy a fizikai ellenőrzésnek korábban alá nem vetett exportszállítmányokon kicserélési ellenőrzést hajtanak végre.A Bizottság különösen vizsgálja felül az áruk berakodása előtt elvégzett ellenőrzések megbízhatóságát, és határozza meg, hogy ezek az ellenőrzések eleget tesznek-e azoknak az ismérveknek, amelyek alapján be lehet őket számítani a szabály szerint szükséges minimális számú ellenőrzésbe.

Ezt a jelentést a Számvevőszék 2007. június 21-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  Az EMOGA Garanciarészlegének kiadásai.

1

Forrás: DG AGRI, 35. pénzügyi jelentés az EMOGA Garanciarészlegéről.

Forrás:

(2)  HL L 42., 1990.2.16., 6. o.

2

(3)  A CATS (Clearance Audit Trail System) nevű bizottsági adatbázis kiviteli nyilatkozatokra, illetve EMOGA-évekre vetítve szolgáltat adatokat az export-visszatérítési összegekről, valamint egyéb adatokat is tartalmaz az export-visszatérítési kérelemmel érintett kiviteli nyilatkozatokra nézve.

3

A CATS-adatok az október közepétől október közepéig tartó EMOGA-évre vonatkoznak, míg a tagállamok éves jelentéseiben szereplő adatok alapja a naptári év.

(4)  Ezekben az országokban csak a kicserélési ellenőrzésekre vonatkozóan.

4

(5)  A Bizottság 3122/94/EK rendelete (1994. december 20.) a visszatérítés által érintett mezőgazdasági termékekre vonatkozó kockázatelemzés szempontjainak megállapításáról (HL L 330., 1994.12.21., 31. o.).

5

(6)  Nem az I. melléklet alá tartozó áruk. Ezekre az alaptermékekre (pl. gabonafélék, cukor, tej, vaj) akkor fizetnek ki export-visszatérítést, ha olyan termékek előállításánál használják fel ezeket, mint pl. szeszes italok, tejtermékek, tésztafélék, sütemények és egyéb cukrászati termékek.

6

(7)  A CATS-adatbázis számvevőszéki elemzése szerint a 2005-ös naptári évben 26 760 és 29 953 közötti számú ellenőrzésre került sor, míg a 11. cikk értelmében benyújtott tagállami jelentések szerint a fizikai ellenőrzések száma az EU korábbi 15 tagállamában 31 003, az EU mind a 25 tagállamában 36 249 volt.

7

(8)  Görögország nem szolgáltatott adatokat az EMOGA keretében 2005-ben végzett fizikai ellenőrzésekről, így az erre vonatkozó adat nem elérhető.

8

Forrás: CATS-adatbázis, Bizottság, 2005.

Forrás:

(9)  A francia vámhatóságok akkor számlázzák ki a költségeket az exportőrnek, ha a vámkezelést a hivatal hivatalos nyitvatartási idején kívül kérik.

9

(10)  „Transports internationaux routiers” (nemzetközi országúti szállítás).

10

(11)  A 2090/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 322., 2002.11.27., 4. o.) 10. cikke (2) bekezdésének előírása szerint „Az egyes naptári években végzett kicserélési ellenőrzések száma nem lehet kevesebb azoknak a napoknak a számánál, amelyeken export-visszatérítésre alkalmas termékek hagyják el a Közösség vámterületét az érintett kilépési vámhivatalokon keresztül.”

11

(12)  Vámzár használata alóli mentesítés adható az exportált áruk (pl. keltetőtojás) jellege miatt.

12

(13)  2005-ben a teljes alapsokaság, amelyből a kicserélési ellenőrzésnek alávetett elemeket kiválasztották, 1 482 volt. A különös kicserélési ellenőrzések elvégzésével kapcsolatban feltárt szabálytalanságok száma 263 volt.

13

(14)  1. A dán vámhatóság nem erősítette meg az áruk kilépését, és 2004 októberében tájékoztatta a belgiumi kifizető ügynökséget (BIRB) a kicserélési ellenőrzés eredményéről. A BIRB azonban egy norvégiai érkezési bizonylat alapján kb. 3 200 EUR értékben export-visszatérítést fizetett cukorra, és erről a 2005 augusztusában hozott döntéséről értesítette a dán vámhatóságot.

14

2. 2005 júniusában a dán vámhatóság nem igazolta, hogy az áruk elhagyták az Unió területét, mivel amiatt, hogy a németországi indításkor nem helyeztek fel vámzárakat, nem tudta megállapítani az áruk azonosságát. 2005 szeptemberében a német kifizető ügynökség (HZA Hamburg-Jonas) nem volt hajlandó kb. 21 800 EUR értékű export-visszatérítést fizetni egy konténer Norvégiába irányuló vajra. A holland exportőr fellebbezett a döntés ellen. Az ügy a Finanzgericht Hamburg előtt 2007 januárjában még folyamatban van.

(15)  A 800/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja: „Amennyiben a T5 ellenőrző példányt vagy azt a nemzeti okmányt, amely igazolja, hogy a termékek elhagyták a Közösség vámterületét, az illetékes hatóságok záradékolták, a termékek [...]”

15

(16)  Európai Csalás Elleni Hivatal.

16

(17)  A 2090/2002/EK rendelet 11. cikkének értelmében benyújtandó tagállami jelentések, valamint a Bizottság összefoglaló jelentése 2006. november 17-én.

17

(18)  Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegének finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló, 1989. december 21-i 4045/89/EGK tanácsi rendelet (HL L 388., 1989.12.30., 18. o.) értelmében.

18

(19)  Hiányosságok az egyszerűsített exporteljárás tervezésében.

19

(20)  A minimális vizsgálati kvóta be nem tartása.

20

(21)  2004/561/EK (HL L 250., 2004.7.24., 21. o.)

21

(22)  2005/354/EK (HL L 112., 2005.5.3., 14. o.).

22

(23)  2005/579/EK (HL L 199., 2005.7.29., 84. o.).

23

(24)  2006/554/EK (HL L 218., 2006.8.9., 12. o.).

24

(25)  2007/243/EK (HL L 106., 2007.4.24., 55. o.).

25

Megjegyzés: Átváltási arány:

Megjegyzés:

1 EUR = 0,6791 GBP (2006.7.27.).

---

PÉLDÁK

1. ábra

Marhahús szállítása teherautón Spanyolországból Oroszországba Németországon és Lettországon keresztül

Image

A marhahúsból álló szállítmány export-visszatérítési értéke: 9 000 EUR. Az árut a végső rendeltetési helyre történő szállítása közben vámfelügyelet alatt egy ideig hűtőházban lehet tartani (pl. Hamburgban, Németország), amíg az exportőr eldönti, hogy az út végső szakaszán milyen szállítóeszközt (hajót vagy teherautót) vesz igénybe.

2. ábra

Fagyasztott csirke (baromfi) szállítása Morlaix-ból (Franciaország) Szaúd-Arábiába (Szaúd-Arábiába) Bresten (Franciaország) és Rotterdamon (Hollandia) keresztül beszállítóhajón, majd óceánjáró hajón 24 tonnás konténerekben.

Image

Export-visszatérítési érték egy 24 tonnás konténerre: 10 800 EUR 2004 novemberében.

Indító vámhivatal: Morlaix

Kiléptető vámhivatal: Brest (átrakodás Rotterdamban)

A Brest/Rotterdam viszonylatban működő beszállítóhajó (habár kereskedelmi értelemben rendszeres hajójáratról van szó) vámjogi helyzetét tekintve a Vámkódex értelmében nem rendszeres hajójáratnak minősül. Ez azt jelenti, hogy a bresti vámhatóság helyesen erősítette meg, hogy az áruk aznap léptek ki az Unió területéről, amikor a hajó elhagyta Brest kikötőjét.

3. ábra

Teljes tejből készült tejpor szállítása hajón és teherautón Cookstownból (Egyesült Királyság) Moszkvába (Oroszország) Rotterdamon (Hollandia), Rigán (Lettország) és Grebneván (Lettország) keresztül

Image

Export-visszatérítési érték egy 25 tonnás konténerre: 13 650 EUR 2005 júniusában.

Indító vámhivatal: Belfast (belföldi vámkezelés Cookstownban)

(Elsőként) kiléptető vámhivatal: Belfast

(Végső) kiléptető vámhivatal: Grebneva, Lettország

Attól függően, hogy „rendszeres” vagy „nem rendszeres” hajójáratokat vettek-e igénybe, a kicserélési ellenőrzésekért és az áruk uniós vámterületről történő kilépésének igazolásáért vagy a Belfast, Egyesült Királyság, vagy a Rotterdam, Hollandia, vagy a Grebneva, Lettország kiléptető vámhivatal felel.

