# Jurnalul Oficial C 289/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 289 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 501 decembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 289

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 501 decembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 289/01 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 289/01

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2007/C 289/06 | Decizia Consiliului din 26 noiembrie 2007 privind numirea unui membru titular italian și a membrilor supleanți letoni și luxemburghezi ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 5 |
| | Comisie |
| 2007/C 289/07 | Rata de schimb a monedei euro | 7 |
| 2007/C 289/08 | Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări prezentat cu ocazia celei de-a 153-a reuniuni din 2 august 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Noul revers cu specific național al monedelor euro de circulație | 10 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2007/C 289/11 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Modificări aduse de către Franța la obligațiile de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate între Aurillac și Paris (Orly) | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2007/C 289/06

Decizia Consiliului din 26 noiembrie 2007 privind numirea unui membru titular italian și a membrilor supleanți letoni și luxemburghezi ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

5

Comisie

2007/C 289/07

Rata de schimb a monedei euro

7

2007/C 289/08

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări prezentat cu ocazia celei de-a 153-a reuniuni din 2 august 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

9

2007/C 289/10

Noul revers cu specific național al monedelor euro de circulație

10

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2007/C 289/11

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

11

2007/C 289/12

Modificări aduse de către Franța la obligațiile de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate între Aurillac și Paris (Orly)

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Consiliu |
| 2007/C 289/13 | Cerere de propuneri deschisă — Cooperare europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice (COST) | 19 |
| | Comisie |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Cerere de oferte — EACEA/27/07 — Asistență pentru programul automat de distribuție transnațională a filmelor europene | 21 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2007/C 289/15 | Ajutor de Stat — Italia — Ajutor de Stat C 39/07 (ex N 188/07) — Ajutor de restructurare pentru grupul textil Legler — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 22 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2007/C 289/16 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor georgafice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 29 |
| 2007/C 289/17 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 32 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

2007/C 289/13

Cerere de propuneri deschisă — Cooperare europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice (COST)

19

Comisie

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Cerere de oferte — EACEA/27/07 — Asistență pentru programul automat de distribuție transnațională a filmelor europene

21

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2007/C 289/15

Ajutor de Stat — Italia — Ajutor de Stat C 39/07 (ex N 188/07) — Ajutor de restructurare pentru grupul textil Legler — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

22

ALTE ACTE

Comisie

2007/C 289/16

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor georgafice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

29

2007/C 289/17

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/1

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/01)

| Data adoptării deciziei | 27.6.2007 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 838/06 |
| Stat membru | Portugalia |
| Regiune | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Temei legal | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Dezvoltare regională |
| Forma de ajutor | Subvenție directă, Avantaj fiscal |
| Buget | Buget global: 48,97 milioane EUR |
| Valoare | 24,5 % |
| Durată | 1.2002-12.2012 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

27.6.2007

Ajutorul nr.

N 838/06

Stat membru

Portugalia

Regiune

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Temei legal

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Dezvoltare regională

Forma de ajutor

Subvenție directă, Avantaj fiscal

Buget

Buget global: 48,97 milioane EUR

Valoare

24,5 %

Durată

1.2002-12.2012

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutorul nr. | N 473/07 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Temei legal | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Dezvoltare regională |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 6,9 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | 2008-2018 |
| Sectoare economice | Servicii de poștă și telecomunicații |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Data adoptării deciziei

10.10.2007

Ajutorul nr.

N 473/07

Stat membru

Italia

Regiune

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Temei legal

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Dezvoltare regională

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 6,9 milioane EUR

Valoare

—

Durată

2008-2018

Sectoare economice

Servicii de poștă și telecomunicații

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4753 — Antalis/MAP)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/02)

La data 24 octombrie 2007, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză si va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4753. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4753. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/03)

La data 22 noiembrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4936. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4936. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/04)

La data 23 noiembrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4899. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4899. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/05)

La data 25 octombrie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4865. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4865. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/5

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 26 noiembrie 2007

privind numirea unui membru titular italian și a membrilor supleanți letoni și luxemburghezi ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

(2007/C 289/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (1), în special articolul 8,

având în vedere lista de candidaturi prezentate Consiliului de către președintele Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă, cu privire la propunerile grupurilor de membri reprezentând organizațiile patronale și organizațiile lucrătorilor în cadrul acestui comitet,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 8 noiembrie 2007 (2), Consiliul a numit membrii titulari și membrii supleanți ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru perioada cuprinsă între 8 noiembrie 2007 și 7 noiembrie 2010, cu excepția membrilor italieni, luxemburghezi și letoni. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 8 noiembrie 2007 (2), Consiliul a numit membrii titulari și membrii supleanți ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru perioada cuprinsă între 8 noiembrie 2007 și 7 noiembrie 2010, cu excepția membrilor italieni, luxemburghezi și letoni.

| (2) | Se impune numirea membrului titular italian și a membrilor supleanți letoni și luxemburghezi reprezentând organizațiile patronale în posturile care trebuie ocupate de către aceștia, |
| --- | --- |

(2)

Se impune numirea membrului titular italian și a membrilor supleanți letoni și luxemburghezi reprezentând organizațiile patronale în posturile care trebuie ocupate de către aceștia,

DECIDE:

Articolul 1

Următoarele persoane sunt numite membru titular, respectiv membri supleanți ai Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru perioada până la data de 7 noiembrie 2010:

REPREZENTANȚII ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

| Țara | Membri titulari | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Italia | Dl Luigi CASANO | — |
| Letonia | — | Dl Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luxemburg | — | Dl Robert KANZ |

Țara

Membri titulari

Membri supleanți

Italia

Dl Luigi CASANO

—

Letonia

—

Dl Aleksandrs GRIGORJEVS

Luxemburg

—

Dl Robert KANZ

Articolul 2

Prezenta decizie se publică cu titlu informativ în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SILVA

---

(1)  JO L 216, 20.8.1994, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1112/2005 (JO L 184, 24.6.2005, p. 5).

