# Euroopa Liidu C 308/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 308 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide19. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 308

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide19. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2007/C 308/01 | Nõukogu resolutsioon, 5. detsember 2007, Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile (2007) järelmeetmete kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2007/C 308/01

Nõukogu resolutsioon, 5. detsember 2007, Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile (2007) järelmeetmete kohta

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 308/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 6 |
| 2007/C 308/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 308/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4939 — Uberior/L&R/Versailles Holdco) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 308/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4883 — PetroFina/Galactic/Futerro/JV) (
  1
  ) | 13 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 308/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

6

2007/C 308/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

9

2007/C 308/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4939 — Uberior/L&R/Versailles Holdco) (
  1
  )

1

13

2007/C 308/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4883 — PetroFina/Galactic/Futerro/JV) (
  1
  )

1

13

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 308/06 | Euro vahetuskurss | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 308/06

Euro vahetuskurss

14

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 308/07 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 308/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |
| 2007/C 308/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 23 |
| 2007/C 308/10 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 28 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 308/07

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

15

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 308/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

2007/C 308/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

23

2007/C 308/10

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

28

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 308/11 | Riigiabi N 574/05 — Itaalia — Parandus (ELT C 133, 15.6.2007) | 33 |

Parandused

2007/C 308/11

Riigiabi N 574/05 — Itaalia — Parandus (ELT C 133, 15.6.2007)

(ELT C 133, 15.6.2007)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

5. detsember 2007,

Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) järelmeetmete kohta

(2007/C 308/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tuletades meelde, et:

| 1. | mittediskrimineerimine ja võrdne kohtlemine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted, mis on sätestatud eelkõige EÜ asutamislepingu artiklites 2, 3 ja 13 ja mida tuleks võtta arvesse kõigis Euroopa Liidu poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

1.

mittediskrimineerimine ja võrdne kohtlemine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted, mis on sätestatud eelkõige EÜ asutamislepingu artiklites 2, 3 ja 13 ja mida tuleks võtta arvesse kõigis Euroopa Liidu poliitikavaldkondades;

| 2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 tunnustatakse mitmesugustel erinevatel alustel diskrimineerimise keeldu ning selle artiklis 23 tunnustatakse nõuet tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 tunnustatakse mitmesugustel erinevatel alustel diskrimineerimise keeldu ning selle artiklis 23 tunnustatakse nõuet tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades;

| 3. | 2005.–2010. aasta sotsiaalmeetmete kaval, mis täiendab ja toetab Lissaboni strateegiat, on oluline roll majanduskasvu sotsiaalmõõtme edendamisel, sealhulgas kõigile võrdsete võimaluste loomisel, vahendina sotsiaalselt sidusama ühiskonna saavutamisel; |
| --- | --- |

3.

2005.–2010. aasta sotsiaalmeetmete kaval, mis täiendab ja toetab Lissaboni strateegiat, on oluline roll majanduskasvu sotsiaalmõõtme edendamisel, sealhulgas kõigile võrdsete võimaluste loomisel, vahendina sotsiaalselt sidusama ühiskonna saavutamisel;

| 4. | programm PROGRESS (1) toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja edendab selle integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse, parandades selle nähtuse mõistmist, toetades õigusaktide rakendamist, suurendades teadlikkust ning arendades peamiste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust; |
| --- | --- |

4.

programm PROGRESS (1) toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja edendab selle integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse, parandades selle nähtuse mõistmist, toetades õigusaktide rakendamist, suurendades teadlikkust ning arendades peamiste Euroopa tasandi võrgustike suutlikkust;

| 5. | tuginedes vastustele, mis saadi 2004. aasta rohelisele raamatule võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta laienenud ELis, on komisjon võtnud vastu raamstrateegia, mis on olnud viimase kolme aasta jooksul ELi tasandil diskrimineerimisvastase tegevuse raamistikuks; |
| --- | --- |

5.

tuginedes vastustele, mis saadi 2004. aasta rohelisele raamatule võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta laienenud ELis, on komisjon võtnud vastu raamstrateegia, mis on olnud viimase kolme aasta jooksul ELi tasandil diskrimineerimisvastase tegevuse raamistikuks;

| 6. | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2006. aasta märtsis soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste vastuvõtmisega on liikmesriigid ja Euroopa Komisjon võtnud endale kohustuse rakendada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja meetmeid Euroopa ning siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2006. aasta märtsis soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste vastuvõtmisega on liikmesriigid ja Euroopa Komisjon võtnud endale kohustuse rakendada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja meetmeid Euroopa ning siseriiklikul tasandil.

Arvestades, et:

| 1. | vaatamata olulistele edusammudele võrdõiguslikkuse edendamisel ja diskrimineerimise vastu võitlemisel, muu hulgas tänu võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide vastuvõtmisele ning võrdõiguslikkusega tegelevate siseriiklike asutuste loomisele, on ebavõrdsus ja diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, vanuse, puude, usutunnistuse või veendumuste ja seksuaalse sättumuse alusel ELis jätkuvalt säilinud, põhjustades olulisi kulusid asjaomastele konkreetsetele naistele ja meestele ning Euroopa ühiskondadele tervikuna; |
| --- | --- |

1.

vaatamata olulistele edusammudele võrdõiguslikkuse edendamisel ja diskrimineerimise vastu võitlemisel, muu hulgas tänu võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide vastuvõtmisele ning võrdõiguslikkusega tegelevate siseriiklike asutuste loomisele, on ebavõrdsus ja diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, vanuse, puude, usutunnistuse või veendumuste ja seksuaalse sättumuse alusel ELis jätkuvalt säilinud, põhjustades olulisi kulusid asjaomastele konkreetsetele naistele ja meestele ning Euroopa ühiskondadele tervikuna;

| 2. | vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on olulised tõkked võrdsete võimaluste saavutamisel; |
| --- | --- |

2.

vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on olulised tõkked võrdsete võimaluste saavutamisel;

| 3. | diskrimineerimisvastastest õigusaktidest teatakse jätkuvalt ebapiisavalt, nagu seda rõhutas hiljutine Eurobaromeetri uuring, mis näitas, et ainult üks kolmandik inimestest ELis teavad nende õigusi juhul, kui nad peaksid langema diskrimineerimise või ahistamise ohvriks; |
| --- | --- |

3.

diskrimineerimisvastastest õigusaktidest teatakse jätkuvalt ebapiisavalt, nagu seda rõhutas hiljutine Eurobaromeetri uuring, mis näitas, et ainult üks kolmandik inimestest ELis teavad nende õigusi juhul, kui nad peaksid langema diskrimineerimise või ahistamise ohvriks;

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta otsus Euroopa aastale „Võrdsed võimalused kõigile” — õiglase ühiskonna poole (2007) aluse panemise kohta (2) andis võimaluse uuendada jagatud nägemust Euroopast, kus kedagi ei diskrimineerita, ning kinnitada veel kord, et täielikult võrdsete võimaluste saavutamine on Euroopa ja selle inimeste kasvu, ühtekuuluvuse, jõukuse ja heaolu jaoks olulised; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta otsus Euroopa aastale „Võrdsed võimalused kõigile” — õiglase ühiskonna poole (2007) aluse panemise kohta (2) andis võimaluse uuendada jagatud nägemust Euroopast, kus kedagi ei diskrimineerita, ning kinnitada veel kord, et täielikult võrdsete võimaluste saavutamine on Euroopa ja selle inimeste kasvu, ühtekuuluvuse, jõukuse ja heaolu jaoks olulised;

| 5. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb ühtlustatud näitajaid puuete valdkonnas kui vahendit Euroopa poliitikate üle järelevalve teostamiseks, rõhutab vajadust määratleda Euroopa tasandil puuete valdkonnas usaldusväärne ja ühtne näitajate kogum eesmärgiga saavutada edusamme võrdsete võimaluste muutmisel puuetega inimeste jaoks reaalsuseks ning võimaldada parimate lahenduste alast teabevahetust liikmesriikide vahel, kuna kõnealuste algatuste tulemuslikkus muutuks sellega mõõdetavaks. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb ühtlustatud näitajaid puuete valdkonnas kui vahendit Euroopa poliitikate üle järelevalve teostamiseks, rõhutab vajadust määratleda Euroopa tasandil puuete valdkonnas usaldusväärne ja ühtne näitajate kogum eesmärgiga saavutada edusamme võrdsete võimaluste muutmisel puuetega inimeste jaoks reaalsuseks ning võimaldada parimate lahenduste alast teabevahetust liikmesriikide vahel, kuna kõnealuste algatuste tulemuslikkus muutuks sellega mõõdetavaks.

Tervitades:

| 1. | sidusrühmade erakordselt laiaulatuslikku mobiliseerumist ja osavõttu seoses Euroopa aastaga „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) (edaspidi „Euroopa aasta”), mille kohta andsid tunnistust mitusada meedet, nagu teabe-, edendus- ja koolituskampaaniad, auhinnad ettevõtetele innovatiivsete mitmekesisuse alaste lähenemisviiside eest, muusika- ja noortefestivalid, koolitusprogrammid ning küsitlused ja uuringud, mida rakendati üle kogu ELi selleks, et muuta võrdsus reaalsuseks, ning mis hõlmasid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusasutusi, organisatsioone, kes kaitsevad või esindavad nende isikute huvisid, keda võidakse potentsiaalselt diskrimineerida või ebavõrdselt kohelda, koole, ettevõtteid, ametiühinguid, võrdõiguslikkusega tegelevaid asutusi ja paljusid rohujuuretasandi organisatsioone; |
| --- | --- |

1.

sidusrühmade erakordselt laiaulatuslikku mobiliseerumist ja osavõttu seoses Euroopa aastaga „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) (edaspidi „Euroopa aasta”), mille kohta andsid tunnistust mitusada meedet, nagu teabe-, edendus- ja koolituskampaaniad, auhinnad ettevõtetele innovatiivsete mitmekesisuse alaste lähenemisviiside eest, muusika- ja noortefestivalid, koolitusprogrammid ning küsitlused ja uuringud, mida rakendati üle kogu ELi selleks, et muuta võrdsus reaalsuseks, ning mis hõlmasid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusasutusi, organisatsioone, kes kaitsevad või esindavad nende isikute huvisid, keda võidakse potentsiaalselt diskrimineerida või ebavõrdselt kohelda, koole, ettevõtteid, ametiühinguid, võrdõiguslikkusega tegelevaid asutusi ja paljusid rohujuuretasandi organisatsioone;

| 2. | üksikisikute, kodanikuühiskonna, valitsuste ja avalike halduste, võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ja Euroopa institutsioonide poolt üles näidatud tugevat pühendumust sellele, et tähistada kogu 2007. aasta jooksul võrdseid võimalusi kõigile ning rakendada Euroopa aasta võtme-eesmärke — õigused, esindatus, tunnustamine ja austus; |
| --- | --- |

2.