---

MELLÉKLET

A RENDSZER MŰKÖDÉSE

Az alábbiakban röviden vázoljuk, hogyan működik az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzésének, illetve az uniós területről való kilépése megerősítésének rendszere.

| a) | az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányokat az exportőrök vagy belföldön, a berakodás helyén (kereskedelmi létesítményekben), vagy akár belföldi vámhivatalnál, akár az uniós területről való kilépés helyén működő hivatalnál állítják vám elé; |
| --- | --- |

a)

az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányokat az exportőrök vagy belföldön, a berakodás helyén (kereskedelmi létesítményekben), vagy akár belföldi vámhivatalnál, akár az uniós területről való kilépés helyén működő hivatalnál állítják vám elé;

| b) | az árut kiviteli nyilatkozatnak kell kísérnie, amelyben szerepel többek között az áru leírása és mennyisége; |
| --- | --- |

b)

az árut kiviteli nyilatkozatnak kell kísérnie, amelyben szerepel többek között az áru leírása és mennyisége;

| c) | ha az árut belföldi berakodási helyen állítják vám elé, az exportőrnek legalább 24 órával előre kell jeleznie a rakodás megkezdését és befejezését (előzetes bejelentés) (1); |
| --- | --- |

c)

ha az árut belföldi berakodási helyen állítják vám elé, az exportőrnek legalább 24 órával előre kell jeleznie a rakodás megkezdését és befejezését (előzetes bejelentés) (1);

| d) | termékágazatonként és évente a benyújtott kiviteli nyilatkozatok legalább 5 %-át kell fizikailag ellenőrizni (2); |
| --- | --- |

d)

termékágazatonként és évente a benyújtott kiviteli nyilatkozatok legalább 5 %-át kell fizikailag ellenőrizni (2);

| e) | az ellenőrzési százalékarány egyes termékágazatokban alacsonyabb is lehet (3), ha az ellenőrzendő szállítmányokat kockázatelemzéssel választják ki, de ekkor is érvényes, hogy az 5 %-os ellenőrzési aránynak összességében teljesülnie kell. A „magas kockázatú” termékágazatokban végzett fizikai ellenőrzések elvileg kiegyensúlyozzák a „kis kockázatú” termékágazatok ellenőrzéseinek 5 % alatti arányát; |
| --- | --- |

e)

az ellenőrzési százalékarány egyes termékágazatokban alacsonyabb is lehet (3), ha az ellenőrzendő szállítmányokat kockázatelemzéssel választják ki, de ekkor is érvényes, hogy az 5 %-os ellenőrzési aránynak összességében teljesülnie kell. A „magas kockázatú” termékágazatokban végzett fizikai ellenőrzések elvileg kiegyensúlyozzák a „kis kockázatú” termékágazatok ellenőrzéseinek 5 % alatti arányát;

| f) | kis export-visszatérítési értékű és kis mennyiségre vonatkozó nyilatkozatokat (<200 EUR, illetve <500 kg) nem kell figyelembe venni a fizikai ellenőrzésnél, hacsak nem merül fel csalás vagy visszaélés gyanúja (4); |
| --- | --- |

f)

kis export-visszatérítési értékű és kis mennyiségre vonatkozó nyilatkozatokat (<200 EUR, illetve <500 kg) nem kell figyelembe venni a fizikai ellenőrzésnél, hacsak nem merül fel csalás vagy visszaélés gyanúja (4);

| g) | ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az az ellenőrzés nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba (5); |
| --- | --- |

g)

ha az exportőrt előzetesen értesítették, vagy ha akár csak hallgatólagosan értesült valamely fizikai ellenőrzésről, akkor az az ellenőrzés nem számít bele a minimálisan előírt ellenőrzésszámba (5);

| h) | ha az áru fizikailag más kilépési ponton hagyja el az Unió területét, mint ahol az árut a kiviteli nyilatkozattal vám elé állították, akkor a szállítóeszközt vagy a csomagolást vámzárral kell ellátni. A vámzárat vagy a vámhatóságok helyezik fel, vagy maguk az exportőrök, amennyiben a vámhatóságok felhatalmazták őket céges vámzárak használatára (6); |
| --- | --- |

h)

ha az áru fizikailag más kilépési ponton hagyja el az Unió területét, mint ahol az árut a kiviteli nyilatkozattal vám elé állították, akkor a szállítóeszközt vagy a csomagolást vámzárral kell ellátni. A vámzárat vagy a vámhatóságok helyezik fel, vagy maguk az exportőrök, amennyiben a vámhatóságok felhatalmazták őket céges vámzárak használatára (6);

| i) | kicserélési ellenőrzést (7) legalább annyi nyilatkozatra vonatkozóan kell végezni, ahány napon export-visszatérítési kérelemmel érintett, vámzár nélküli (8) áru hagyja el az Unió területét az érintett vámhivatalon keresztül (vagyis elvileg naponta legalább egy nyilatkozatra nézve); |
| --- | --- |

i)

kicserélési ellenőrzést (7) legalább annyi nyilatkozatra vonatkozóan kell végezni, ahány napon export-visszatérítési kérelemmel érintett, vámzár nélküli (8) áru hagyja el az Unió területét az érintett vámhivatalon keresztül (vagyis elvileg naponta legalább egy nyilatkozatra nézve);

| j) | ezenfelül különös kicserélési ellenőrzést kell végezni akkor, ha a vámzárakat időközben eltávolították vagy feltörték, illetve ha a vámzárhasználat kötelezettsége alól nem adtak mentesítést; |
| --- | --- |

j)

ezenfelül különös kicserélési ellenőrzést kell végezni akkor, ha a vámzárakat időközben eltávolították vagy feltörték, illetve ha a vámzárhasználat kötelezettsége alól nem adtak mentesítést;

| k) | a kicserélési ellenőrzések szemrevételezéssel történnek, céljuk annak biztosítása, hogy az áru megfelel a kísérőokmánynak; |
| --- | --- |

k)

a kicserélési ellenőrzések szemrevételezéssel történnek, céljuk annak biztosítása, hogy az áru megfelel a kísérőokmánynak;

| l) | az export-visszatérítést (többek között) akkor lehet kifizetni, ha a vámhatóság megerősítette, hogy az áru elhagyta az Unió területét (9). |
| --- | --- |

l)

az export-visszatérítést (többek között) akkor lehet kifizetni, ha a vámhatóság megerősítette, hogy az áru elhagyta az Unió területét (9).

---

(1)  A 800/1999/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése.

(2)  A 386/90/EGK rendelet 3. cikke.

(3)  „... termékcsoportonként a kötelező legalacsonyabb mennyiség 2 %.”

(4)  A 2090/2002/EK rendelet 2. cikke.

(5)  A 386/90/EGK rendelet 3. cikke és a 2090/2002/EK rendelet 5. cikke.

(6)  A 2090/2002/EK rendelet 7. cikke.

(7)  A 2090/2002/EK rendelet 10. cikke.

(8)  Kicserélési ellenőrzésre rendszerint akkor nem kerül sor, ha egy szállítmányt már elláttak vámzárral, hiszen az ilyen szállítmányt úgy tekintik, mint fizikailag ellenőrzöttet és a nyilatkozatnak megfelelőt.

(9)  Amikor a visszafizetési ráta rendeltetési országonként eltérő, akkor bizonyítékkal kell szolgálni, hogy az áru valóban a bejelentett rendeltetési ország piacára került.

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÁS

| I. | Az 1992-es KAP-reformig az export-visszatérítés a KAP egyik fő pillérét képezte, azonban a KAP soron következő reformjaival vesztett jelentőségéből. Az 1. táblázat adatai is ezt igazolják: az 1988-as 9,8 milliárd EUR-ról 2006-ra 2,5 milliárd EUR-ra csökkent az összege. 2007-ben mindössze 1,4 milliárd EUR-t állítottak be a költségvetésbe az export-visszatérítések finanszírozására. A legfontosabb tényező pedig az, hogy a Bizottság a WTO keretében politikai kötelezettségvállalást tett az export-visszatérítések 2013-ig történő megszüntetésére.
  Mindamellett az utolsó export-visszatérítés kifizetéséig teljes körű ellenőrzési rendszert kell fenntartani. A Bizottság ezen okból üdvözli az ajánlások többségét, és ezek teljesítését nyomon fogja követni. Az ellenőrzési rendszernek a lehetséges kockázatok elkerülésére irányuló semmiféle módosítása nem eredményezhet ugyanakkor felesleges jogalkotási bonyodalmakat, sem pedig az igazgatási szervek és az érdekeltek igazgatási terheinek aránytalan növekedését. Az export-visszatérítési rendszer fokozatos leépítésére, majd teljes felszámolására tekintettel ez nem volna indokolható. |
| --- | --- |

I.

Az 1992-es KAP-reformig az export-visszatérítés a KAP egyik fő pillérét képezte, azonban a KAP soron következő reformjaival vesztett jelentőségéből. Az 1. táblázat adatai is ezt igazolják: az 1988-as 9,8 milliárd EUR-ról 2006-ra 2,5 milliárd EUR-ra csökkent az összege. 2007-ben mindössze 1,4 milliárd EUR-t állítottak be a költségvetésbe az export-visszatérítések finanszírozására. A legfontosabb tényező pedig az, hogy a Bizottság a WTO keretében politikai kötelezettségvállalást tett az export-visszatérítések 2013-ig történő megszüntetésére.

Mindamellett az utolsó export-visszatérítés kifizetéséig teljes körű ellenőrzési rendszert kell fenntartani. A Bizottság ezen okból üdvözli az ajánlások többségét, és ezek teljesítését nyomon fogja követni. Az ellenőrzési rendszernek a lehetséges kockázatok elkerülésére irányuló semmiféle módosítása nem eredményezhet ugyanakkor felesleges jogalkotási bonyodalmakat, sem pedig az igazgatási szervek és az érdekeltek igazgatási terheinek aránytalan növekedését. Az export-visszatérítési rendszer fokozatos leépítésére, majd teljes felszámolására tekintettel ez nem volna indokolható.

| II. | Az exportszállítmányokon végrehajtott fizikai ellenőrzések részét képezik a jelenleg működő általános és teljes körű ellenőrzési rendszernek. Ez magában foglalja az export-visszatérítési kérelmek 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK tanácsi rendelet szerinti utólagos ellenőrzéseket, valamint a Bizottság általi számlaelszámolási ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

II.

Az exportszállítmányokon végrehajtott fizikai ellenőrzések részét képezik a jelenleg működő általános és teljes körű ellenőrzési rendszernek. Ez magában foglalja az export-visszatérítési kérelmek 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK tanácsi rendelet szerinti utólagos ellenőrzéseket, valamint a Bizottság általi számlaelszámolási ellenőrzéseket.

| IV. | a) | A Bizottság az ellenőrzések kiszámíthatóságával kapcsolatos kockázatra való tekintettel a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. május 10-i ülésén emlékeztette a tagállamokat, hogy a meglepetésszerű fellépés érdekében váltogassák a fizikai ellenőrzések időzítését. |
| --- | --- | --- |

IV.

a)

A Bizottság az ellenőrzések kiszámíthatóságával kapcsolatos kockázatra való tekintettel a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. május 10-i ülésén emlékeztette a tagállamokat, hogy a meglepetésszerű fellépés érdekében váltogassák a fizikai ellenőrzések időzítését.

| b) | A tagállamok által benyújtott éves jelentések alapján 2005-ben a minimumküszöböt meghaladó összegű exportértékesítések 6,08 %-a esett át fizikai ellenőrzésen. Ez az exporttömeg az export összértékének csaknem 7 %-át tette ki, ami arra utal, hogy az ellenőrzések nem a kisebb értékű exportszállításokra koncentrálódtak. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok által benyújtott éves jelentések alapján 2005-ben a minimumküszöböt meghaladó összegű exportértékesítések 6,08 %-a esett át fizikai ellenőrzésen. Ez az exporttömeg az export összértékének csaknem 7 %-át tette ki, ami arra utal, hogy az ellenőrzések nem a kisebb értékű exportszállításokra koncentrálódtak.

| c) | A használt módszer összhangban van a jogszabályokkal és a politikai célkitűzésekkel. Az ömlesztettáru-szállítmányok reprezentatív minta alapján történő ellenőrzése a többi árufajta kezeléséhez hasonlít. |
| --- | --- |

c)

A használt módszer összhangban van a jogszabályokkal és a politikai célkitűzésekkel. Az ömlesztettáru-szállítmányok reprezentatív minta alapján történő ellenőrzése a többi árufajta kezeléséhez hasonlít.

| V. | a) | A kicserélési ellenőrzések olyan szemrevételezéses ellenőrzések, amelyek azt vizsgálják, hogy a kilépési vámhivatalnál bemutatott áru megegyezik-e a feladási helyen bejelentett áruval (1). |
| --- | --- | --- |

V.

a)

A kicserélési ellenőrzések olyan szemrevételezéses ellenőrzések, amelyek azt vizsgálják, hogy a kilépési vámhivatalnál bemutatott áru megegyezik-e a feladási helyen bejelentett áruval (1).

A tagállamok a végrehajtott ellenőrzések számát tekintve nagymértékben eleget tettek a minimális követelményeknek.

| VI. | a) | A Bizottság üdvözli e jelentés 46. pontjának megállapításait, különösen a következőt: „A Számvevőszék értékelte a 2001–2004-es időszakra vonatkozó (bizottsági) ellenőrzési jelentéseket, és arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszerében a kulcsfontosságú ellenőrzésinek lefedettsége megfelelő volt.” |
| --- | --- | --- |

VI.

a)

A Bizottság üdvözli e jelentés 46. pontjának megállapításait, különösen a következőt: „A Számvevőszék értékelte a 2001–2004-es időszakra vonatkozó (bizottsági) ellenőrzési jelentéseket, és arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszerében a kulcsfontosságú ellenőrzésinek lefedettsége megfelelő volt.”

| b) | A Bizottság fontosabb megállapításait megfelelő időben kommunikálta a tagállamok felé. Amennyiben igazolhatóak, ezek a megállapítások az EU költségvetése számára történő pénzügyi visszatérítéseket fognak eredményezni. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság fontosabb megállapításait megfelelő időben kommunikálta a tagállamok felé. Amennyiben igazolhatóak, ezek a megállapítások az EU költségvetése számára történő pénzügyi visszatérítéseket fognak eredményezni.

Mind a 386/90/EGK tanácsi rendelet, mind a 2090/2002/EK bizottsági rendelet jogi módosításai folyamatban vannak annak érdekében, hogy azok többek között választ adjanak a Számvevőszék által jelzett gyengeségekre.

| VII. | b) | A kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. május 10-i ülése emlékeztette a tagállamokat, hogy szükséges a fizikai ellenőrzések időzítésének váltogatása, és elvárja tőlük, hogy ennek megfelelően cselekedjenek. |
| --- | --- | --- |

VII.

b)

A kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. május 10-i ülése emlékeztette a tagállamokat, hogy szükséges a fizikai ellenőrzések időzítésének váltogatása, és elvárja tőlük, hogy ennek megfelelően cselekedjenek.

Gondos mérlegelést és konzultációt követően a Bizottság a közeljövőben jogszabályjavaslatokat fog benyújtani a tagállamok véleményéhez a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában.

BEVEZETÉS

| 1. | Az 1992-es KAP-reformig az export-visszatérítés a KAP egyik fő pillérét jelentette, azonban a KAP soron következő reformjaival elvesztette jelentőségét. Az 1. táblázat adatai is ezt igazolják: az 1988-as 9,8 milliárd EUR-ról 2006-ra 2,5 milliárd EUR-ra csökkent az összege. 2007-ben mindössze 1,4 milliárd EUR-t állítottak be a költségvetésbe az export-visszatérítések finanszírozására. A legfontosabb tényező pedig az, hogy a Bizottság a WTO keretében politikai kötelezettségvállalást tett az export-visszatérítések 2013-ig történő megszüntetésére.
  Mindamellett az utolsó export-visszatérítés kifizetéséig teljes körű ellenőrzési rendszert kell fenntartani. A Bizottság ezen okból üdvözli az ajánlások többségét, amelyeket nyomon fog követni. Ugyanakkor az ellenőrzési rendszernek a lehetséges kockázatok elkerülésére irányuló semmiféle módosítása nem eredményezheti a jogszabályok felesleges komplikációját, sem pedig az igazgatási szervek és az érdekeltek igazgatási terheinek aránytalan növekedését. Az export-visszatérítési rendszer fokozatos leépítésére, majd teljes felszámolására tekintettel ez nem volna indokolható. |
| --- | --- |

1.

Az 1992-es KAP-reformig az export-visszatérítés a KAP egyik fő pillérét jelentette, azonban a KAP soron következő reformjaival elvesztette jelentőségét. Az 1. táblázat adatai is ezt igazolják: az 1988-as 9,8 milliárd EUR-ról 2006-ra 2,5 milliárd EUR-ra csökkent az összege. 2007-ben mindössze 1,4 milliárd EUR-t állítottak be a költségvetésbe az export-visszatérítések finanszírozására. A legfontosabb tényező pedig az, hogy a Bizottság a WTO keretében politikai kötelezettségvállalást tett az export-visszatérítések 2013-ig történő megszüntetésére.