üksikisikute, kodanikuühiskonna, valitsuste ja avalike halduste, võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ja Euroopa institutsioonide poolt üles näidatud tugevat pühendumust sellele, et tähistada kogu 2007. aasta jooksul võrdseid võimalusi kõigile ning rakendada Euroopa aasta võtme-eesmärke — õigused, esindatus, tunnustamine ja austus;

| 3. | riiklike rakendusasutuste loomist ning selliste riiklike strateegiate ja prioriteetide vastuvõtmist Euroopa aasta rakendamiseks igas osalevas riigis, mis hõlmavad esimest korda kõiki artiklis 13 loetletud diskrimineerimise aluseid; |
| --- | --- |

3.

riiklike rakendusasutuste loomist ning selliste riiklike strateegiate ja prioriteetide vastuvõtmist Euroopa aasta rakendamiseks igas osalevas riigis, mis hõlmavad esimest korda kõiki artiklis 13 loetletud diskrimineerimise aluseid;

| 4. | uuendatud dialoogi diskrimineerimisvastase võitlusega tegelevate avaliku sektori institutsioonide, poliitikakujundajate ja sidusrühmade vahel kogu Euroopa aasta vältel tänu 2007. aasta jaanuaris toimunud võrdõiguslikkuse tippkohtumisele ning siseriikliku tasandi mehhanismidele, mis loodi selleks, et korrapäraselt konsulteerida ja teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna ja teiste asjakohaste sidusrühmadega Euroopa aastat puudutavate riiklike strateegiate koostamisel, rakendamisel ja järelevalvel; |
| --- | --- |

4.

uuendatud dialoogi diskrimineerimisvastase võitlusega tegelevate avaliku sektori institutsioonide, poliitikakujundajate ja sidusrühmade vahel kogu Euroopa aasta vältel tänu 2007. aasta jaanuaris toimunud võrdõiguslikkuse tippkohtumisele ning siseriikliku tasandi mehhanismidele, mis loodi selleks, et korrapäraselt konsulteerida ja teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna ja teiste asjakohaste sidusrühmadega Euroopa aastat puudutavate riiklike strateegiate koostamisel, rakendamisel ja järelevalvel;

| 5. | kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste peamiste sidusrühmade vahel siseriiklikul tasandil peetud laiaulatuslikku dialoogi seoses nende panusega Euroopa aasta riikliku strateegia koostamisse, rakendamisse, järelmeetmetesse ja hindamisse ning korrapärast arvamuste vahetust Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

5.

kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste peamiste sidusrühmade vahel siseriiklikul tasandil peetud laiaulatuslikku dialoogi seoses nende panusega Euroopa aasta riikliku strateegia koostamisse, rakendamisse, järelmeetmetesse ja hindamisse ning korrapärast arvamuste vahetust Euroopa tasandil;

| 6. | kõigi diskrimineerimise aluste tasakaalustatud käsitlemist Eurooa aasta meetmete puhul; |
| --- | --- |

6.

kõigi diskrimineerimise aluste tasakaalustatud käsitlemist Eurooa aasta meetmete puhul;

| 7. | võrdõiguslikkusega tegelevate siseriiklike asutuste võrgustiku EQUINET loomist, mis edendab kõnealuste asutuste suutlikkust täita nende sõltumatut rolli ekspertteadmiste vahetuse, koolituse ja vastastikuse toetuse kaudu ning aitab neil panustada võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide tõhusaks rakendamiseks vajalikesse institutsioonilistesse muudatustesse ning toetada dialoogi Euroopa institutsioonide ja spetsialiseerunud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

7.

võrdõiguslikkusega tegelevate siseriiklike asutuste võrgustiku EQUINET loomist, mis edendab kõnealuste asutuste suutlikkust täita nende sõltumatut rolli ekspertteadmiste vahetuse, koolituse ja vastastikuse toetuse kaudu ning aitab neil panustada võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide tõhusaks rakendamiseks vajalikesse institutsioonilistesse muudatustesse ning toetada dialoogi Euroopa institutsioonide ja spetsialiseerunud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste vahel;

| 8. | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni allakirjutamist ühenduse ja enamiku liikmesriikide poolt, (3) mille järel lepiti 2007. aasta juunis (4) toimunud puuete alasel ministrite mitteametlikul kohtumisel konsensuslikult kokku, et tehakse tööd ühtse ja koordineeritud lähenemisviisi saavutamiseks ÜRO konventsiooni rakendamisel Euroopas. |
| --- | --- |

8.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni allakirjutamist ühenduse ja enamiku liikmesriikide poolt, (3) mille järel lepiti 2007. aasta juunis (4) toimunud puuete alasel ministrite mitteametlikul kohtumisel konsensuslikult kokku, et tehakse tööd ühtse ja koordineeritud lähenemisviisi saavutamiseks ÜRO konventsiooni rakendamisel Euroopas.

Märkides, et:

| 1. | võrdõiguslikkuse poliitika on oluline vahend sotsiaalse ühtekuuluvuse, majanduskasvu, jõukuse ja konkurentsivõime ning seega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

võrdõiguslikkuse poliitika on oluline vahend sotsiaalse ühtekuuluvuse, majanduskasvu, jõukuse ja konkurentsivõime ning seega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks;

| 2. | artikli 13 kohaselt on seni vastu võetud kolm võrdse kohtlemise põhimõtet rakendavat direktiivi: direktiiv 2000/43/EÜ, (5) mis käsitleb rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimist töötingimuste, kaupade ja teenuste kättesaadavuse, hariduse ja sotsiaalkaitse valdkonnas; direktiiv 2000/78/EÜ, (6) mis hõlmab kõiki muid diskrimineerimise aluseid, st usutunnistus või veendumused, puue, vanus või seksuaalne sättumus, tööle saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas, ning direktiiv 2004/113/EÜ, (7) mis hõlmab soo alusel diskrimineerimist kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

artikli 13 kohaselt on seni vastu võetud kolm võrdse kohtlemise põhimõtet rakendavat direktiivi: direktiiv 2000/43/EÜ, (5) mis käsitleb rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimist töötingimuste, kaupade ja teenuste kättesaadavuse, hariduse ja sotsiaalkaitse valdkonnas; direktiiv 2000/78/EÜ, (6) mis hõlmab kõiki muid diskrimineerimise aluseid, st usutunnistus või veendumused, puue, vanus või seksuaalne sättumus, tööle saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas, ning direktiiv 2004/113/EÜ, (7) mis hõlmab soo alusel diskrimineerimist kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas;

| 3. | selleks et teha konkreetseid edusamme võrdsuse saavutamiseks praktikas on vaja tugevdada teadlikkust ja õigusaktide rakendamist ning integreerida võrdsed võimalused kõikidesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

3.

selleks et teha konkreetseid edusamme võrdsuse saavutamiseks praktikas on vaja tugevdada teadlikkust ja õigusaktide rakendamist ning integreerida võrdsed võimalused kõikidesse poliitikavaldkondadesse;

| 4. | nagu nõukogu Saksamaa eesistumise ajal 2007. aasta jaanuaris toimunud võrdõiguslikkuse tippkohtumine ning Portugali eesistumise ajal 2007. aasta novembris toimunud Euroopa aasta lõpetamise konverents näitasid, peamiste sidusrühmade ja poliitikakujundajate vahel ELi tasandil dialoogi ning teabe ja heade tavade vahetuse tagamine on väärtuslik võrdsete võimaluste edendamise valdkonnas edusammude tegemisel; |
| --- | --- |

4.

nagu nõukogu Saksamaa eesistumise ajal 2007. aasta jaanuaris toimunud võrdõiguslikkuse tippkohtumine ning Portugali eesistumise ajal 2007. aasta novembris toimunud Euroopa aasta lõpetamise konverents näitasid, peamiste sidusrühmade ja poliitikakujundajate vahel ELi tasandil dialoogi ning teabe ja heade tavade vahetuse tagamine on väärtuslik võrdsete võimaluste edendamise valdkonnas edusammude tegemisel;

| 5. | on oluline, et rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisega võitlevad meetmed võtaksid arvesse erinevaid viise, kuidas naised ja mehed diskrimineerimist kogevad; |
| --- | --- |

5.

on oluline, et rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimisega võitlevad meetmed võtaksid arvesse erinevaid viise, kuidas naised ja mehed diskrimineerimist kogevad;

| 6. | võrdsete võimaluste suunas edusammude tegemisel on võtmetähtsusega diskrimineerimise riskirühmade ühiskonnas osalemise parandamine ning meeste ja naiste tasakaalustatud osalemine, samuti nende osalemine diskrimineerimisvastastes meetmetes; |
| --- | --- |

6.

võrdsete võimaluste suunas edusammude tegemisel on võtmetähtsusega diskrimineerimise riskirühmade ühiskonnas osalemise parandamine ning meeste ja naiste tasakaalustatud osalemine, samuti nende osalemine diskrimineerimisvastastes meetmetes;

| 7. | mitmekesisuse hüvesid nii Euroopa ühiskondade kui üksikisikute jaoks tuleks rõhutada positiivse panuse kaudu, mille kõik inimesed võivad anda, olenemata nende soost, rassist või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

7.

mitmekesisuse hüvesid nii Euroopa ühiskondade kui üksikisikute jaoks tuleks rõhutada positiivse panuse kaudu, mille kõik inimesed võivad anda, olenemata nende soost, rassist või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest;

| 8. | keskse tähtsusega on vägivalla, eelarvamuste ja stereotüüpide kaotamine, heade suhete edendamine kõigi ühiskonna liikmete ja eelkõige noorte vahel ning diskrimineerimisvastase võitluse aluseks olevate väärtuste edendamine ja levitamine; |
| --- | --- |

8.

keskse tähtsusega on vägivalla, eelarvamuste ja stereotüüpide kaotamine, heade suhete edendamine kõigi ühiskonna liikmete ja eelkõige noorte vahel ning diskrimineerimisvastase võitluse aluseks olevate väärtuste edendamine ja levitamine;

| 9. | andmete kogumine diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse kohta on oluline vahend esiteks selleks, et hinnata nõuetekohaselt üksikisikute poolt kogetavate diskrimineerimisprobleemide ulatust ja liiki, ning teiseks selleks, et koostada, kohandada, jälgida ja hinnata tegevussuundi; |
| --- | --- |

9.

andmete kogumine diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse kohta on oluline vahend esiteks selleks, et hinnata nõuetekohaselt üksikisikute poolt kogetavate diskrimineerimisprobleemide ulatust ja liiki, ning teiseks selleks, et koostada, kohandada, jälgida ja hinnata tegevussuundi;

| 10. | Euroopa aasta on toonud esile tõsised raskused, mis tulenevad mitmekordsest diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

10.

Euroopa aasta on toonud esile tõsised raskused, mis tulenevad mitmekordsest diskrimineerimisest;

| 11. | diskrimineerimine võib viia vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuseni, takistades osalemist ja juurdepääsu ressurssidele; |
| --- | --- |

11.

diskrimineerimine võib viia vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuseni, takistades osalemist ja juurdepääsu ressurssidele;

| 12. | paljud romid on väga raskes olukorras, mida iseloomustab diskrimineerimine nende etnilise päritolu alusel ning sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

12.

paljud romid on väga raskes olukorras, mida iseloomustab diskrimineerimine nende etnilise päritolu alusel ning sotsiaalne tõrjutus;

| 13. | Euroopa aasta lõpus esitatakse kavandatavalt kõrgetasemelise ekspertrühma soovitused etniliste vähemuste sotsiaalse ja tööturule integreerimise kohta; |
| --- | --- |

13.

Euroopa aasta lõpus esitatakse kavandatavalt kõrgetasemelise ekspertrühma soovitused etniliste vähemuste sotsiaalse ja tööturule integreerimise kohta;

| 14. | täiendavaid edusamme on võimalik tõhusamalt saavutada integreerimist takistavate struktuuriliste ja füüsiliste tõkete kaotamise korral. Muu hulgas struktuurifondide kaudu võiks eraldada rahalisi vahendeid meetmete jaoks, mis aitavad edendada diskrimineerimisohus olevate inimeste juurdepääsuvõimalusi ning täielikku integreerimist tööturgu ning seega ühiskonda; |
| --- | --- |

14.

täiendavaid edusamme on võimalik tõhusamalt saavutada integreerimist takistavate struktuuriliste ja füüsiliste tõkete kaotamise korral. Muu hulgas struktuurifondide kaudu võiks eraldada rahalisi vahendeid meetmete jaoks, mis aitavad edendada diskrimineerimisohus olevate inimeste juurdepääsuvõimalusi ning täielikku integreerimist tööturgu ning seega ühiskonda;

| 15. | meedia saab edendada olulist rolli eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemisel ning seega panustamisel kõigile võrdsete võimaluste loomisse; |
| --- | --- |

15.

meedia saab edendada olulist rolli eelarvamuste ja stereotüüpide vastu võitlemisel ning seega panustamisel kõigile võrdsete võimaluste loomisse;

| 16. | ettevõtted tunnistavad üha enam, et mitmekesise tööjõu hõivamisest on võimalik saada olulist kasu; |
| --- | --- |

16.

ettevõtted tunnistavad üha enam, et mitmekesise tööjõu hõivamisest on võimalik saada olulist kasu;

| 17. | Euroopa Parlament ja kodanikuühiskond on esitanud üleskutse laiendada diskrimineerimisvastast õiguslikku kaitset muudele valdkondadele peale töölevõtu ja kutsealale pääsemise. |
| --- | --- |

17.

Euroopa Parlament ja kodanikuühiskond on esitanud üleskutse laiendada diskrimineerimisvastast õiguslikku kaitset muudele valdkondadele peale töölevõtu ja kutsealale pääsemise.

Kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles tegema kooskõlas nende vastava pädevusega järgmist:

| 1. | tagama olemasolevate diskrimineerimisvastaste seaduste ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide täieliku ja tõhusa rakendamise ja hindamise; |
| --- | --- |

1.

tagama olemasolevate diskrimineerimisvastaste seaduste ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide täieliku ja tõhusa rakendamise ja hindamise;

| 2. | suurendama jõupingutusi selleks, et ennetada diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude ning vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning võidelda selle vastu nii tööturul kui väljaspool seda; |
| --- | --- |

2.

suurendama jõupingutusi selleks, et ennetada diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude ning vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning võidelda selle vastu nii tööturul kui väljaspool seda;

| 3. | edendama teavet ja teadlikkust kõnealuste seaduste kohta laiema üldsuse, sidusrühmade ja otsusetegijate hulgas ning edendama kõigile võrdsete võimaluste loomisest tulenevat kasu, koostades ja levitades teavet ning teadlikkust suurendavaid vahendeid ja meetodeid; |
| --- | --- |

3.

edendama teavet ja teadlikkust kõnealuste seaduste kohta laiema üldsuse, sidusrühmade ja otsusetegijate hulgas ning edendama kõigile võrdsete võimaluste loomisest tulenevat kasu, koostades ja levitades teavet ning teadlikkust suurendavaid vahendeid ja meetodeid;

| 4. | arendama edasi Euroopa aasta jooksul loodud juhtimismehhanisme ning jätkama konstruktiivset arutelu poliitikakujundajate vahel ELi tasandil, valmistamaks ette võrdõiguslikkuse tippkohtumisi ja võtmaks nendega seotud järelemeetmeid; |
| --- | --- |

4.

arendama edasi Euroopa aasta jooksul loodud juhtimismehhanisme ning jätkama konstruktiivset arutelu poliitikakujundajate vahel ELi tasandil, valmistamaks ette võrdõiguslikkuse tippkohtumisi ja võtmaks nendega seotud järelemeetmeid;

| 5. | kaasama täielikult kodanikuühiskonna, sealhulgas diskrimineerimisohus olevaid inimesi esindavad organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja sidusrühmad diskrimineerimise vältimise ning võrdsuse ja võrdsete võimaluste edendamisele suunatud programmide koostamisse nii Euroopa kui siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

kaasama täielikult kodanikuühiskonna, sealhulgas diskrimineerimisohus olevaid inimesi esindavad organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja sidusrühmad diskrimineerimise vältimise ning võrdsuse ja võrdsete võimaluste edendamisele suunatud programmide koostamisse nii Euroopa kui siseriiklikul tasandil;

| 6. | kindlustama ja tugevdama spetsialiseerunud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste tulemuslikkust nende sõltumatu rolli täitmisel, eraldades neile siseriiklikke eelarvepiiranguid silmas pidades vajalikud rahalised vahendid ja personali, et võimaldada neil vastata kohaselt diskrimineerimisalastele süüdistustele õigeaegsel ja tõhusal viisil, toetamaks diskrimineerimise ohvreid, ning aidata aktiivselt kaasa täieliku võrdsuse saavutamisele praktikas; |
| --- | --- |

6.

kindlustama ja tugevdama spetsialiseerunud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste tulemuslikkust nende sõltumatu rolli täitmisel, eraldades neile siseriiklikke eelarvepiiranguid silmas pidades vajalikud rahalised vahendid ja personali, et võimaldada neil vastata kohaselt diskrimineerimisalastele süüdistustele õigeaegsel ja tõhusal viisil, toetamaks diskrimineerimise ohvreid, ning aidata aktiivselt kaasa täieliku võrdsuse saavutamisele praktikas;

| 7. | tagama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse teemade integreerimise struktuurifondide, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, majanduskasvu ja tööhõive suuniste ning sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse eesmärkide rakendamisse; |
| --- | --- |

7.

tagama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse teemade integreerimise struktuurifondide, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, majanduskasvu ja tööhõive suuniste ning sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse eesmärkide rakendamisse;

| 8. | võtma seaduste koostamisel ning poliitika ja toetusprogrammide jälgimisel ja hindamisel täielikult arvesse mitmekordsest diskrimineerimisest tulenevaid eriküsimusi; |
| --- | --- |

8.

võtma seaduste koostamisel ning poliitika ja toetusprogrammide jälgimisel ja hindamisel täielikult arvesse mitmekordsest diskrimineerimisest tulenevaid eriküsimusi;

| 9. | kasutama täielikult ära positiivse erikohtlemise võimalusi selleks, et kaotada olemasolev ebavõrdsus ning saavutada täielik võrdsus praktikas, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja töökohtadele; |
| --- | --- |

9.

kasutama täielikult ära positiivse erikohtlemise võimalusi selleks, et kaotada olemasolev ebavõrdsus ning saavutada täielik võrdsus praktikas, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja töökohtadele;

| 10. | koguma, võimaluse korral sugude kaupa eraldi ning vajaduse korral anonüümselt, statistilisi andmeid, mis on oluliseks vahendiks kõigile võrdsete võimaluste loomist ning mitmekordset diskrimineerimist käsitleva poliitika ja programmide koostamise ja jälgimise parandamisel, ning kaasama võrdsust käsitlevate andmete kogumisse teisi osalejaid; täielikult tuleks ära kasutada EUROSTATi kaudu ja Pekingi tegevusprogrammi raames kogutud olemasolevaid andmeid; |
| --- | --- |

10.

koguma, võimaluse korral sugude kaupa eraldi ning vajaduse korral anonüümselt, statistilisi andmeid, mis on oluliseks vahendiks kõigile võrdsete võimaluste loomist ning mitmekordset diskrimineerimist käsitleva poliitika ja programmide koostamise ja jälgimise parandamisel, ning kaasama võrdsust käsitlevate andmete kogumisse teisi osalejaid; täielikult tuleks ära kasutada EUROSTATi kaudu ja Pekingi tegevusprogrammi raames kogutud olemasolevaid andmeid;

| 11. | suurendama jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 ning Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamisel, võttes erimeetmeid ja integreerides soolise mõõtme poliitikakujundamise protsessi igasse etappi — kujundamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse — eesmärgiga edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

11.

suurendama jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 ning Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamisel, võttes erimeetmeid ja integreerides soolise mõõtme poliitikakujundamise protsessi igasse etappi — kujundamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse — eesmärgiga edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust;

| 12. | jätkama ja tugevdama puuetega seotud teemade integreerimist kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, võttes arvesse puuetega inimeste võrdsete võimaluste Euroopa tegevuskava erinevaid etappe, ning edendama kõnealuses valdkonnas edusammude jälgimiseks ühtlustatud näitajate ja kvantitatiivsete eesmärkide kogumi väljatöötamist; |
| --- | --- |

12.

jätkama ja tugevdama puuetega seotud teemade integreerimist kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, võttes arvesse puuetega inimeste võrdsete võimaluste Euroopa tegevuskava erinevaid etappe, ning edendama kõnealuses valdkonnas edusammude jälgimiseks ühtlustatud näitajate ja kvantitatiivsete eesmärkide kogumi väljatöötamist;

| 13. | jätkama naiste ja meeste võrdse osalemise edendamist otsusetegemises kõikidel tasanditel ning diskrimineerimisohus olevate rühmade kaasamist ühiskonda; |
| --- | --- |

13.

jätkama naiste ja meeste võrdse osalemise edendamist otsusetegemises kõikidel tasanditel ning diskrimineerimisohus olevate rühmade kaasamist ühiskonda;

| 14. | jätkama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni allkirjastamise, sõlmimise ja ratifitseerimise protsessi; |
| --- | --- |

14.

jätkama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni allkirjastamise, sõlmimise ja ratifitseerimise protsessi;

| 15. | arendama välja ühiste väljakutsete ja lahenduste alase koostöö ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel, sealhulgas seoses puuete valdkonna statistika ja osalemisnäitajatega; |
| --- | --- |

15.

arendama välja ühiste väljakutsete ja lahenduste alase koostöö ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel, sealhulgas seoses puuete valdkonna statistika ja osalemisnäitajatega;

| 16. | edendama romi elanikkonna juurdepääsu inimõigustele, kiirendama nende sotsiaalse kaasamise protsessi ning võitlema nende mis tahes vormis diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

16.

edendama romi elanikkonna juurdepääsu inimõigustele, kiirendama nende sotsiaalse kaasamise protsessi ning võitlema nende mis tahes vormis diskrimineerimise vastu;

| 17. | mõistma kindlalt hukka kõik homofoobia vormid ning esitama üleskutse, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, seda küsimust enam jälgida ja selle kohta enam uuringuid teostada; |
| --- | --- |

17.

mõistma kindlalt hukka kõik homofoobia vormid ning esitama üleskutse, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, seda küsimust enam jälgida ja selle kohta enam uuringuid teostada;

| 18. | mõistma kindlalt hukka kõik rassismi ja ksenofoobia vormid ning tugevdama selle küsimuse jälgimist ja sellekohaste uuringute teostamist, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt; |
| --- | --- |

18.

mõistma kindlalt hukka kõik rassismi ja ksenofoobia vormid ning tugevdama selle küsimuse jälgimist ja sellekohaste uuringute teostamist, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt;

| 19. | mõistma kindlalt hukka inimeste mis tahes vormis diskrimineerimise nende usutunnistuse või veendumuste alusel ning võtma kõik vajalikud meetmed selle ennetamiseks; |
| --- | --- |

19.

mõistma kindlalt hukka inimeste mis tahes vormis diskrimineerimise nende usutunnistuse või veendumuste alusel ning võtma kõik vajalikud meetmed selle ennetamiseks;

| 20. | ergutama Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit kui kahte ametit, mille ülesanne on toetada ELi tegevust soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning diskrimineerimise vastu võitlemisel, võtma aktiivselt osa Euroopa aasta võtmeeesmärkide järelmeetmete tagamisest ning kasutama Euroopa aasta jooksul läbiviidud uuringuid ja saadud tulemusi; |
| --- | --- |

20.

ergutama Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit kui kahte ametit, mille ülesanne on toetada ELi tegevust soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning diskrimineerimise vastu võitlemisel, võtma aktiivselt osa Euroopa aasta võtmeeesmärkide järelmeetmete tagamisest ning kasutama Euroopa aasta jooksul läbiviidud uuringuid ja saadud tulemusi;

| 21. | jätkama kõigi kättesaadavate vahendite kaasamist, muu hulgas struktuurifondide raames, toetamaks meetmeid, mis hõlbustavad diskrimineerimise all kannatavate inimeste täilikku integreerimist tööturgu ja ühiskonda; |
| --- | --- |

21.

jätkama kõigi kättesaadavate vahendite kaasamist, muu hulgas struktuurifondide raames, toetamaks meetmeid, mis hõlbustavad diskrimineerimise all kannatavate inimeste täilikku integreerimist tööturgu ja ühiskonda;

| 22. | võtma kohaseid meetmeid kõigi programmi PROGRESS pakutavate võimaluste kasutamise edendamiseks; |
| --- | --- |

22.

võtma kohaseid meetmeid kõigi programmi PROGRESS pakutavate võimaluste kasutamise edendamiseks;

| 23. | edendama tööjõu mitmekesisust ning toetama ja julgustama asjakohaste ettevõtteid puudutavate vahendite, sealhulgas vabatahtlike hartade arendamist; |
| --- | --- |

23.

edendama tööjõu mitmekesisust ning toetama ja julgustama asjakohaste ettevõtteid puudutavate vahendite, sealhulgas vabatahtlike hartade arendamist;

| 24. | suurendama mitmekesisust ja parandama võrdsete võimaluste korraldamist kõikides avaliku halduse asutustes ELi ja siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

24.

suurendama mitmekesisust ja parandama võrdsete võimaluste korraldamist kõikides avaliku halduse asutustes ELi ja siseriiklikul tasandil.

Kutsub kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid üles:

| 1. | osalema aktiivselt mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse alase poliitika ja meetmete väljaarendamisel ja edendamisel ning edendama mitmekesisuse ja võrdsete võimaluste alaseid tegevussuundi avaliku ja erasektori organisatsioonides ja ettevõtetes; |
| --- | --- |

1.

osalema aktiivselt mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse alase poliitika ja meetmete väljaarendamisel ja edendamisel ning edendama mitmekesisuse ja võrdsete võimaluste alaseid tegevussuundi avaliku ja erasektori organisatsioonides ja ettevõtetes;

| 2. | integreerima diskrimineerimisvastased ja positiivse erikohtlemise meetmed oma läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

2.

integreerima diskrimineerimisvastased ja positiivse erikohtlemise meetmed oma läbirääkimistesse;

| 3. | jätkama laiaulatuslikku dialoogi nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

3.

jätkama laiaulatuslikku dialoogi nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil;

| 4. | tegema koostööd valitsuste ja avaliku halduse asutuste, võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ning Euroopa institutsioonidega mis tahes alusel diskrimineerimise vastase globaalse partnerluse ülesehitamisel. |
| --- | --- |

4.

tegema koostööd valitsuste ja avaliku halduse asutuste, võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ning Euroopa institutsioonidega mis tahes alusel diskrimineerimise vastase globaalse partnerluse ülesehitamisel.