Mindamellett az utolsó export-visszatérítés kifizetéséig teljes körű ellenőrzési rendszert kell fenntartani. A Bizottság ezen okból üdvözli az ajánlások többségét, amelyeket nyomon fog követni. Ugyanakkor az ellenőrzési rendszernek a lehetséges kockázatok elkerülésére irányuló semmiféle módosítása nem eredményezheti a jogszabályok felesleges komplikációját, sem pedig az igazgatási szervek és az érdekeltek igazgatási terheinek aránytalan növekedését. Az export-visszatérítési rendszer fokozatos leépítésére, majd teljes felszámolására tekintettel ez nem volna indokolható.

| 4. | A Számvevőszék által említett ellenőrzéseken felül minden export-visszatérítési kérelem esetében 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzés, valamint a 4045/89/EGK rendelet alapján utólagos ellenőrzések rendszere kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

4.

A Számvevőszék által említett ellenőrzéseken felül minden export-visszatérítési kérelem esetében 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzés, valamint a 4045/89/EGK rendelet alapján utólagos ellenőrzések rendszere kerül alkalmazásra.

ÉSZREVÉTELEK

| 13. | Az Egyesült Királyság tekintetében a Számvevőszék által említett felülbírálatok problémája egy 2004-ben bevezetett új számítógépes rendszer problémáiból adódott. Azóta a felülbírálatok száma lényegesen csökkent. |
| --- | --- |

13.

Az Egyesült Királyság tekintetében a Számvevőszék által említett felülbírálatok problémája egy 2004-ben bevezetett új számítógépes rendszer problémáiból adódott. Azóta a felülbírálatok száma lényegesen csökkent.

| 15. | A tagállamok bármilyen általuk kívánt ellenőrzést elvégezhetnek az alacsony értékű exportokon, feltéve, hogy nem számítják be ezeket az elvégzendő ellenőrzések minimális szintjének számításakor. Továbbá a tagállamok kötelessége, hogy megfelelő rendelkezéseket fogadjanak el a csalások és visszaélések megakadályozására (2). Ezek a rendelkezések tartalmazhatnak alacsonyabb értékű exportokon végzett fizikai és kicserélési ellenőrzéseket, így ebben az esetben ezek beszámíthatók a minimálisan előírt ellenőrzésszámba.
  Ugyanakkor a Bizottság osztja a Számvevőszék azon véleményét, hogy a tagállamoknak törekedniük kell az ellenőrzésre kiválasztott alacsony és magas értékű szállítmányok közti megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban kezeljék a jelentkező kockázatokat.
  A tagállamok által benyújtott éves jelentések alapján 2005-ben a minimumküszöböt meghaladó összegű exportértékesítések 6,08 %-a esett át fizikai ellenőrzésen. |
| --- | --- |

15.

A tagállamok bármilyen általuk kívánt ellenőrzést elvégezhetnek az alacsony értékű exportokon, feltéve, hogy nem számítják be ezeket az elvégzendő ellenőrzések minimális szintjének számításakor. Továbbá a tagállamok kötelessége, hogy megfelelő rendelkezéseket fogadjanak el a csalások és visszaélések megakadályozására (2). Ezek a rendelkezések tartalmazhatnak alacsonyabb értékű exportokon végzett fizikai és kicserélési ellenőrzéseket, így ebben az esetben ezek beszámíthatók a minimálisan előírt ellenőrzésszámba.

Ugyanakkor a Bizottság osztja a Számvevőszék azon véleményét, hogy a tagállamoknak törekedniük kell az ellenőrzésre kiválasztott alacsony és magas értékű szállítmányok közti megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban kezeljék a jelentkező kockázatokat.

A tagállamok által benyújtott éves jelentések alapján 2005-ben a minimumküszöböt meghaladó összegű exportértékesítések 6,08 %-a esett át fizikai ellenőrzésen.

| 16. | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alacsony értékű szállítmányok beszámíthatók az ellenőrzések minimális szintjének megállapításakor, amennyiben ezek célja a csalások és visszaélések megakadályozása. Lásd az 2090/2002/EK bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alacsony értékű szállítmányok beszámíthatók az ellenőrzések minimális szintjének megállapításakor, amennyiben ezek célja a csalások és visszaélések megakadályozása. Lásd az 2090/2002/EK bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdését.

| 17. | Az ajánlásokat a Bizottság további vizsgálatoknak veti alá. |
| --- | --- |

17.

Az ajánlásokat a Bizottság további vizsgálatoknak veti alá.

| 18. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az exportőrnek jeleznie kell, hogy export-visszatérítésre jogosult-e vagy sem. Javaslatot fog benyújtani a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának véleményéhez a dokumentumokban (T5 ellenőrző példány) kötelezően feltüntetendő információkra vonatkozóan, amelyek megállapítják, hogy benyújtottak-e visszatérítési kérelmet és hogy ennek mekkora a becsült összege. |
| --- | --- |

18.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az exportőrnek jeleznie kell, hogy export-visszatérítésre jogosult-e vagy sem. Javaslatot fog benyújtani a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának véleményéhez a dokumentumokban (T5 ellenőrző példány) kötelezően feltüntetendő információkra vonatkozóan, amelyek megállapítják, hogy benyújtottak-e visszatérítési kérelmet és hogy ennek mekkora a becsült összege.

| 19–21. | A Bizottság elfogadja, hogy az ellenőrzések (exportőrt terhelő) költsége lényegesen magasabb, ha az ellenőrzést a kiléptető vámhivatalnál végzik, és nem az exportőr telephelyén. Az ilyen ellenőrzési rendszer azzal a feltétellel előnyösebb, hogy az exportált termékeket még a 800/1999/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésében említett berakodás megkezdése előtt elkülönítik vagy azonosítják. |
| --- | --- |

19–21.

A Bizottság elfogadja, hogy az ellenőrzések (exportőrt terhelő) költsége lényegesen magasabb, ha az ellenőrzést a kiléptető vámhivatalnál végzik, és nem az exportőr telephelyén. Az ilyen ellenőrzési rendszer azzal a feltétellel előnyösebb, hogy az exportált termékeket még a 800/1999/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésében említett berakodás megkezdése előtt elkülönítik vagy azonosítják.

| 1. keretes szöveg. | Első keretes szöveg. Az exportőrök nem vonhatják vissza export-visszatérítési kérelmüket, miután arról értesülnek, hogy az érintett árucikkeket fizikai ellenőrzésre választották ki. A kérelem visszavonásának lehetősége aláásná ezen ellenőrzések célját. A bizottsági szolgálatok ezért tovább vizsgálják ezt a megállapítást. |
| --- | --- |

1. keretes szöveg.

Első keretes szöveg. Az exportőrök nem vonhatják vissza export-visszatérítési kérelmüket, miután arról értesülnek, hogy az érintett árucikkeket fizikai ellenőrzésre választották ki. A kérelem visszavonásának lehetősége aláásná ezen ellenőrzések célját. A bizottsági szolgálatok ezért tovább vizsgálják ezt a megállapítást.

| 23. | A Bizottság osztja a Számvevőszék nézetét, miszerint az ellenőrzések néhány esetben lehetséges, hogy kiszámítható módon zajlottak a állandósult módszerek miatt, de ez nem mindig szükségszerű. A kérdés már a tagállamok elé került a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában (4).
  Az exportőr telephelyén végzett ellenőrzés gyakorlatának előnye, hogy az exportőr számára kényelmesebb, és a vámhatóságok számára teljes és könnyű hozzáférést tesz lehetővé az ellenőrzésre kiválasztott árucikkekhez.
  Ezenfelül, ha az exportcikkeket a berakodás kezdete előtt elkülönítették vagy azonosították a vámhivatal felé benyújtott nyilatkozatban említettek szerint (800/1999/EK rendelet 5. cikke (7) bekezdése), akkor az exportőr már hozzárendelésre került a termékek azonosságához.
  Az exportőr telephelyéről fizikai ellenőrzés nélkül elszállított árukat később kicserélési ellenőrzésre választják ki a Közösség területéről való kilépés helyén, és 2005-ben az ilyen exportok kb. 13 %-a esett át ténylegesen ilyen vizsgálaton. |
| --- | --- |

23.

A Bizottság osztja a Számvevőszék nézetét, miszerint az ellenőrzések néhány esetben lehetséges, hogy kiszámítható módon zajlottak a állandósult módszerek miatt, de ez nem mindig szükségszerű. A kérdés már a tagállamok elé került a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában (4).

Az exportőr telephelyén végzett ellenőrzés gyakorlatának előnye, hogy az exportőr számára kényelmesebb, és a vámhatóságok számára teljes és könnyű hozzáférést tesz lehetővé az ellenőrzésre kiválasztott árucikkekhez.