---

(1)  ELT L 315, 24.10.2006, lk 1.

(2)  ELT L 146, 31.5.2006, lk 1.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/enable

(4)  Berliin, 11. juuni 2007.

(5)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(6)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(7)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/6

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 308/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.6.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 39/04 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Lazio |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Piano di smaltimento delle carcasse |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Toetus hukkunud loomade kogumise ja kõrvaldamise kulude katmiseks |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Ligikaudu 10 000 000 EUR |
| Osatähtsus | Kuni 100 % |
| Programmi kestus | 2002-2006 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Regione Lazio |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.6.2007

Abi nr

NN 39/04

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Lazio

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Piano di smaltimento delle carcasse

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Toetus hukkunud loomade kogumise ja kõrvaldamise kulude katmiseks

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Ligikaudu 10 000 000 EUR

Osatähtsus

Kuni 100 %

Programmi kestus

2002-2006

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Regione Lazio

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.9.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 17/07 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Dopłaty do składek z tytułu ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich (zmiana pomocy nr N 260/05, ostatnio zmodyfikowanej przez pomoc nr N 591/06) |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 7 marca 2007 r. o zmianie ustawy o dopłatach do ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Kindlustustoetus |
| Abi liik | Kindlustustoetus |
| Eelarve | Aastaeelarvet suurendatakse 210 miljoni PLN võrra |
| Osatähtsus | Maksimaalne osatähtsus 50 % ja 60 %, kui kindlustuskate hõlmab ainult kahjusid, mille on põhjustanud loodusõnnetused või loodusõnnetustega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimused |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi |
| ul. Wspolna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.9.2007

Abi nr

N 17/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Dopłaty do składek z tytułu ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich (zmiana pomocy nr N 260/05, ostatnio zmodyfikowanej przez pomoc nr N 591/06)

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 7 marca 2007 r. o zmianie ustawy o dopłatach do ubezpieczeń upraw rolnych i zwierząt gospodarskich

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Kindlustustoetus

Abi liik

Kindlustustoetus

Eelarve

Aastaeelarvet suurendatakse 210 miljoni PLN võrra

Osatähtsus

Maksimaalne osatähtsus 50 % ja 60 %, kui kindlustuskate hõlmab ainult kahjusid, mille on põhjustanud loodusõnnetused või loodusõnnetustega võrreldavad ebasoodsad ilmastikutingimused

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi

ul. Wspolna 30

PL-00-930 Warszawa

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.9.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 437/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Calabria |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi per la capitalizzazione delle imprese. Decreto legislativo n. 102/2004, articolo 17 |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagatiste süsteem oli kavandatud nii, et see ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi |
| Abi liik | Tagatis |
| Eelarve | 3,9 miljonit EUR |
| Osatähtsus | Meede ei ole riigiabi |
| Kestus | Kuni 2008. aasta lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Regione Calabria |
| Assessorato Agricoltura |
| Via Lucrezia Della Valle |
| I-88100 Catanzaro |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.9.2007

Abi nr

N 437/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Calabria

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi per la capitalizzazione delle imprese. Decreto legislativo n. 102/2004, articolo 17

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagatiste süsteem oli kavandatud nii, et see ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi

Abi liik

Tagatis

Eelarve

3,9 miljonit EUR

Osatähtsus

Meede ei ole riigiabi

Kestus

Kuni 2008. aasta lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Regione Calabria

Assessorato Agricoltura

Via Lucrezia Della Valle

I-88100 Catanzaro

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005) 1622 lõplik)

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/9

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 308/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 597/06 |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Μεταρρύθμιση της οργάνωσης του καθεστώτος επικουρικής σύνταξης του τραπεζικού τομέα
  Metarruthmisi tis organosis tou kathestotos epikourikis suntaksis tou trapezikou tomea |
| Õiguslik alus | Nόμου 3371/2005 — Κεφάλαιο Η- Θέματα ασφάλισης του προσωπικού των Πιστωτικών Ιδρυμάτων (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 178, τεύχος Α, 14 Ιουλίου 2005), όπως τροποποιήθηκε με το άρθρο 26 του Νόμου 3455/2006 (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 84, τεύχος Α, 18 Απριλίου 2006) |
| Meetme liik | Meede ei kujuta endast abi |
| Eesmärk | — |
| Abi vorm | Meede ei kujuta endast abi |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.10.2007

Abi nr

N 597/06

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Μεταρρύθμιση της οργάνωσης του καθεστώτος επικουρικής σύνταξης του τραπεζικού τομέα

Metarruthmisi tis organosis tou kathestotos epikourikis suntaksis tou trapezikou tomea

Õiguslik alus

Nόμου 3371/2005 — Κεφάλαιο Η- Θέματα ασφάλισης του προσωπικού των Πιστωτικών Ιδρυμάτων (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 178, τεύχος Α, 14 Ιουλίου 2005), όπως τροποποιήθηκε με το άρθρο 26 του Νόμου 3455/2006 (Φύλλο Εφημερίδας της Κυβερνήσεως, ΦΕΚ, αρ. 84, τεύχος Α, 18 Απριλίου 2006)

Meetme liik

Meede ei kujuta endast abi

Eesmärk

—

Abi vorm

Meede ei kujuta endast abi

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.6.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 856/06 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Freistaat Sachsen |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Plastic Logic Limited |
| Õiguslik alus | Investitionszulagengesetz 2007 und 35. GA-Rahmenplan |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus, maksutoetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 32,7 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 35,88 % |
| Kestus | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Majandusharud | Elektri- ja optikaseadmed |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finanzamt Dresdner und Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.6.2007

Abi nr

N 856/06

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Freistaat Sachsen

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Plastic Logic Limited

Õiguslik alus

Investitionszulagengesetz 2007 und 35. GA-Rahmenplan

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus, maksutoetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 32,7 miljonit EUR

Abi osatähtsus

35,88 %

Kestus

1.1.2007-31.12.2009

Majandusharud

Elektri- ja optikaseadmed

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finanzamt Dresdner und Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 50/07 |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Übernahme staatlicher Haftungen für österreichische Bundesmuseen |
| Õiguslik alus | Bundesfinanzgesetz |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.1.2004-31.12.2007 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Republik Österreich |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.10.2007

Abi nr

NN 50/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Übernahme staatlicher Haftungen für österreichische Bundesmuseen

Õiguslik alus

Bundesfinanzgesetz

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

—

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2004-31.12.2007

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Republik Österreich

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 293/07 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Madeira |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Regime especial específico para a cerveja producida e consumida na Região Autónoma da Madeira |
| Õiguslik alus | N.o 2 do art. 299.o do TCE |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Maksumäära vähendamine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 10,85 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Governo Regional da Madeira |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.10.2007

Abi nr

N 293/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Madeira

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Regime especial específico para a cerveja producida e consumida na Região Autónoma da Madeira

Õiguslik alus

N.o 2 do art. 299.o do TCE

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Maksumäära vähendamine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 10,85 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Governo Regional da Madeira

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.11.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 481/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | País Vasco |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programa de ayudas a producciones audiovisuales dobladas/subtituladas al euskera y su distribución comercial en DVD |
| Õiguslik alus | Orden de 23 de mayo de 2007, de la Consejera de Cultura del Gobierno Vasco, por la que se regula la concesión de subvenciones destinadas a fomentar los estrenos de producciones audiovisuales dobladas y/o subtituladas al euskera, así como su distribución comercial en soporte DVD; Boletín Oficial del País Vasco de 13 de junio de 2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus, kultuuri edendamine, piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,678 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 0,678 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2008 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Dirección de Promoción de la Cultura, Departamento de Cultura, Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz, Álava, País Vasco |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.11.2007

Abi nr

N 481/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

País Vasco

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programa de ayudas a producciones audiovisuales dobladas/subtituladas al euskera y su distribución comercial en DVD

Õiguslik alus

Orden de 23 de mayo de 2007, de la Consejera de Cultura del Gobierno Vasco, por la que se regula la concesión de subvenciones destinadas a fomentar los estrenos de producciones audiovisuales dobladas y/o subtituladas al euskera, así como su distribución comercial en soporte DVD; Boletín Oficial del País Vasco de 13 de junio de 2007

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus, kultuuri edendamine, piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,678 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 0,678 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2008

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Dirección de Promoción de la Cultura, Departamento de Cultura, Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz, Álava, País Vasco

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/13

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4939 — Uberior/L&R/Versailles Holdco)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 308/04)

12. detsembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4939 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4939 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/13

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4883 — PetroFina/Galactic/Futerro/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 308/05)

13. detsembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4883 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4883 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/14

---

Euro vahetuskurss (1)

18. detsember 2007

(2007/C 308/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4416 |
| JPY | Jaapani jeen | 163,44 |
| DKK | Taani kroon | 7,462 |
| GBP | Inglise nael | 0,71485 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4381 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6602 |
| ISK | Islandi kroon | 90,69 |
| NOK | Norra kroon | 8,026 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,585274 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,353 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253,8 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6964 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6115 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5397 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,561 |
| TRY | Türgi liir | 1,7146 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6703 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4503 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,2456 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9034 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1035 |
| KRW | Korea won | 1 354,31 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,9649 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6465 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,303 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 543,83 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,833 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,547 |
| RUB | Vene rubla | 35,613 |
| THB | Tai baht | 44,075 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4416

JPY

Jaapani jeen

163,44

DKK

Taani kroon

7,462

GBP

Inglise nael

0,71485

SEK

Rootsi kroon

9,4381

CHF

Šveitsi frank

1,6602

ISK

Islandi kroon

90,69

NOK

Norra kroon

8,026

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,585274

CZK

Tšehhi kroon

26,353

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253,8

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6964

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6115

RON

Rumeenia leu

3,5397

SKK

Slovakkia kroon

33,561

TRY

Türgi liir

1,7146

AUD

Austraalia dollar

1,6703

CAD

Kanada dollar

1,4503

HKD

Hong Kongi dollar

11,2456

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9034

SGD

Singapuri dollar

2,1035

KRW

Korea won

1 354,31

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,9649

CNY

Hiina jüaan

10,6465

HRK

Horvaatia kuna

7,303

IDR

Indoneesia ruupia

13 543,83

MYR

Malaisia ringit

4,833

PHP

Filipiini peeso

60,547

RUB

Vene rubla

35,613

THB

Tai baht

44,075

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/15

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2007/C 308/07)

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; (1) edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Hiina Rahvavabariigi eksportija Yale (Hangzhou) Industrial Products Co., Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”).

Taotluses piirdutakse taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

2.   Toode

Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassiid ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla (TARICi koodid 8427900010 ja 8431200010). CN-koodid on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotluse esitajal on piisavalt tõendeid näitamaks, et meetme jätkuv kohaldamine praegu kehtival tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Taotluse esitaja on samuti esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et turumajanduslikuks kohtlemiseks vajalikud tingimused on täidetud. Taotluse esitaja tootmiskulude põhjal arvutatud normaalväärtuse võrdlus ühendusse suunatud ekspordi hindadega näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel, mis põhineb varem kindlaks tehtud dumpingumääral, enam dumpingu korvamiseks vajalik.

5.   Dumpingu kindlaksmääramine

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatab komisjon käesolevaga läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

Uurimise käigus hinnatakse taotluse esitaja suhtes kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud taotluse esitajale ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad ja esitada muud kui küsimustikuga hõlmatud teavet ja tõendusmaterjali. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

c)   Turumajanduslik kohtlemine

Juhul kui äriühing esitab piisavalt tõendeid selle kohta, et ta tegutseb turumajanduslikes tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selleks tuleb esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotlus käesoleva teate punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormi kõnealusele äriühingule ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele.

d)   Turumajandusriigi valik

Juhul kui äriühingule ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, kasutatakse vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 normaalväärtuse kehtestamiseks Hiina Rahvavabariigi jaoks sobivat turumajandusriiki kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. Komisjon kavatseb sel eesmärgil taas kasutada Kanadat, nagu tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati praegused meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse valiku sobivust käesoleva teate punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

Juhul kui äriühingule võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, võib komisjon kasutada vajadusel ka asjaomases turumajandusriigis kehtestatud normaalväärtusega seotud tulemusi, nt normaalväärtuse määramiseks vajalike kulu- või hinnategurite asendamiseks Hiina Rahvavabariigis, kui seal ei ole usaldusväärsed vajalikud andmed kättesaadavad. Komisjon kavatseb ka sel eesmärgil kasutada Kanadat.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Isikutele, kes teatavad endast, esitavad küsimustikule vastuseid ja mis tahes muud teavet

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas kõnealune isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

ii)   Ärakuulamised

Kõik huvitatud isikud võivad sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ka ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg taotluste esitamiseks turumajandusliku kohtlemise saamiseks

Komisjon peab saama käesoleva teadaande punkti 5 alapunktis c osutatud nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise taotluse 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimises osalevad isikud võivad soovida esitada märkusi selle kohta, kas Kanada, mida kasutatakse vastavalt käesoleva teate punkti 5 alapunktile d turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv. Komisjon peab need märkused saama 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute märkused ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) (3) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Juhime tähelepanu sellele, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (4).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Juhime teie tähelepanu asjaolule, et kui teil tekib raskusi kasutada oma õigust kaitsele, võite taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad teie huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike seisukohtade esitamine. Täiendav teave ja kontaktandmed on kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

(3)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 308/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„PRESUNTO DE SANTANA DA SERRA” või „PALETA DE SANTANA DA SERRA”

EÜ NR: PT/PGI/005/0439/24.11.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Nimi:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Aadress:

Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o

P-1099-073 Lisboa

Tel:

(351) 213 81 93 00

Faks:

(351) 213 87 66 35

E-post:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Armação de Pêra, n.o 7 |
| P-7670-259 Ourique |

Nimi:

ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano

Aadress:

Rua Armação de Pêra, n.o 7

P-7670-259 Ourique

Tel:

(351) 286 51 80 30

Faks:

(351) 286 51 80 37

E-post:

acpaourique@mail.telepac.pt

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.2 — lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Presunto de Santana da Serra” või „Paleta de Santana da Serra”

4.2.   Kirjeldus: Presunto't ja paleta't toodetakse vastavalt Portugali tõuraamatusse Alentejo tõu jaotisesse (mitte aretusloomade) kantud Alentejo tõugu sigade reietükkidest ja abaosadest. Tootmiseks kasutatavaid sigu kasvatatakse teataval viisil ning nad tapetakse 12–14 kuu vanuselt. Soolamine, järelsoolamine, kuivatamine/kõvastamine, laagerdamine, tükeldamine ja pakendamine on reguleeritud täpselt määratletud eeskirjadega.

Presunto koosneb vaagnaliiduse kohalt raiutud reietükkidest, samal ajal kui paleta't valmistatakse sea esijalgadest. Presunto ja paleta määratakse kindlaks anatoomiliselt ning lihastest lähtuvalt, sest lihaseid katab rasvakiht. Kuju ja välimus: presunto'le antakse lõikamisega ümar kuju, samas kui paleta kuju võib ulatuda ümarast ovaalseni, mõlemal juhul jäävad alles nii välimine kamar kui ka sõrg. Kaal: presunto puhul üle 5 kg ning paleta puhul üle 3,5 kg. Lõigates on lihal tumepunane, õline, läikiv ja marmorjas välimus, mis vaheldub lihasesiseste rasvatriipudega. Tekstuur on pehme ja mitte eriti kiuline. Rasv on õline, vedel, kirgas, varieerudes valgest pärlmutrini, ning rasval on meeldiv maitse. Maitse ei ole kuigi soolane ega vürtsikas, kuid samas kauakestev, tugev ja meeldiv. Meeldiva tammeistandust meenutava aroomiga. Tänu mägismaa („montanha”) päritolule on „Presunto de Santana da Serra” ja „Paleta de Santana da Serra” tekstuur ja maitse tahumatum ning omapärasem kui Alentejo tasandikelt pärit sarnastel mahedamatel toodetel.

4.3.   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond, kus toorainet kasvatatakse (s.t kus loomad sünnivad ja kasvavad, kus neid nuumatakse ja tapetakse ning kus tükeldatakse rümbad ja saadakse jalad ning reietükid) on looduslikult piiratud montado (tammeistandus ja sigade karjamaa) asukoha ja selliste põllumajandusettevõtete olemasoluga, kes on võimelised viljelema montanheira tüüpi põllumajandust, ning eeskirjadega, mis reguleerivad tapmist ja tükeldamist ning Alentejo sigade reietükkide ja abaosade tootmist. Piirkond koosneb järgmistest omavalitsustest ja valdadest: Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (välja arvatud Santa Maria do Castelo vald), Alcoutim, Aljezur (Odeceixe, Bordeira, Rogili ja Aljezuri vallad), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (Odeleite ja Azinhali vallad), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (välja arvatud Caia e S. Pedro vald), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (välja arvatud Melidesi vald), Idanha-a-Nova, Lagos (Bensafrimi vald), Loulé (Ameixiali, Saliri, Alte, Benafimi ja Querença vallad), Marvão, Mértola, Monchique (Monchique, Marmelete ja Alferce vallad), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (välja arvatud Vila Nova de Mil Fontesi ja S. Teotónio vallad), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (välja arvatud Santo André vald), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (S. Marcose, S. Bartolomeu de Messinesi ja Silvesi vallad), Sousel, Tavira (Cachopo vald), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão ning Vila Viçosa.

Geograafiline piirkond, kus toimub töötlemine (tootmine, tükeldamine, viilutamine ja pakendamine), on määratletud looduslikult, hõlmates Ourique omavalitsuses asuvaid Santana da Serra, Garvão, Ourique, Panóiase, Santa Luzia ja Conceição valdu. Kõnealusele mägipiirkonnale omane mikrokliima vastandub teravalt tingimustele Alentejo tasandikul, millest mägipiirkond järsult kõrgemale tõuseb. Nendes valdades valitsevad kõrguse, temperatuuri ja niiskuse erinevused nõuavad eri tootmismeetodit, eriti tükeldamise ning soolamise, küpsemise ja laagerdumise kestvuse osas. Tooteid eristatakse ka nende organoleptiliste omaduste järgi: ristlõikepind on ümaram, liha on lõikekohas tumedam, selle tekstuur ei ole nii õrn ega mahlane, maitse ei ole nii hõrk ega vürtsikas ning lõhn ei ole nii mahe ega hõrk.

4.4.   Päritolutõend: Alentejo tõugu sead peavad sündima ja kasvama registreeritud põllumajandusettevõtetes, mida kontrollitakse. Sünnijärgselt kantakse loomad asjaomasesse tõuraamatusse. Loomad tuleb tappa, veristada, töödelda, tükeldada ja pakendada tööruumides, mille on selleks otstarbeks heaks kiitnud kontrolliasutus; tööruumid asuvad asjaomastes geograafilistes piirkondades ja neid kontrollitakse. Heakskiit sõltub eelnevast tootmise ja valmistamise tingimuste kontrollimisest, eriti selles osas, mis puudutab kasutatavaid tooraineid ning nende töötlemist, tükeldamist, viilutamist ja pakendamist ning lõpptoote omadusi. Kinnitatud on spetsifikaadid ja kontrollikord, mida kohaldatakse kogu tootmisahela ja kõigi osapoolte suhtes.

Tootjate endi rakendatud terviklik jälgimissüsteem võimaldab jälgida tervet tootmistsüklit toormaterjalist lõpptooteni (montado'st lauale) ning võimaldab tervetele sinkidele või viilutatud liha pakenditele kinnitatud sertifitseerimistähise numbri abil teha kindlaks looma kõrvalipiku numbri.

Tootmisprotsessi lõpus võivad üksnes tooted, mis vastavad kõikidele spetsifikaadi nõuetele ning on läbinud sobivad dokumenteeritud kontrollid,sealhulgas laboritestid ja degusteerimise, kanda sertifitseerimistähist, logo ja nimetust „Presunto de Santana da Serra KGT” või „Paleta de Santana da Serra KGT”.

4.5.   Tootmismeetod: Alentejo tõugu sigu kasvatatakse ekstensiivselt või poolekstensiivselt, peamiselt välitingimustes, piirkondades, kus on hektari kohta vähemalt 40 iilekstamme või korgitamme ning ühe hektari montado kohta on maksimaalselt üks siga. Loomi kasvatatakse valdavalt ekstensiivselt, söötes neid teraviljajääkide ja -kõrvaltoodete, rohttaimede, kaunviljade (nt herneste ja hiireherneste) ning isegi väikeste imetajate ja lindude, munade, roomajate, molluskite ning vakladega, millest kõigesööjad loomad tavapäraselt toituvad. Loomadele võib piirkonnast väljastpoolt pärinevat lisatoidust (kuni 30 % nende toidust) anda üksnes juhul, kui põldudel on toidupuudus. Loomad läbivad alati lõppfaasi, mil nad veedavad 60–90 päeva montanheira süsteemi järgides (s.t neid toidetakse tõrude ja muude montado toodetega), ning nad peavad selle käigus asendama vähemalt kolm arrobas't (45 kg) oma kehakaalust. Sead tapetakse 12–24 kuu vanuselt, iga rümba minimaalne kaal on 90 kg. Reietükid ja abaosad märgistakse ükshaaval nummerdatud lipikutega. Reietükid peavad kaaluma vähemalt 7,5 kg ja abaosad vähemalt 5 kg ning sõrg peab olema endiselt nende külge kinnitunud. Sõltuvalt reietükkide ja abaosade kaalust võib nahaalust rasva vähemaks lõigata. Reietükkide ja abaosade töötlemine, mida tehakse kohalike elanike teadmistel põhinevatel autentsetel ja muutumatutel meetoditel ning mis tuleneb mägismaale omastest tingimusest, koosneb järgmisest toimingutest: tükeldamine, soolamine, loputamine, järelsoolamine (perspiratsioon), kuivatamine/kõvendamine ja laagerdamine. Selle protsessi käigus omandavad presunto ja paleta aegamisi oma unikaalse välimuse, värvuse, lõhna ja tekstuuri.

Presunto de Santana da Serra't ja Paleta de Santana da Serra't võib turustada tervikuna, tükkidena või viilutatuna, kondiga või ilma. Tükeldada, viilutada ja konditustada võib ainult tootmispiirkonnas asuvates rajatistes. Vajalik spetsiaalne oskusteave nende toimingute kohta hõlmab teavet, mis on seotud iga tüki kuju, hõrgu lõhna ja peene maitsega. Enne kui tükk tükeldamiseks välja valitakse, määravad piirkondlikud asjatundjad kindlaks selle optimaalse kõvastumisstaadiumi ning asjatundlikud ja koolitatud degustaatorid viivad läbi toote ning selle tükeldamiseks sobivuse üksikasjaliku organoleptilise hindamise. Et igast tükist võimalikult palju toodangut saada, peab viilutaja olema hästikoolitatud spetsialist, kes suudab eksperdilõigetega ära kasutada kogu tükis sisalduva lihaskoe ning lõigata üliõhukesi viile, kasutades nii täielikult ära toote organoleptilise potentsiaali. Liha rasvkude — millel on oma maitse, lõhn, värvus ja läige — rikneb õhuga kokku puutudes või kõrgetel temperatuuridel kiiresti. Seetõttu peab eespool kirjeldatud töid tegema tööruumides, mis on sobivad nii mikrobioloogiliselt kui ka temperatuuri ja niiskuse poolest, et mitte kahjustada toote hõrku maitset ning võimaldada toote kohest pakkimist, vältides sel viisil toote liigset kokkupuudet õhuga. Tuleb lisada, et selle tööga kaasnevad organoleptilised testid, mida viivad läbi erikoolituse saanud asjatundjad. Testide eesmärk on tagada toote täielik jälgitavus ning kahjustuste, eriti organoleptiliste kahjustuste vältimine. Sel viisil varustatakse tarbija — kaugel sellest, et teda eksitada — autentse tootega, mis on toodetud selle päritolupiirkonnas ning mida on olnud võimalik kogu tootmistsükli vältel kontrollida.

4.6.   Seos piirkonnaga: Santana da Serrast pärit presunto'sid ja paleta'sid toodetakse piirkonnas, mille pinnas on väheviljakas ning mille ilmastik on suvel märkimisväärselt kuum ja kuiv ning talvel külm ja kuiv. Kasutada saab montado't ning sellega seotud taimestikku, mis on võimeline neid tingimusi taluma. Alentejo siga on loom, kes on kõige paremini võimeline selliseid looduslikke tingimusi ära kasutama, sest teda on võimalik kasvatada välistingimustes ning teda on lubatud toita peamiselt selle keskkonnaga seostuvate looduslike toodetega (rohttaimed, tõrud, teraviljad ja kaunviljad ning väikeloomad) spetsiifilise süsteemi alusel, mida tuntakse montanheira nime all.

Kirjeldatud liiki loomakasvatus ja toitmine annab lihale erilised omadused nii lihaste kui ka rasvkoe puhul.