Ezenfelül, ha az exportcikkeket a berakodás kezdete előtt elkülönítették vagy azonosították a vámhivatal felé benyújtott nyilatkozatban említettek szerint (800/1999/EK rendelet 5. cikke (7) bekezdése), akkor az exportőr már hozzárendelésre került a termékek azonosságához.

Az exportőr telephelyéről fizikai ellenőrzés nélkül elszállított árukat később kicserélési ellenőrzésre választják ki a Közösség területéről való kilépés helyén, és 2005-ben az ilyen exportok kb. 13 %-a esett át ténylegesen ilyen vizsgálaton.

| 24. és 2. keretes szöveg. | A Bizottság nem tekinti problémának, ha egy teljes hajórakományt kitevő azonos termékre több kiviteli nyilatkozatot állítanak ki, és a vámhatóságok csak az egyik kiviteli nyilatkozathoz tartozó termékeket ellenőrzik. Az exportőr nem tudja előre, hogy melyik kiviteli nyilatkozatot fogják ellenőrizni.
  Ezen túl a jelenlegi megközelítésnek az az előnye, hogy több szállítmány kerül ellenőrzésre annál – jóllehet csak részlegesen –, mintha a mindent vagy semmit megközelítést kellene alkalmazni.
  A helyszíni fizikai ellenőrzésen túlmenően az egész szállítmányra vonatkozó szállítási okmányoknak a többi kereskedelmi dokumentációval együtt igazolniuk kell az egész rakományra vonatkozó bizonyosságokat. Ezen túlmenően a 4045/89/EK rendelet szerinti utólagos ellenőrzések megerősítik ezeket a bizonyosságokat. |
| --- | --- |

24. és 2. keretes szöveg.

A Bizottság nem tekinti problémának, ha egy teljes hajórakományt kitevő azonos termékre több kiviteli nyilatkozatot állítanak ki, és a vámhatóságok csak az egyik kiviteli nyilatkozathoz tartozó termékeket ellenőrzik. Az exportőr nem tudja előre, hogy melyik kiviteli nyilatkozatot fogják ellenőrizni.

Ezen túl a jelenlegi megközelítésnek az az előnye, hogy több szállítmány kerül ellenőrzésre annál – jóllehet csak részlegesen –, mintha a mindent vagy semmit megközelítést kellene alkalmazni.

A helyszíni fizikai ellenőrzésen túlmenően az egész szállítmányra vonatkozó szállítási okmányoknak a többi kereskedelmi dokumentációval együtt igazolniuk kell az egész rakományra vonatkozó bizonyosságokat. Ezen túlmenően a 4045/89/EK rendelet szerinti utólagos ellenőrzések megerősítik ezeket a bizonyosságokat.

| 25 és 26. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a vámhatóságok a rakomány előzetes ellenőrzése nélkül ne helyezzenek fel vámzárat a rakományra.
  A Bizottság megvizsgálja a jogszabályok módosításának lehetőségét annak érdekében, hogy a vámhatóságok által felhelyezett vámzárakra vonatkozó szabályokat megerősítsék. Az előzetes fizikai ellenőrzés nélkül felhelyezett vámzárak nem elfogadhatóak. |
| --- | --- |

25 és 26.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a vámhatóságok a rakomány előzetes ellenőrzése nélkül ne helyezzenek fel vámzárat a rakományra.

A Bizottság megvizsgálja a jogszabályok módosításának lehetőségét annak érdekében, hogy a vámhatóságok által felhelyezett vámzárakra vonatkozó szabályokat megerősítsék. Az előzetes fizikai ellenőrzés nélkül felhelyezett vámzárak nem elfogadhatóak.

| 3. keretes szöveg. | A Bizottság tisztában van a problémával, és az esetet jelentették az OLAF-nak. |
| --- | --- |

3. keretes szöveg.

A Bizottság tisztában van a problémával, és az esetet jelentették az OLAF-nak.

| 27 és 28. | Az engedélyezett feladó rendszere (5) nem zárja ki „céges vámzárak” helyett eredeti, „vámhatósági vámzárak” felhelyezését. A kísérő szállítási dokumentumból (6) egyértelműen kiderül, hogy az egy engedélyezett feladó szállítmányára vonatkozik.
  A 2454/93/EGK rendelet helyes alkalmazása mellett nem fordulhat elő az, hogy nem világos, hogy a vámzárat a vámhivatal vagy egy engedélyezett feladó helyezte-e fel. |
| --- | --- |

27 és 28.

Az engedélyezett feladó rendszere (5) nem zárja ki „céges vámzárak” helyett eredeti, „vámhatósági vámzárak” felhelyezését. A kísérő szállítási dokumentumból (6) egyértelműen kiderül, hogy az egy engedélyezett feladó szállítmányára vonatkozik.

A 2454/93/EGK rendelet helyes alkalmazása mellett nem fordulhat elő az, hogy nem világos, hogy a vámzárat a vámhivatal vagy egy engedélyezett feladó helyezte-e fel.

| 30. | A Számvevőszék arra a gyakorlatra hivatkozik, hogy a vámhivatal néhány kikötőben annyi kicserélési ellenőrzést hajt végre, ahány napon olyan szállítmány érkezett a kikötő szárazföldjére, amely ilyen ellenőrzés hatálya alá esik; más tagállamok ezen ellenőrzések mennyiségét azon napok számára korlátozzák, amelyeken ilyen szállítmányok elhagyják a kikötőt a tengeri oldalon. A jogi rendelkezés a kicserélési ellenőrzések számát úgy határozza meg, hogy az nem lehet kevesebb azon napok számánál, amelyeken a szabályozása hatálya alá eső termékek elhagyják a Közösség vámterületét az érintett kiléptető vámhivatalon keresztül (7).
  Mivel egy tengeri határt átlépő tengeri hajó nagyobb számú konténert szállít, mint egy szárazföldi határt átlépő teherautó, koncentrálódik az érintett napok száma a fent leírtak szerint, és a kicserélési ellenőrzések gyakorisága is ennek megfelelően változik. |
| --- | --- |

30.

A Számvevőszék arra a gyakorlatra hivatkozik, hogy a vámhivatal néhány kikötőben annyi kicserélési ellenőrzést hajt végre, ahány napon olyan szállítmány érkezett a kikötő szárazföldjére, amely ilyen ellenőrzés hatálya alá esik; más tagállamok ezen ellenőrzések mennyiségét azon napok számára korlátozzák, amelyeken ilyen szállítmányok elhagyják a kikötőt a tengeri oldalon. A jogi rendelkezés a kicserélési ellenőrzések számát úgy határozza meg, hogy az nem lehet kevesebb azon napok számánál, amelyeken a szabályozása hatálya alá eső termékek elhagyják a Közösség vámterületét az érintett kiléptető vámhivatalon keresztül (7).

Mivel egy tengeri határt átlépő tengeri hajó nagyobb számú konténert szállít, mint egy szárazföldi határt átlépő teherautó, koncentrálódik az érintett napok száma a fent leírtak szerint, és a kicserélési ellenőrzések gyakorisága is ennek megfelelően változik.

| 31. | A Bizottság emlékeztetni fogja a tagállamokat a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában arra, hogy az áruk kicserélési ellenőrzésre való kiválasztásának lehetőleg kockázatelemzés alapján kell történnie, és amennyiben több nyilatkozattal rendelkező szállítmányok kerülnek kiválasztásra, a szállítmányrészek külön kicserélési ellenőrzését meg kell indokolni.
  Összevont szállítmányon az új tagállamok végeztek többszöri ellenőrzést közvetlenül a bővítés után, mivel akkoriban nem akarták megkockáztatni az előírás félreértését. Gyakran túllépik a kicserélési ellenőrzések minimumkövetelményeit. |
| --- | --- |

31.

A Bizottság emlékeztetni fogja a tagállamokat a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában arra, hogy az áruk kicserélési ellenőrzésre való kiválasztásának lehetőleg kockázatelemzés alapján kell történnie, és amennyiben több nyilatkozattal rendelkező szállítmányok kerülnek kiválasztásra, a szállítmányrészek külön kicserélési ellenőrzését meg kell indokolni.

Összevont szállítmányon az új tagállamok végeztek többszöri ellenőrzést közvetlenül a bővítés után, mivel akkoriban nem akarták megkockáztatni az előírás félreértését. Gyakran túllépik a kicserélési ellenőrzések minimumkövetelményeit.

| 33. | A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének rendszere kötelezően előírja a kicserélési ellenőrzéseket, és amennyiben az ilyen ellenőrzések során olyan anomáliákat fedeznek fel, mint például a sérült vámzár, akkor a vámhivatalnak egy különös kicserélési ellenőrzést kell végeznie. A tagállamokat bátorítják kockázatelemzések készítésére, és egy ilyen szabály mellett hasznos lehet aktív ellenőrzéseket végezni a vámzárakon. Mindamellett a Bizottság azt tervezi, hogy javasolni fogja a kiléptető vámhivatalok számára a vámzárak állapota aktív ellenőrzésének kötelezővé tételét. |
| --- | --- |

33.