Santana da Serra erilised ilmastikutingimused on viinud erilise oskusteabe väljakujunemisele, mis tänu sellele, et see võimaldab sealiha kuivatada looduslikult ilma suitsutamise või mis tahes välise teguri abita, välja arvatud sool, toob kaasa mitmeid erinevusi, eriti järgmiste toimingute puhul:

liha tükeldamine ja korrastus;

soolamise kestus;

erinevate tootmisetappide kestus.

Seepärast on Santana da Serra presunto'd ja paleta'd ümarama läbilõikega, lõikekohalt tumedamad ja nende tekstuur ei ole nii õrn ega mahlane, maitse nii hõrk ega vürtsikas ning lõhn nii ühtlane ega hõrk kui muudel Alentejo tasandike madalamates piirkondades toodetud sinkidel üldiselt.

Kõnealused tooted peegeldavad Santana da Serra karmimaid ja mägisemaid tingimusi ning on seetõttu oma tekstuurilt ja maistelt tahumatumad ja omapärasemad kui Alentejo tasandikel toodetud pehmemad tooted.

Lisaks eespool osutatud organoleptilistele omadustele, mis seovad kõnealuseid tooteid päritolupiirkonnaga, on nende kuulsus nii suur ja maine nii kõrge, et see peegeldub Santana da Serra ja muude selle piirkonna valdade omavalitsuste vappidel.

Seos toote ja piirkonna vahel põhineb ka järgmisel.

Ajalugu: 1310. ja 1320. aastast pärit dokumendid kõnelevad sellest, et kuningas Dinis, keda tuntakse nime all „o Lavrador” omistas suurt tähtsust montado'de (tammesalud ja karjamaad) säilitamisele Ouriques. 1699. aastal vastu võetud seadusega kehtestati montado'de kasutamise reeglid ning summad, mida tuli kuningale maksta. lähtudes kuninglikel montado'del karjatatavate sigade arvust. Veel 20. sajandil pandi guardas dos montados (montado'de valvurid) valvama, et montado'delt tõrusid ei varastataks. Vanemad inimesed mäletavad veel aegu, mil Garvão laadalt said inimesed osta heal juhul 100 grammi seasooli ja pool kilo searasva. Presunto oli kättesaadav vaid rikastele. 1928. aasta jaanuaris tõusis kohaliku presunto hind 16 Hispaania eskuudoni (0,08 EUR), mis oli neil päevil märkimisväärne summa. Säilinud on ka kirjalikud dokumendid umbes 1950. aastast maksude kohta, mida Ourique piirkonna väikesed vorstitootjad pidid maksma.

Pinnas ja ilmastik: taimestik on kuivalembene ja maastikku iseloomustavad karjamaad (piirkonna põhjaosas) ja tihedad iileks- ja korgitammesalud. Santana da Serra (piirkonna lõunaosas) paikneb Serra do Caldeirão jalamil. Kohalik maastik kaitseb määratletud tootmispiirkonda tuulte eest. Pole mingit kahtlust, et kõnesolev tegur tagab optimaalsed tingimused taga- ja abasingi, seljatükkide ja muude sealihatoodete tootmiseks. Serra do Caldeirão kindlustab piirkonnale erilise kliima. Keskmine õhutemperatuur jääb kusagile 15 ja 16 °C juurde ning keskmine madalaim temperatuur jääb vastavalt kõige külmematel ning kõige soojematel kuudel 4,6 ja 14,7 °C vahele, samas kui keskmine kõrgeim temperatuur ulatub 13,8 kuni 32,2 °C, mis on Alentejo temperatuuridest üldiselt täiesti erinev.

Inimesed: toodete, mida ei serveerita kunagi valmistehtult, tarbimisega on seotud mitmed traditsioonid. Varasemal ajal pakuti Santana da Serra presunto't ja paleta't üksnes pidulike juhtudel või kingitusena tähtsatele külalistele.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. de Badajoz, n.o 3 |
| P-7350-903 Elvas |

Nimi:

Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda

Aadress:

Av. de Badajoz, n.o 3

P-7350-903 Elvas

Tel:

(351) 268 62 50 26

Faks:

(351) 268 62 65 46

E-post:

agricert@agricert.pt

Agricert vastab standardile 45011:2001.

4.8.   Märgistus: Märgistus peab sisaldama järgmist teksti: „Presunto de Santana da Serra — KGT” või „Paleta de Santana da Serra — KGT” ning asjaomast ühenduse logo. Märgistusel peab olema sertifitseerimistähis, millel on toote nimetus ning selle tähistus, kontrolliasutuse nimi ja seerianumber (numbriline või tähtnumbriline kood, mis võimaldab toote jälgimist). Presunto de Santana da Serra ja Paleta de Santana da Serra kamarale on põletatud järgmine piktogramm, mis esitleb Santiago Ordut, millesse kuulusid varem vallad, mis moodustavad praegu geograafilise tootmispiirkonna.

---

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/23

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 308/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„PRESUNTO DE CAMPO MAIOR E ELVAS” või „PALETA DE CAMPO MAIOR E ELVAS”

EÜ NR: PT/PGI/005/0438/24.11.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Nimi:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Aadress:

Rua Padre António Vieira, n.o 1, 8o

P-1099-073 Lisboa

Tel:

(351) 213 81 93 00

Faks:

(351) 213 87 66 35

E-post:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Armação de Pêra, n.o 7 |
| P-7670-259 Ourique |

Nimi:

ACPA — Associação de Criadores de Porco Alentejano

Aadress:

Rua Armação de Pêra, n.o 7

P-7670-259 Ourique

Tel:

(351) 286 51 80 30

Faks:

(351) 286 51 80 37

E-post:

acpaourique@mail.telepac.pt

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.2 — lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Presunto de Campo Maior e Elvas” või „Paleta de Campo Maior e Elvas”

4.2.   Kirjeldus: Presunto't ja paleta't toodetakse vastavalt Portugali tõuraamatusse Alentejo tõu jaotisesse (mitte aretusloomade) kantud Alentejo tõugu sigade reietükkidest ja abaosadest. Tootmiseks kasutatavaid sigu kasvatatakse teadud viisil ning nad tapetakse 12–14 kuu vanuselt. Soolamine, järelsoolamine, kuivatamine/kõvastamine, laagerdamine, tükeldamine ja pakendamine on reguleeritud täpselt määratletud eeskirjadega.

Presunto koosneb vaagnaliiduse kohalt raiutud tagajalgadest, samal ajal kui paleta't valmistatakse sea esijalgadest. Presunto ja paleta määratakse kindlaks anatoomiliselt ning lihastest lähtuvalt, sest lihaseid katab rasvakiht. Kuju ja välimus: presunto ristlõikepind on pikliku kujuga, see aheneb kitsaks tipuks või teravikuks ning selle külge on endiselt kinnitunud sõrg ja marrask; paleta ristlõikepind on ümmarguse kujuga, see aheneb tipuks ning selle külge on endiselt kinnitunud sõrg ja kamar. Kaal: presunto puhul üle 5 kg ning paleta puhul üle 3,5 kg. Lõigates on lihal punane, õline, läikiv ja marmorjas välimus, mis vaheldub lihasesiseste rasvatriipudega. Tekstuur on pehme ja mitte eriti kiuline. Rasva värvus on kirgas, varieerudes valgest pärlmutrini, ning rasval on meeldiv maitse. Maitse on kergelt soolakas, tugev. Lõhnalt meeliva montanheira aroomiga. Toode on Presunto do Alentejo'st kergesti eristatav, sest on õhem, piklikuma kujuga, soolasem ja tumedam.

4.3.   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond, kus toorainet kasvatatakse (s.t kus loomad sünnivad, kasvavad ja tapetakse ja kus tükeldatakse rümbad ning saadakse jalad ja kintsud) on looduslikult piiratud montado asukoha ja selliste ettevõtete olemasoluga, kes on võimelised viljelema montanheira tüüpi põllumajandust, ning eeskirjadega, mis reguleerivad tapmist ja tükeldamist ning Alentejo sigade reietükkide ja abaosade tootmist. Piirkond koosneb järgmistest omavalitsustest ja valdadest: Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (välja arvatud Santa Maria do Castelo vald), Alcoutim, Aljezur (Odeceixe, Bordeira, Rogili ja Aljezuri vallad), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (Odeleite ja Azinhali vallad), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (välja arvatud Caia e S. Pedro vald), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (välja arvatud Melidesi vald), Idanha-a-Nova, Lagos (Bensafrimi vald), Loulé (Ameixiali, Saliri, Alte, Benafimi ja Querença vallad), Marvão, Mértola, Monchique (Monchique, Marmelete ja Alferce vallad), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (välja arvatud Vila Nova de Mil Fontesi ja S. Teotónio vallad), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (välja arvatud Santo André vald), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (S. Marcose, S. Bartolomeu de Messinesi ja Silvesi vallad), Sousel, Tavira (Cachopo vald), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão ning Vila Viçosa.

Geograafiline piirkond, kus toimub töötlemine (tootmine, tükeldamine, viilutamine ja pakendamine), on määratletud looduslikult, piirdudes Campo Maiori ja Elvasi valdadega, sest neid iseloomustab mandrilisem (väga kuumad ja kuivad suved ning väga külmad ja kuivad talved) mikrokliima, mis erineb oluliselt mujal Alentejos esinevatest tingimustest, mis paratamatult viivad märkimisväärsete erinevusteni liha valmistamises, soolamises, laagerdamises ja kuivatamises. Need erinevused toovad endaga kaasa märgatavad muutused valmistoote organoleptilistes omadustes. Presunto'd ja paleta'd on õhema ja piklikuma ristlõikepinnaga ja tumedamad ning lõigates ei ole nende tekstuur nii õrn ega mahlane, nende maitse on hõrgum ja kergelt soolakas ning nad on ebaühtlasema, kibedama ja tugevama aroomiga.

4.4.   Päritolutõend: Alentejo tõugu sead peavad sündima ja kasvama registreeritud põllumajandusettevõtetes, mida kontrollitakse. Sünnijärgselt kantakse loomad asjaomasesse tõuraamatusse. Loomad tuleb tappa, veristada, töödelda, tükeldada ja pakendada tööruumides, mille on selleks otstarbeks heaks kiitnud kontrolliasutus, tööruumid asuvad asjaomastes geograafilistes piirkondades ja neid kontrollitakse. Heakskiit sõltub eelnevast tootmise ja valmistamise tingimuste kontrollimisest, eriti selles osas, mis puudutab kasutatavaid tooraineid ning nende töötlemist, tükeldamist, viilutamist ja pakendamist ning lõpptoote omadusi. Kinnitatud on spetsifikaadid ja kontrollikord, mida kohaldatakse kogu tootmisahela ja kõigi osapoolte suhtes.

Tootjate endi rakendatud terviklik jälgimissüsteem võimaldab jälgida tervet tootmistsüklit toormaterjalist lõpptooteni (montado'st lauale) ning võimaldab tervetele sinkidele või viilutatud liha pakenditele kinnitatud sertifitseerimistähise numbri abil teha kindlaks looma kõrvalipiku numbri.

Tootmisprotsessi lõpus võivad ainult tooted, mis vastavad kõikidele spetsifikaadi nõuetele ning on läbinud sobivad dokumenteeritud kontrollid, sealhulgas laboritestid ja degusteerimise, kanda sertifitseerimistähist, logo ja nimetust „Presunto de Campo Maior e Elvas KGT” või „Paleta de Campo Maior e Elvas KGT”.

4.5.   Tootmismeetod: Alentejo tõugu sigu kasvatatakse ekstensiivselt või poolekstensiivselt, peamiselt välitingimustes, piirkondades, kus on hektari kohta vähemalt 40 iilekstamme või korgitamme ning ühe hektari montado kohta on maksimaalselt üks siga. Loomi kasvatatakse valdavalt ekstensiivselt, söötes neid teraviljajääkide ja -kõrvaltoodete, rohttaimede, kaunviljade (nt herneste ja hiireherneste) ning isegi väikeste imetajate ja lindude, munade, roomajate, molluskite ning vakladega, millest kõigesööjad loomad tavapäraselt toituvad. Loomadele võib piirkonnast väljastpoolt pärinevat lisatoidust (kuni 30 % nende toidust) anda üksnes juhul, kui põldudel on toidupuudus. Loomad läbivad alati lõppfaasi, mil nad veedavad 60–90 päeva montanheira süsteemi järgides (s.t neid toidetakse tõrude ja muude montado toodetega), ning nad peavad selle käigus asendama vähemalt kolm arrobas't (45 kg) oma kehakaalust. Sead tapetakse 12–24 kuu vanuselt, iga rümba minimaalne kaal on 90 kg. Reietükid ja abaosad märgistakse ükshaaval nummerdatud lipikutega. Reietükid peavad kaaluma vähemalt 7,5 kg ja abaosad vähemalt 5 kg ning sõrg peab olema endiselt nende külge kinnitunud. Sõltuvalt reietükkide ja abaosade kaalust võib nahaalust rasva vähemaks lõigata. Reietükkide ja abaosade töötlemine, mis toimub kohalike elanike teadmistel põhinevatel autentsetel ja muutumatutel meetoditel, koosneb järgmisest toimingutest: tükeldamine, soolamine, loputamine, järelsoolamine (perspiratsioon), kuivatamine/kõvendamine ja laagerdamine. Selle protsessi käigus omandavad presunto ja paleta aegamisi oma unikaalse välimuse, värvuse, lõhna ja tekstuuri.

Presunto de Campo Maior e Elvas't ja Paleta de Campo Maior e Elvas't võib turustada tervikuna, tükkidena või viilutatuna, kondiga või ilma. Tükeldada, viilutada ja konditustada võib ainult tootmispiirkonnas asuvates rajatistes. Vajalik spetsiaalne oskusteave nende toimingute kohta hõlmab teavet, mis on seotud iga tüki kuju, hõrgu lõhna ja peene maitsega. Enne kui tükk tükeldamiseks välja valitakse, määravad piirkondlikud asjatundjad kindlaks selle optimaalse kõvastumisstaadiumi ning asjatundlikud ja koolitatud degustaatorid viivad läbi toote ning selle tükeldamiseks sobivuse üksikasjaliku organoleptilise hindamise. Et igast tükist võimalikult palju toodangut saada, peab viilutaja olema hästikoolitatud asjatundja, kes suudab eksperdilõigetega ära kasutada kogu tükis sisalduva lihaskoe ning lõigata üliõhukesi viile, kasutades nii täielikult ära toote organoleptilise potentsiaali. Liha rasvkude — millel on oma maitse, lõhn, värvus ja läige — rikneb õhuga kokku puutudes või kõrgetel temperatuuridel kiiresti. Seetõttu peab eespool kirjeldatud töid tegema tööruumides, mis on sobivad nii mikrobioloogiliselt kui ka temperatuuri ja niiskuse poolest, et mitte kahjustada toote hõrku maitset ning võimaldada toote kohest pakkimist, vältides sel viisil toote liigset kokkupuudet õhuga. Tuleb lisada, et selle tööga kaasnevad organoleptilised testid, mida viivad läbi erikoolituse saanud spetsialistid. Testide eesmärk on tagada toote täielik jälgitavus ning kahjustuste, eriti organoleptiliste kahjustuste vältimine. Sel viisil varustatakse tarbija — kaugel sellest, et teda eksitada — autentse tootega, mis on toodetud selle päritolupiirkonnas ning mida on olnud võimalik kogu tootmistsükli vältel kontrollida.

4.6.   Seos piirkonnaga: Presunto de Campo Maior e Elvas't ja Paleta de Campo Maior e Elvas't toodetakse piirkonnas, mille pinnas on kehv ning mille ilmastik on suvel märkimisväärselt kuum ja kuiv ning talvel külm ja kuiv. Kasutada saab montado't ning sellega seotud taimestikku, mis on võimeline neid tingimusi taluma. Alentejo siga on loom, kes on kõige paremini võimeline selliseid looduslikke tingimusi ära kasutama, kuna teda on võimalik kasvatada välistingimustes ning teda on lubatud toita peamiselt selle keskkonnaga seostuvate looduslike toodetega (rohttaimed, tõrud, teraviljad ja kaunviljad ning väikeloomad) spetsiifilise süsteemi alusel, mida tuntakse montanheira nime all.

Kirjeldatud liiki loomakasvatus ja toitmine annab lihale erilised omadused nii lihaste kui ka rasvkoe puhul.

Campo Maiori ja Elvasi erilised ilmastikutingimused on viinud erilise oskusteabe väljakujunemisele, mis tänu sellele, et see võimaldab sealiha kuivatada looduslikult ilma suitsutamise või mis tahes välise teguri abita, välja arvatud sool, toob kaasa mitmeid erinevusi, eriti järgmiste toimingute puhul:

liha tükeldamine ja korrastus;

soolamise kestus;

erinevate tootmisetappide kestus.

Seepärast on Presunto de Campo Maior e Elvas ja Paleta de Campo Maior e Elvas õhemad ja piklikuma kujuga, tumedamad ja nende tekstuur ei ole lõigates nii õrn ja mahlane, maitse ei ole nii hõrk, kuid on kergelt soolakas ning lõhn ei ole nii ühtlane ja hõrk.

Peegeldades Elvasi ja Campo Maiori tingimusi, on kaugemal sisemaal asuvate ja mandrilisemate valdade tooted õhema ja piklikuma kujuga, soolasemad ja tumedamad, kui seda on Alentejo tasandikel toodetud pehmemad tooted.

Seos toote ja piirkonna vahel põhineb ka järgmisel.

Ajalugu: Sealihatoodete rolli ja tähtsuse kohta kohalikus toitumises on arvukalt viiteid, millest mõni ulatub tagasi mitu sajandit enne Kristust. Hilisemal ajal ehk umbes viimase neljasaja aasta jooksul on toimunud võitlus põllumajanduse ja loomakasvatuse vahel, mille keskmeks on seakasvatuse kahjulik mõju põllumajandusmaale ning seakasvatuse roll elanikkonna toitmisel. Praktiliselt kõik Kõrg-Alentejo vallad on ühel või teisel ajal palunud kuningal või parlamendil oma huve kaitsta. Näiteks Elvasis ja Arronchesis oli linnatänavatel nii palju sigu, et kuninga korraldusega ei lubatud neid enam linnamüüride vahele. Selle tulemusel ei saanud pered sigu pidada — mis tol ajal oli oluline elatusallikas — ning kuningas sai samapalju jõulisi vastupalveid, et käskis varasema olukorra taastada, mispeale hakkasid palvekirjadele allkirju andnud isikud teatud juhtudel kurtma, et sigade vähesus toob vaestele viletsust. Campo Maior ei saanud Portugali osaks enne 13. sajandit, kui kuningas Dinise valitsemisajal sõlmiti Alcanisese leping. Elvas, millest räägitakse, et selle olevat rajanud roomlased, võideti esimest korda mauridelt tagasi 1166. aastal ning 1229. aastal sai sellest Portugali osa. Nii Campo Maior kui ka Elvas on piiriäärsed alad, kus Hispaania mõju on eriti tuntav, ning see peegeldub ka erinevustes presunto'de ja paleta'de tootmises, võrreldes ülejäänud Alentejoga.

Pinnas ja ilmastik: hõredad tammikud ja nendega seotud montado taimekate loovad taimestiku, mis suudab tulla edukalt toime kohalike karmide tingimustega, milles on ühendatud kehv pinnas ning silmapaistvalt kuum ja kuiv ilmastik. Campo Maioris ja Elvasis on eriline mikrokliima, millele on iseloomulik väga madal aastane sademete hulk (617 mm), väga kõrge päikesepaiste tase (2 979 tundi) ning temperatuurid, mis võivad suvel hõlpsasti ulatuda 33–34 °C-ni ning langeda talvel 4–5 kraadini, mis mõlemad annavad tunnistust selle mandrilisest iseloomust ning loovad ideaalsed tingimused presunto'de ja paleta'de kuivatamiseks.

Inimesed: toodete, mida ei serveerita kunagi valmistehtult, tarbimisega on seotud mitmed traditsioonid. Campo Maioris ja Elvasis on tavaks süüa presunto't või paleta't käsitsi väga õhukeseks viiludeks lõigatuna ning koos hea piirkondliku veiniga hilisel pärastlõunal või eelroana enne hilist lõunasööki. Varasemal ajal pakuti Presunto de Campo Maior e Elvas'i või Paleta de Campo Maior e Elvas'i ainult pidulike juhtudel või austusavaldusena tähtsatele külalistele.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. de Badajoz, n.o 3 |
| P-7350-903 Elvas |

Nimi:

Agricert — Certificação de Produtos Alimentares, Lda

Aadress:

Av. de Badajoz, n.o 3

P-7350-903 Elvas

Tel:

(351) 268 62 50 26

Faks:

(351) 268 62 65 46

E-post:

agricert@agricert.pt

Agricert vastab standardile 45011:2001.

4.8.   Märgistus: Märgistus peab sisaldama järgmist teksti: „Presunto de Campo Maior e Elvas — KGT” või „Paleta de Campo Maior e Elvas — KGT” ning asjaomast ühenduse logo ja sertifitseerimistähist, toote nimetust ning selle tähistust, kontrolliasutuse nime ja seerianumbrit (numbriline või tähtnumbriline kood, mis võimaldab toote jälgimist). Presunto de Campo Maior e Elvas'i ja Paleta de Campo Maior e Elvas'i kamarale on põletatud järgmine piktogramm.

---

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/28

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 308/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„SLOVENSKÝ OŠTIEPOK”

EÜ NR: SK/PGI/005/0549/30.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |
| Aadress: | Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica |
| Tel: | (421-48) 430 02 53 |
| Faks: | (421-48) 430 04 03 |
| E-post: | joravcova@indprop.gov.sk |

Nimi:

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Aadress:

Jána Švermu 43, SK-974 04 Banská Bystrica

Tel:

(421-48) 430 02 53

Faks:

(421-48) 430 04 03

E-post:

joravcova@indprop.gov.sk

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Slovenský mliekarenský zväz |
| --- | --- |
| Aadress: | Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava |
| Tel: | (421-2) 554 109 45 |
| Faks: | (421-2) 554 109 45 |
| E-post: | plankova@smz.sk |
| Koosseis: | tootjad/töötlejad ( X ) muud ( ) |

Nimi:

Slovenský mliekarenský zväz

Aadress:

Záhradnícka 21, SK-811 07 Bratislava

Tel:

(421-2) 554 109 45

Faks:

(421-2) 554 109 45

E-post:

plankova@smz.sk

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Rühm 1.3 — Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Slovenský oštiepok”

4.2.   Kirjeldus: „Slovenský oštiepok” on poolrasvane poolkõva juust, mis võib olla aurutatud või aurutamata ja suitsutatud või suitsutamata. Peamine koostisosa „Slovenský oštiepok” juustu tootmisel on lambapiim, lamba- ja lehmapiima segu või lehmapiim. „Slovenský oštiepok” juustu toodetakse kas salašis (väike lambakasvatus mägedes) kohapeal, kasutades traditsioonilist talutootmise meetodit, või meiereides tööstuslikul meetodil.

Juustule „Slovenský oštiepok” on iseloomulik eriline suure muna, männikäbi või ellipsi kuju, mis on kaunistatud.

Omadused

Värvus: pärast suitsutamist väljastpoolt kuldkollasest kuldpruunini, seest valgest võikollaseni.

Konsistents: tahke, kõva, veidi rabe, lõikamisel ilmnevate väikeste pragude ja õõnsustega.

Lõhn ja maitse: maitsev, meeldiv spetsiifiline juustumaitse, kergelt pikantsest hapukani, vähesoolane, suitsutamisest tuleneva tüüpilise suitsulõhnaga; ei tohi olla liiga happeline, pärmine, rasvane, seebitaoline, räästunud, roiskunud, terav, vürtsine või kibe ega muu võõra maitsega.

Koostis

sõltub kasutatud koostisosadest ja valmistamismeetodist;

kuivainesisaldus vähemalt 48 % massist;

rasvasisaldus kuivaines vähemalt 38 % massist.

Mikrobioloogilised nõuded

„Slovenský oštiepok” on poolrasvane poolkõva juust, mis võib olla aurutatud või aurutamata ja suitsutatud või suitsutamata. Seda valmistatakse Lactococcus perekonna piimhappebakteri lisamise teel, mis annab „Slovenský oštiepok” juustule tema iseloomulikud spetsiifilised omadused. See piimhappebakter on saadud slovakkia salaši lambakasvatustes valmistatud lamba toorpiimast ja lambajuustudest.

4.3.   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond hõlmab Slovaki Vabariigi mägise osa, mida lääne poolt piiravad Valgete Karpaatide, Považský Inoveci, Tríbeči, Vtáčniki ja Štiavnica mägede ja Krupina mägismaa läänenõlvad.

Lõunast piiravad ala Krupina ja Cerová mägismaa, Stolica mäed, Slovakkia karst ning Voloveci ja Slaneci mäed.

Idas piirdub ala Vihorlatské, Popriečini, Predhorie Beskiidide, Bukoveci mägede nõlvade ja Ukraina piiriga.