A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének rendszere kötelezően előírja a kicserélési ellenőrzéseket, és amennyiben az ilyen ellenőrzések során olyan anomáliákat fedeznek fel, mint például a sérült vámzár, akkor a vámhivatalnak egy különös kicserélési ellenőrzést kell végeznie. A tagállamokat bátorítják kockázatelemzések készítésére, és egy ilyen szabály mellett hasznos lehet aktív ellenőrzéseket végezni a vámzárakon. Mindamellett a Bizottság azt tervezi, hogy javasolni fogja a kiléptető vámhivatalok számára a vámzárak állapota aktív ellenőrzésének kötelezővé tételét.

| 34. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a „raktérajtós” ellenőrzések nem feltétlenül bizonyosodnak meg a lehető legjobban arról, hogy az árukat nem cserélték ki, de a tapasztalatok szerint az ilyen típusú ellenőrzések nem jelentik a legáltalánosabb megközelítést, mint ahogy a Számvevőszék is úgy jellemezte a relatíve kicsi kikötőket, hogy azok export-visszatérítést élvező termékekkel kapcsolatos forgalma korlátozott.
  A nagyobb kikötőkben, mint Felixstowe, Le Havre és Rotterdam a konténereket erre kijelölt helyiségekbe szállítják, és olyan mértékben rakodják ki őket, ami lehetővé teszi az egész rakományhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

34.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a „raktérajtós” ellenőrzések nem feltétlenül bizonyosodnak meg a lehető legjobban arról, hogy az árukat nem cserélték ki, de a tapasztalatok szerint az ilyen típusú ellenőrzések nem jelentik a legáltalánosabb megközelítést, mint ahogy a Számvevőszék is úgy jellemezte a relatíve kicsi kikötőket, hogy azok export-visszatérítést élvező termékekkel kapcsolatos forgalma korlátozott.

A nagyobb kikötőkben, mint Felixstowe, Le Havre és Rotterdam a konténereket erre kijelölt helyiségekbe szállítják, és olyan mértékben rakodják ki őket, ami lehetővé teszi az egész rakományhoz való hozzáférést.

| 37. | Aalborg vámhivatala minden olyan helyzetet eleve rendellenesként határoz meg, amelyekben különös kicserélési ellenőrzés szükséges.
  Dánia szóban közölte, hogy a vámzárak azért hiányoztak, mert a közösség déli részéről származó gyümölcsöt exportáló teherautók szállítmányát másik teherautókra rakodták át a kilépési vámhivatalig való szállítás közben. A Bizottság kérte a tagállamokat a 2006. november 17-i kereskedelmi mechanizmusok bizottságának ülésén, hogy figyeljenek oda az ilyen esetekre, amire a belga hatóságok azt válaszolták, hogy az ő vámhivatalaik felügyelik az ilyen jellegű átrakodásokat.
  Mivel az átrakodások ilyen jellegű felügyelete jelentős munkaterhet ró a tagállamok hatóságaira, a Bizottság újra tárgyalta a kérdést a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2007. április 17-i ülésén (8). |
| --- | --- |

37.

Aalborg vámhivatala minden olyan helyzetet eleve rendellenesként határoz meg, amelyekben különös kicserélési ellenőrzés szükséges.

Dánia szóban közölte, hogy a vámzárak azért hiányoztak, mert a közösség déli részéről származó gyümölcsöt exportáló teherautók szállítmányát másik teherautókra rakodták át a kilépési vámhivatalig való szállítás közben. A Bizottság kérte a tagállamokat a 2006. november 17-i kereskedelmi mechanizmusok bizottságának ülésén, hogy figyeljenek oda az ilyen esetekre, amire a belga hatóságok azt válaszolták, hogy az ő vámhivatalaik felügyelik az ilyen jellegű átrakodásokat.

Mivel az átrakodások ilyen jellegű felügyelete jelentős munkaterhet ró a tagállamok hatóságaira, a Bizottság újra tárgyalta a kérdést a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2007. április 17-i ülésén (8).

| 38. | A „céges” vámzárak jelenléte vagy hiánya nincs hatással az áruk kicserélési ellenőrzésre vagy különös kicserélési ellenőrzésre való kiválasztására. Minden engedélyezett feladó által vámzárral ellátott vagy nem ellátott exportszállítmány egyébként is kicserélési ellenőrzésre kötelezettnek minősül (9). |
| --- | --- |

38.

A „céges” vámzárak jelenléte vagy hiánya nincs hatással az áruk kicserélési ellenőrzésre vagy különös kicserélési ellenőrzésre való kiválasztására. Minden engedélyezett feladó által vámzárral ellátott vagy nem ellátott exportszállítmány egyébként is kicserélési ellenőrzésre kötelezettnek minősül (9).

| 40. | Az Egyesült Királyságban kialakult helyzet a számlaelszámolási eljárásban áttekintés alatt áll. |
| --- | --- |

40.

Az Egyesült Királyságban kialakult helyzet a számlaelszámolási eljárásban áttekintés alatt áll.

| 42. | Bár lehet némi kockázat, ahogy a Számvevőszék is jelezte, ilyen esetekben a kérdéses termékek mindaddig vámfelügyelet alatt maradnak, amíg valóban fizikailag el nem hagyják a Közösség vámterületét. Ezért a Bizottság úgy látja, hogy az export-visszatérítésekre vonatkozó kockázat kezelése megfelelő. |
| --- | --- |

42.

Bár lehet némi kockázat, ahogy a Számvevőszék is jelezte, ilyen esetekben a kérdéses termékek mindaddig vámfelügyelet alatt maradnak, amíg valóban fizikailag el nem hagyják a Közösség vámterületét. Ezért a Bizottság úgy látja, hogy az export-visszatérítésekre vonatkozó kockázat kezelése megfelelő.

| 43. | Míg a Bizottság adatbázisában az export-visszatérítések relatív aránya magasabb lehet az átlagnál, az érintett összeg a kérdéses időszak összes export-visszatérítési költségének kevesebb, mint 0,5 %-át teszi ki. Az érintett összegek 21 %-át már be is szedték.
  A Bizottság adatbázisa a 4 000 EUR-s küszöb feletti szabálytalanságokat tartalmazza (2007. január 1. óta a 10 000 EUR felettieket), ami azt jelenti, hogy az adatbázis nem tartalmaz minden információt a szabálytalanságokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

43.

Míg a Bizottság adatbázisában az export-visszatérítések relatív aránya magasabb lehet az átlagnál, az érintett összeg a kérdéses időszak összes export-visszatérítési költségének kevesebb, mint 0,5 %-át teszi ki. Az érintett összegek 21 %-át már be is szedték.

A Bizottság adatbázisa a 4 000 EUR-s küszöb feletti szabálytalanságokat tartalmazza (2007. január 1. óta a 10 000 EUR felettieket), ami azt jelenti, hogy az adatbázis nem tartalmaz minden információt a szabálytalanságokkal kapcsolatban.

| 44 és 45. | A fizikai ellenőrzés során feltárható szabálytalanságok elsősorban olyan szempontokat érintenek, mint a súly vagy a termékek jellemzői. A 4045/89/EGK szerinti vizsgálat által feltárható szabálytalanságok típusa tartalmazhatja ezeket a szempontokat, de más típusú szabálytalanságok is felmerülnek. A tagállamok összehangolják fizikai ellenőrzéseiket és utólagos vizsgálataikat a 386/90/EGK rendelet 5. cikke alapján. |
| --- | --- |

44 és 45.

A fizikai ellenőrzés során feltárható szabálytalanságok elsősorban olyan szempontokat érintenek, mint a súly vagy a termékek jellemzői. A 4045/89/EGK szerinti vizsgálat által feltárható szabálytalanságok típusa tartalmazhatja ezeket a szempontokat, de más típusú szabálytalanságok is felmerülnek. A tagállamok összehangolják fizikai ellenőrzéseiket és utólagos vizsgálataikat a 386/90/EGK rendelet 5. cikke alapján.

| 47. | A Bizottság tovább vizsgálja ezeket a kérdéseket, és megfelelő intézkedéseket fog hozni. |
| --- | --- |

47.

A Bizottság tovább vizsgálja ezeket a kérdéseket, és megfelelő intézkedéseket fog hozni.

| 49. | Ezen ügyek végső eredménye csak akkor lesz ismert, amikor az egész számlaelszámolási eljárás befejeződik, beleértve a tagállamokkal folytatott teljes és kimerítő eszmecserét annak érdekében, hogy megtarthassák védekezéshez való jogukat, valamint fair és egyenlő bánásmódban részesülhessenek. Ugyanakkor ebben a szakaszban várható, hogy nem minden ügy fog az érintett tagállamra kirótt pénzügyi korrekcióval zárulni. |
| --- | --- |

49.

Ezen ügyek végső eredménye csak akkor lesz ismert, amikor az egész számlaelszámolási eljárás befejeződik, beleértve a tagállamokkal folytatott teljes és kimerítő eszmecserét annak érdekében, hogy megtarthassák védekezéshez való jogukat, valamint fair és egyenlő bánásmódban részesülhessenek. Ugyanakkor ebben a szakaszban várható, hogy nem minden ügy fog az érintett tagállamra kirótt pénzügyi korrekcióval zárulni.

| 50. | A Bizottság számos esetben hangsúlyozta a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában a Számvevőszék által említett problémákat.
  Ezenkívül a Bizottság módosító javaslatot készít a 386/90/EGK tanácsi rendelethez. Ezzel párhuzamosan a 2090/2002/EK bizottsági rendelet módosítása is készül, és akkor fog megvitatásra, valamint a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága elé véleményezésre kerülni, amikor a Tanács elfogadja saját részét. |
| --- | --- |

50.

A Bizottság számos esetben hangsúlyozta a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában a Számvevőszék által említett problémákat.

Ezenkívül a Bizottság módosító javaslatot készít a 386/90/EGK tanácsi rendelethez. Ezzel párhuzamosan a 2090/2002/EK bizottsági rendelet módosítása is készül, és akkor fog megvitatásra, valamint a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága elé véleményezésre kerülni, amikor a Tanács elfogadja saját részét.

| 51. | A bizottsági szolgálatok elfogadják ezeket a megállapításokat, és lépéseket fognak tenni annak érdekében, hogy felgyorsítsák a nyitva maradt ellenőrzési vizsgálatok feldolgozását. |
| --- | --- |

51.

A bizottsági szolgálatok elfogadják ezeket a megállapításokat, és lépéseket fognak tenni annak érdekében, hogy felgyorsítsák a nyitva maradt ellenőrzési vizsgálatok feldolgozását.

| 52. | Konkrét intézkedéseket fognak tenni. A Számvevőszék által felvetett kérdéseket megfelelő módon nyomon fogják követni a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága legjobb gyakorlatról folytatott vitáin és jogi intézkedéstervezetek által. Mindamellett a jogszabályok előkészítése alapos vizsgálatot igényel annak érdekében, hogy egyensúly maradjon egyrészt a növekvő adminisztratív terhek és az egyre összetettebb jogszabályok, másrészt a módosított ellenőrzések hozzáadott értéke között. |
| --- | --- |

52.

Konkrét intézkedéseket fognak tenni. A Számvevőszék által felvetett kérdéseket megfelelő módon nyomon fogják követni a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága legjobb gyakorlatról folytatott vitáin és jogi intézkedéstervezetek által. Mindamellett a jogszabályok előkészítése alapos vizsgálatot igényel annak érdekében, hogy egyensúly maradjon egyrészt a növekvő adminisztratív terhek és az egyre összetettebb jogszabályok, másrészt a módosított ellenőrzések hozzáadott értéke között.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

1. ajánlás

A tagállamok megvitatták azt a véleményt, miszerint a vámhatóságoknak különféle időpontokban kellene érkezniük annak érdekében, hogy az ellenőrzések ne legyenek kiszámíthatóak (10). A Bizottság kezdeményezni fogja, hogy ezt formálisan is rögzítsék a 2090/2002/EK rendelet módosításával.

| 54. | A jelenlegi 5 %-os minimumkövetelmény betartásra kerül, még akkor is, ha az alacsony értékű exportokat nem vesszük figyelembe.
  Ugyanakkor a Bizottság osztja a Számvevőszék azon véleményét, hogy a tagállamoknak törekedniük kell az ellenőrzésre kiválasztott alacsony és magas értékű szállítmányok közti megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban kezeljék a jelentkező kockázatokat.
  Mindazonáltal a Bizottság úgy gondolja, hogy bizonyos mennyiségű alacsony értékű exportot továbbra is ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

54.

A jelenlegi 5 %-os minimumkövetelmény betartásra kerül, még akkor is, ha az alacsony értékű exportokat nem vesszük figyelembe.

Ugyanakkor a Bizottság osztja a Számvevőszék azon véleményét, hogy a tagállamoknak törekedniük kell az ellenőrzésre kiválasztott alacsony és magas értékű szállítmányok közti megfelelő egyensúlyra annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban kezeljék a jelentkező kockázatokat.

Mindazonáltal a Bizottság úgy gondolja, hogy bizonyos mennyiségű alacsony értékű exportot továbbra is ellenőrizni kell.

2. ajánlás

A Bizottság mérlegeli a kötelező kockázatelemzések bevezetését az 1875/2006/EK rendeletben (a Vámkódex végrehajtási rendelkezései) már lefektetett kezdeményezésekkel összhangban.

A Bizottság már eddig is jelentősen ösztönözte a tagállamokat kockázatelemzések végrehajtására azáltal, hogy engedélyezte az ilyet végrehajtóknak a Szerződés 1. mellékletben nem szereplő áruk esetében (elsősorban feldolgozott termékek) az ellenőrzési ráta 5 %-ról 0,5 %-ra való csökkentését.

Ezen túl a Bizottság javasolni fogja a Tanácsnak, hogy adja meg a tagállamoknak azt a lehetőséget, hogy a vámhatóságonkénti 5 %-os ellenőrzési rátát tagállamonként lehessen alkalmazni, amennyiben kockázatelemzés készült.

| 55. | A helyszíni fizikai ellenőrzéseknek, az egész szállítmányra vonatkozó szállítási okmányoknak a többi kereskedelmi dokumentációval együtt igazolniuk kell az egész rakományra vonatkozó bizonyosságot. Ezen túlmenően a 4045/89/EK rendelet szerinti utólagos ellenőrzések megerősítik ezeket a bizonyosságokat. A Bizottság hivatkozik a 24. bekezdésre adott válaszára is. |
| --- | --- |

55.

A helyszíni fizikai ellenőrzéseknek, az egész szállítmányra vonatkozó szállítási okmányoknak a többi kereskedelmi dokumentációval együtt igazolniuk kell az egész rakományra vonatkozó bizonyosságot. Ezen túlmenően a 4045/89/EK rendelet szerinti utólagos ellenőrzések megerősítik ezeket a bizonyosságokat. A Bizottság hivatkozik a 24. bekezdésre adott válaszára is.

3. ajánlás

A Bizottság mérlegeli a 2090/2002/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 1. pontja szerinti ömlesztett szállítmányok ellenőrzésére vonatkozóan iránymutatások kiadását.

| 56. | a) | A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, miszerint a „raktérajtós” ellenőrzések (lásd szintén a Bizottság válaszának 34. pontját) önmagukban nem teljesítik azt a követelményt, hogy a szemrevételezéses ellenőrzésnek tisztáznia kell, hogy az áruk megegyeznek-e az őket kísérő iratokon feltüntetettekkel. A bizottsági szolgálatok megvizsgálják a vonatkozó jogszabályok (11) módosításának lehetőségeit a probléma kezelése érdekében. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, miszerint a „raktérajtós” ellenőrzések (lásd szintén a Bizottság válaszának 34. pontját) önmagukban nem teljesítik azt a követelményt, hogy a szemrevételezéses ellenőrzésnek tisztáznia kell, hogy az áruk megegyeznek-e az őket kísérő iratokon feltüntetettekkel. A bizottsági szolgálatok megvizsgálják a vonatkozó jogszabályok (11) módosításának lehetőségeit a probléma kezelése érdekében.

| b) | Az érintett tagállamok megfeleltek a jogi előírásoknak.
  A Számvevőszék megállapításai a következőket érintik:






  — | Az új tagállamok gyermekbetegségei, amelyek időközben megoldódtak. |
| --- | --- | --- |

b)

Az érintett tagállamok megfeleltek a jogi előírásoknak.