Põhjas piirdub ala Poola piiri, Laboreci, Ondava ja Ľubovňa mägismaa, Pieniny mägede, Spiš Magura, Tatrate ja Skorušina mägede, Beskiidide, Oravské Beskiidide ja Kysuce Beskiidide nõlvadega, Tšehhi Vabariigi piiriga, Turzovka mägismaaga ja Javorníky ja Valgete Karpaatide nõlvade ning Skalica piiripunktiga.

Taotlusel on riigi nimi, kuna piiritletud geograafiline piirkond moodustab üle 80 % Slovaki Vabariigi territooriumist, mille kogupindala on 49 035 km2. Olles üks väiksemaid ELi liikmesriike, on tema pindala võrdne muude liikmesriikide mõne piirkonna pindalaga. „Slovenský oštiepok” juustu valmistatakse kogu piiritletud piirkonnas ühesuguse meetodiga, karjatades sama tõugu lambaid (valahhi, parandatud valahhi ja tsigai) ja lehmi (slovakkia simmental, musta-valgekirju, friisi punane ja pinzgau) ühesuguse taimestikuga (punane aruhein, roog-aruhein, aasnurmikas ja harilik koldkaer) karjamaadel samades ilmastikutingimustes, mille tulemusena on peamise toormaterjali — lamba- ja lehmapiima — kvaliteet ühtlane.

„Slovenský oštiepok” juustu tootmine on kõnealuse piirkonnaga ajalooliselt seotud.

Kirjalikud andmed ja brõnsa vanade juustumeistrite perekonnakroonikad kinnitavad, et „Slovenský oštiepok” juustu on valmistatud alates 18. sajandi algusest.

„Slovenský oštiepok” juustu massilisele tootmisele lehmapiimast pani aluse perekond Galbavý 1921. aastal Detvas.

Tänaseni valmistakse „Slovenský oštiepok” juuste traditsioonilistes salaši lambakasvatustes ja muudes taludes, ning selle peamine koostisosa on lambatoorpiim või lamba- ja lehmatoorpiima segu.

Siiani meiereides kasutusel olevad tööstusliku tootmise meetodid töötati välja 1960. ja 1970. aastatel, kui algas ka lehmapiima kasutamine toorainena.

„Slovenský oštiepok” juustu erilisest ja erakordsest kvaliteedist annab tunnistust see, et alates 22. novembrist 1967 on nimetus „Slovenský oštiepok” registreeritud päritolunimetuste kaitse ja nende rahvusvahelise registreerimise Lissaboni kokkuleppes, Genfis asuva Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) rahvusvahelises registrites ja järgmistes kahepoolsetes lepingutes: 19. jaanuari 1976. aasta leping šveitsi Konföderatsiooni ja Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi vahel päritolu- ja allikamärgistuste ja muude geograafiliste tähiste kohta, 18. mai 1987. aasta leping Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi ja Portugali Vabariigi Valitsuse vahel päritolunimetuste, päritoluandmete ja muude geograafiliste ja sarnaste tähiste kaitse kohta ning 20. jaanuari 1981. aasta leping Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi ja Austria Vabariigi vahel päritolunimetuste, päritoluandmete ning põllumajandus- ja tööstustoodete muude tähiste kaitse kohta.

Sel ajal oli Slovakkia osa Tšehhoslovakkiast, mis jagunes 1. jaanuaril 1993 kaheks iseseisvaks riigiks — Tšehhi Vabariigiks ja Slovaki Vabariigiks.

Sellest järeldub, et nime „Slovenský oštiepok” kasutamine ei olnud seotud riigiga, vaid see viitas konkreetsele piirkonnale, mis sai pärast 1. jaanuari 1993. aasta ajaloolisi sündmusi iseseisvaks riigiks. Kuna tegemist on nimetusega, mis oli juba kasutuses ja mis on rahvusvaheliselt registreeritud ja kaitstud, riigi tasandil kaitstud ning samuti tarbijatele üleüldiselt tuntud, on Slovaki Vabariik käesolevaga esitanud taotluse nimetuse „Slovenský oštiepok” kaitsmiseks ka Euroopa Ühenduse tasandil.

Tootmine jätkub ning looduslikud tingimused ega esialgselt piiritletud geograafiline piirkond ei ole muutunud; nüüd viitab nimetus küll iseseisvale riigile, kuid tootmistingimused ja -põhimõtted on jäänud samaks.

4.4.   Päritolutõend: „Slovenský oštiepok” juustu valmistamiseks kasutatav lamba- ja lehmapiim saadakse eranditult piiritletud mägisest piirkonnast Slovaki Vabariigi territooriumil. Väiketootjad saavad lamba- ja lehmapiima oma karjalt. Meiereid ostavad lamba- ja lehmapiima neid ümbritsevatest piirkondadest.

Lamba- ja lehmapiima tootmine ja ostmine kuulub registreerimisele ja kontrollimisele. Registreerimine on kohustuslik mitte üksnes hea hügieenitava ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide ohje (HACCP) süsteemi nõuete pärast, vaid ka seetõttu, et igal tootjal on seadusest tulenev kohustus tõestada toiduainete tootmiseks kasutatava tooraine päritolu.

HACCP-süsteemi üks peamisi põhimõtteid on „Slovenský oštiepok” juustu jälgitavus, mida tuleb järgida kõikidest tootmisüksustes.

Kõik tootmisetapid toimuvad piiritletud geograafilises piirkonnas.

Toote eristamine toimub kas pakendile märgitud toote nimetuse või kuupäeva järgi, mille tootele märkimine on tootjale kohustuslik. See, et toode pärineb piiritletud geograafilisest piirkonnast, tagatakse tootmisettevõtte paiknemisega selgelt piiritletud alal, millel on lubatud toota „Slovenský oštiepok” juustu.

4.5.   Tootmismeetod: „Slovenský oštiepok” juustu tootmistehnoloogia, mida kasutatakse piiritletud piirkonnas Slovaki Vabariigis, on märgatavalt edasi arenenud, võrreldes möödunud aegadega, mil tootmine toimus käsitsi salašis või kodus. Nüüd valmistatakse seda moodsate tootmisvahenditega tööstuslikes meiereides. Valmistamispõhimõtted ja traditsioonilise kvaliteedi hoidmise nõue kehtestati 1960. ja 1970. aastatel teostatud uurimistöö tulemusel.

„Slovenský oštiepok” juustu toodetakse peamiselt valahhi, parandatud valahhi ja tsigai tõugu lammastelt saadud piimast. Neid tõuge kasvatatakse ja karjatatakse kõnealuse piiritletud piirkonna mägipiirkondade mäenõlvadel.

Väiketootjad lüpsavad lehmapiima käsitsi või masinaga ja töötlevad seda vahetult pärast lüpsmist.

„Slovenský oštiepok” juustu talumajapidamises (salašis) tootmise etapid on järgmised:

kalgendamine;

vormimine;

soola lisamine;

kuivatamine, suitsutamine.

„Slovenský oštiepok” juustu tööstusliku tootmise etapid on järgmised:

pastöriseerimine;

piimhappebakterite lisamine;

kalgendamine;

kalgendi plastifitseerimine, pressimine, hapestamine;

aurutamine, vormimine;

soola lisamine, kuivatamine, suitsutamine.

Transport ja pakendamine

Jahutatud juust pakendatakse hügieenilisse toidupakendisse. Juust pakendatakse terve kerana, et säiliksid selle iseloomulik kuju ja kaunistused (mis lahtilõikamisel ja seejärel pakendamisel kaoksid) ning kvaliteet, samuti selleks, et vältida toote võltsimist ja tarbijate petmist. Kõik tootmisetapid toimuvad piiritletud geograafilises piirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga: „Slovenský oštiepok” on toode, mille erilised omadused sõltuvad eelkõige piima kvaliteedist, piimhappebakteri erilistest omadustest ning looduslikust mikrofloorast, mis tuleneb mullast ja klimaatilistest tingimustest, mis on omased Slovaki Vabariigi territooriumil asuvale piiritletud piirkonnale, kus lambaid kasvatatakse ja karjatatakse.

Kõige looduslikum ja tervislikum sööt on karjamaal. Kõrgmäestikes asuvad kuivad karjamaad on kõige paremad. Lambad on karjamaal aprillist oktoobri lõpuni. Piiritletud piirkonna karjamaadel kasvavad peamiselt järgmised rohttaimeliigid: punane aruhein, roog-aruhein, aasnurmikas ja harilik koldkaer. Talvel toidetakse lambaid nendest rohttaimede liikidest saadud heinaga.

Mõlemad „Slovenský oštiepok” juustu tootmiseks kasutatavad lambapiimast ja lambajuustust salaši lambakasvatustes eraldatud slovakkia piimhappebakterid on tootjatele kättesaadavad Žilina piimanduse uurimisinstituudis, kes on nende piimhappebakterite väljaarendaja ja omanik.

Lehmi karjatatakse ja toidetakse samuti peamiselt piiritletud piirkonnast saadud heina ja teraviljaga.

Geograafilise tähise „Slovenský oštiepok” registreerimise taotlus põhineb selle mainel, erakordsel olemusel, erilisel kvaliteedil, omadustel ja iseloomulikul kujul, samuti valmistajate oskustel ning sellega seotud traditsioonidel. Toote eriline kvaliteet ja omadused kanduvad edasi piima kvaliteediga, mida saadakse valahhi, parandatud valahhi ja tsigai tõugu lammastelt ning slovakkia simmentali, musta-valgekirju, friisi punase ja pinzgau tõugu lehmadelt, keda karjatatakse piiritletud piirkonna mägipiirkondade mäenõlvadel. Toote kvaliteedi määravad selle valmistajate oskused ja kogemused, millest annavad tunnistust ka toote tunnustamine ja kandmine Genfis asuva Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) rahvusvahelisse registrisse 1967. aastal ning 19. jaanuari 1976. aasta leping šveitsi Konföderatsiooni ja Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi vahel päritolu- ja allikamärgistuste ja muude geograafiliste tähiste kohta.

„Slovenský oštiepok” juustule on iseloomulik selle eriline suure muna, männikäbi või ellipsi kuju ning konkreetse valmistamispiirkonna tavade kohaselt tehtud tüüpilised kaunistused. „Slovenský oštiepok” juustu pealispind on kõva, sile ja läikiv. Tootele annab iseloomuliku värvi, lõhna ja maitse hilisem suitsutamine. Sellist erilist tootmisviisi kasutatakse kogu piiritletud piirkonnas, kust see ka pärineb.

„Slovenský oštiepok” juustu ekspordil on oluline mõju turismile ja selle arendamisele. Slovaki Vabariigi juustud ja juustutooted ongi see, mis teeb Slovakkiast Slovakkia. Taibukam välisturist eelistab suurte reisibüroode standardpakettidele midagi erilisemat ja isikupärasemat.

Turistid on Slovaki Vabariiki alati seostanud traditsiooniliste juustutoodetega, mis on tulnud kasuks riigi mainele. „Slovenský oštiepok” ja teised juustud on üks põhjusi, miks turistid riiki tagasi tulevad ja karjasestiilis restorane ja traditsioonilisi salaši lambakasvatusi külastavad.

„Slovenský oštiepok” on alati esindatud Slovakkia linnades ja alevites korraldatavatel iga-aastastel messidel (aastalaadad).

4.7.   Kontrollasutus: Kvaliteedikontrolli ja „Slovenský oštiepok” spetsifikaadiga vastavuse kontrolli teostab korrapäraselt Slovaki Vabariigi Põllumajandusministeeriumi volitusel sertifitseerimisasutus BEL/NOVAMANN International s.r.o., CERTEX, mis on akrediteeritud vastavalt EN 45 011 standardile.

4.8.   Märgistus: Igal tootjal, kes valmistab piiritletud piirkonnas „Slovenský oštiepok” juustu vastavalt spetsifikaadile, on õigus kasutada toote märgistamisel, reklaamimisel ja turustamisel nimetust „Slovenský oštiepok”. Toote etiketil peab nimetus „Slovenský oštiepok” olema väljapaistval kohal koos märkega selle kohta, kas toode on valmistatud käsitsi või meiereis, ning vajaduse korral peab olema märgitud lamba- ja lehmapiima protsent.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 19.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/33

---

Riigiabi N 574/05 — Itaalia — Parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 133, 15. juuni 2007
  )

(2007/C 308/11)

Leheküljel 6 riigiabi N 574/05:

kaks esimest rida:

| „Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 574/05” |

„Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2007

Abi nr

N 574/05”

asendatakse järgmisega:

| „Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 574/06”. |

„Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2006

Abi nr

N 574/06”.

---