A Számvevőszék megállapításai a következőket érintik:

—

Az új tagállamok gyermekbetegségei, amelyek időközben megoldódtak.

| — | A kilépési tengeri kikötők mindegyike megfelel a minimális jogi előírásoknak, de néhányuk többet hajt végre, mint az előírt minimum. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ezt nem kell ellenezni. |
| --- | --- |

—

A kilépési tengeri kikötők mindegyike megfelel a minimális jogi előírásoknak, de néhányuk többet hajt végre, mint az előírt minimum. A Bizottságnak az a véleménye, hogy ezt nem kell ellenezni.

| c) | A Számvevőszék által feltárt gyakorlat megfelel az érvényben lévő jogszabályoknak, amelyek azt írják elő, hogy a kicserélési ellenőrzéseket olyan árukon kell végrehajtani, amelyeket nem vámhivatal látott el vámzárral.
  Ugyanakkor a Bizottság mérlegeli, hogy alternatívaként ajánlja a vámhatóságok általi vámzárfelhelyezést megelőző kötelező elő-vámkezelési ellenőrzések bevezetését, amely esetben a kiléptető vámhatóság bizalommal kezelheti azokat a szállítmányokat, amelyek sértetlen vámzárral rendelkeznek. |
| --- | --- |

c)

A Számvevőszék által feltárt gyakorlat megfelel az érvényben lévő jogszabályoknak, amelyek azt írják elő, hogy a kicserélési ellenőrzéseket olyan árukon kell végrehajtani, amelyeket nem vámhivatal látott el vámzárral.

Ugyanakkor a Bizottság mérlegeli, hogy alternatívaként ajánlja a vámhatóságok általi vámzárfelhelyezést megelőző kötelező elő-vámkezelési ellenőrzések bevezetését, amely esetben a kiléptető vámhatóság bizalommal kezelheti azokat a szállítmányokat, amelyek sértetlen vámzárral rendelkeznek.

| d) | A Bizottság mérlegeli a kiléptető vámhatóságok számára azon kötelezettség bevezetésének javaslatát, amely szerint a vámzárak állapotát aktívan meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság mérlegeli a kiléptető vámhatóságok számára azon kötelezettség bevezetésének javaslatát, amely szerint a vámzárak állapotát aktívan meg kell vizsgálni.

| e) | Bár lehet némi kockázat, ahogy a Számvevőszék is jelezte, ilyen esetekben a kérdéses termékek mindaddig vámfelügyelet alatt maradnak, amíg valóban fizikailag el nem hagyják a Közösség vámterületét. Ezért a Bizottság úgy látja, hogy az export-visszatérítésekre vonatkozó kockázat kezelése megfelelő. |
| --- | --- |

e)

Bár lehet némi kockázat, ahogy a Számvevőszék is jelezte, ilyen esetekben a kérdéses termékek mindaddig vámfelügyelet alatt maradnak, amíg valóban fizikailag el nem hagyják a Közösség vámterületét. Ezért a Bizottság úgy látja, hogy az export-visszatérítésekre vonatkozó kockázat kezelése megfelelő.

| f) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az exportőrnek jeleznie kell, hogy export-visszatérítésre jogosult-e vagy sem (12). Javaslatot fog benyújtani a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának véleményéhez a dokumentumokban (T5 ellenőrző példány) kötelezően feltüntetendő információkra vonatkozóan, amelyek megállapítják, hogy benyújtottak-e visszatérítési kérelmet és hogy ennek mekkora a becsült összege. |
| --- | --- |

f)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az exportőrnek jeleznie kell, hogy export-visszatérítésre jogosult-e vagy sem (12). Javaslatot fog benyújtani a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának véleményéhez a dokumentumokban (T5 ellenőrző példány) kötelezően feltüntetendő információkra vonatkozóan, amelyek megállapítják, hogy benyújtottak-e visszatérítési kérelmet és hogy ennek mekkora a becsült összege.

| g) | A Számvevőszék tájékoztatta a Bizottságot ezekről a megállapításokról, és a Bizottság kérte a tagállamokat a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2006. július 11-i ülésén, hogy fordítsanak több figyelmet erre a szempontra. |
| --- | --- |

g)

A Számvevőszék tájékoztatta a Bizottságot ezekről a megállapításokról, és a Bizottság kérte a tagállamokat a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2006. július 11-i ülésén, hogy fordítsanak több figyelmet erre a szempontra.

4. ajánlás

A Bizottság módosítást készít a 2090/2002/EK rendelethez:

| — | figyelembe véve az ellenőrzések költséghatékonyságának elveit, |
| --- | --- |

—

figyelembe véve az ellenőrzések költséghatékonyságának elveit,

| — | százalékban kifejezve a kicserélési ellenőrzések normáját, felváltva ezzel a „naponként egy” szabályt, |
| --- | --- |

—

százalékban kifejezve a kicserélési ellenőrzések normáját, felváltva ezzel a „naponként egy” szabályt,

| — | a vámhatóságok általi vámzárfelhelyezést megelőző kötelező elő-vámkezelési ellenőrzéseket vezetve be, ezáltal biztosítva, hogy a többi szállítmány valóban a kicserélési ellenőrzések hatálya alá esik, |
| --- | --- |

—

a vámhatóságok általi vámzárfelhelyezést megelőző kötelező elő-vámkezelési ellenőrzéseket vezetve be, ezáltal biztosítva, hogy a többi szállítmány valóban a kicserélési ellenőrzések hatálya alá esik,

annak érdekében, hogy a jogi rendelkezés kifejezze azt, amit ebben a vonatkozásban már elmagyaráztak a tagállamoknak a munkadokumentumokban.

A Bizottság továbbra is alaposan ellenőrizni fogja a tagállamoknak a témáról készített éves jelentéseit, ahogyan arról a 2090/2002/EK rendelet III. mellékletének 2.7. pontja rendelkezik.

| 57. | a) | A Bizottság az ellenőrök megállapításai alapján járt el. Ezeket a tagállamokkal a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában megvitatták, és különböző munkadokumentumokban ismertették velük. Ezen túlmenően a Bizottság előkészíti a vonatkozó jogszabályok módosításait.
  Továbbá a Számvevőszék vonatkozó megállapításait alaposan megismerték a tagállamok a számlaelszámolási eljárás során. |
| --- | --- | --- |

57.

a)

A Bizottság az ellenőrök megállapításai alapján járt el. Ezeket a tagállamokkal a kereskedelmi mechanizmusok bizottságában megvitatták, és különböző munkadokumentumokban ismertették velük. Ezen túlmenően a Bizottság előkészíti a vonatkozó jogszabályok módosításait.

Továbbá a Számvevőszék vonatkozó megállapításait alaposan megismerték a tagállamok a számlaelszámolási eljárás során.

| c) | A 386/90/EGK rendelet alá tartozó fizikai ellenőrzések részét képezik az ellenőrzések egy általános, átfogó rendszerének, amelyek a fizikai ellenőrzéseken felül tartalmazzák a visszatérítési kérelmek 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK rendelet alá tartozó utólagos ellenőrzéseket, és a Bizottság saját ellenőrzéseit a számlák rendezésén belül. A Bizottság az ellenőrzések ezen láncolata alapján kap megfelelő bizonyosságot az érintett kifizetésekről. |
| --- | --- |

c)

A 386/90/EGK rendelet alá tartozó fizikai ellenőrzések részét képezik az ellenőrzések egy általános, átfogó rendszerének, amelyek a fizikai ellenőrzéseken felül tartalmazzák a visszatérítési kérelmek 100 %-os előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK rendelet alá tartozó utólagos ellenőrzéseket, és a Bizottság saját ellenőrzéseit a számlák rendezésén belül. A Bizottság az ellenőrzések ezen láncolata alapján kap megfelelő bizonyosságot az érintett kifizetésekről.

5. ajánlás

A Bizottság módosítást készít a 2090/2002/EK rendelethez a kiszámíthatóság kérdésében. Kezdeményezni fogja a kockázatelemzések készítésének kötelezővé tételét az 1875/2006/EK rendelet 3. cikkének import- és exportvámeljárásokra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A kicserélési ellenőrzésre történő kiválasztások tekintetében lásd a negyedik ajánlás harmadik részét.

---

(1)  A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése.

(2)  A 2090/2002/EK rendelet 2. cikke.

(3)  A D(2005) 12998 vitadokumentumban említettek szerint; TMC 2005. május 10.

(4)  D(2005) 12998 vitadokumentum, a 2005. május 10-i kereskedelmi mechanizmusok bizottságában tárgyalva.

(5)  A 2425/93/EK rendelet 912. cikke g. pontjának (4) bekezdése a T5 ellenőrző példányról.

(6)  T5 ellenőrző példány, A. keretes szöveg és/vagy 110. keretes szöveg; a 2454/93/EGK rendelet 912. cikke g) pontja (2) bekezdése b) vagy c) alpontja.

(7)  A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének 2. bekezdése.

(8)  D(2007) 8083. munkadokumentum.

(9)  A 2090/2002/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdése.

(10)  D(2006) 12818. munkadokumentum (TMC 2006. június 7.).

(11)  A 2090/2002/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének első albekezdése.

(12)  A kiléptető vámhatóságnál a termékeket kísérő kiviteli nyilatkozat harmadik példányában (2454/93/EGK rendelet 793. cikke), vagy a T5 ellenőrző példányon.

---