1

(2)  Încă nepublicată în Jurnalul Oficial.

2

---

Comisie

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

30 noiembrie 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4761 |
| JPY | yen japonez | 163,43 |
| DKK | coroana daneză | 7,4575 |
| GBP | lira sterlină | 0,71455 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3715 |
| CHF | franc elvețian | 1,6541 |
| ISK | coroana islandeză | 90,02 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,114 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,5842 |
| CZK | coroana cehă | 26,261 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 253 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7005 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,6133 |
| RON | leu românesc nou | 3,4861 |
| SKK | coroana slovacă | 33,161 |
| TRY | lira turcească | 1,734 |
| AUD | dolar australian | 1,6643 |
| CAD | dolar canadian | 1,4695 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,4954 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9105 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1336 |
| KRW | won sud-coreean | 1 359,71 |
| ZAR | rand sud-african | 9,956 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,9231 |
| HRK | kuna croată | 7,324 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 831,06 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9663 |
| PHP | peso Filipine | 63,133 |
| RUB | rubla rusească | 36,006 |
| THB | baht thailandez | 45,365 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4761

JPY

yen japonez

163,43

DKK

coroana daneză

7,4575

GBP

lira sterlină

0,71455

SEK

coroana suedeză

9,3715

CHF

franc elvețian

1,6541

ISK

coroana islandeză

90,02

NOK

coroana norvegiană

8,114

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,5842

CZK

coroana cehă

26,261

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

253

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7005

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,6133

RON

leu românesc nou

3,4861

SKK

coroana slovacă

33,161

TRY

lira turcească

1,734

AUD

dolar australian

1,6643

CAD

dolar canadian

1,4695

HKD

dolar Hong Kong

11,4954

NZD

dolar neozeelandez

1,9105

SGD

dolar Singapore

2,1336

KRW

won sud-coreean

1 359,71

ZAR

rand sud-african

9,956

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,9231

HRK

kuna croată

7,324

IDR

rupia indoneziană

13 831,06

MYR

ringgit Malaiezia

4,9663

PHP

peso Filipine

63,133

RUB

rubla rusească

36,006

THB

baht thailandez

45,365

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/8

---

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări prezentat cu ocazia celei de-a 153-a reuniuni din 2 august 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că operațiunea notificată constituie o concentrare cu o dimensiune comunitară în sensul articolului 1, articolului 4 alineatul (5) și al articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul CE privind concentrările economice. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că operațiunea notificată constituie o concentrare cu o dimensiune comunitară în sensul articolului 1, articolului 4 alineatul (5) și al articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul CE privind concentrările economice.

| 2. | Comitetul consultativ își exprimă acordul față de definițiile date de Comisie piețelor relevante ale produsului în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ își exprimă acordul față de definițiile date de Comisie piețelor relevante ale produsului în proiectul de decizie.

| 3. | Comitetul consultativ își exprimă acordul față de definițiile date de Comisie piețelor geografice relevante în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ își exprimă acordul față de definițiile date de Comisie piețelor geografice relevante în proiectul de decizie.

| 4. | Comitetul consultativ își exprimă acordul față de evaluarea Comisiei conform căreia tranzacția nu creează probleme în materie de concurență cauzate de efecte necoordonate sau efecte coordonate în serviciile GDS. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ își exprimă acordul față de evaluarea Comisiei conform căreia tranzacția nu creează probleme în materie de concurență cauzate de efecte necoordonate sau efecte coordonate în serviciile GDS.

| 5. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că nu există îndoieli întemeiate asupra compatibilității concentrării notificate cu piața comună în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că nu există îndoieli întemeiate asupra compatibilității concentrării notificate cu piața comună în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice.

| 6. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul SEE.

| 7. | Comitetul consultativ își exprimă acordul față de publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ își exprimă acordul față de publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/9

---

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(2007/C 289/09)

La data de 15 ianuarie 2007, Comisia a primit din partea Travelport LLC o cerere de trimitere în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Regulamentul privind concentrările economice). Niciun stat membru competent pentru a evalua concentrarea economică în conformitate cu legislația internă privind concurența (Austria, Germania, Italia și Polonia) nu și-a exprimat obiecțiile împotriva cererii menționate. Prin urmare, s-a considerat că respectiva concentrare are dimensiune comunitară, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul privind concentrările economice și că trebuie, astfel, notificată Comisiei.

Prin urmare, la 23 martie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă prin care întreprinderea Travelport LLC dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Worldspan Technologies Inc., prin achiziționare de acțiuni.

După o examinare preliminară a notificării, Comisia a constatat că tranzacția ridică îndoieli serioase privind compatibilitatea acesteia cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE. Prin urmare, la 3 mai 2007, Comisia a decis să inițieze proceduri în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice.

S-a acordat întreprinderii Travelport LLC, la cerere, șansa de a revizui, la 15 mai 2007, un document cheie din dosar în conformitate cu manualul DG Concurență „Cele mai bune practici privind desfășurarea procedurilor comunitare de control al operațiunilor de concentrare”.

În urma unei investigații detaliate efectuată de serviciile Comisiei, s-a ajuns la concluzia că operațiunea de concentrare propusă nu va împiedica semnificativ concurența efectivă în cadrul pieței comune sau al unei părți majore din aceasta și este, în consecință, compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE. Prin urmare, nu s-a transmis părților nicio comunicare a obiecțiilor.

Consilierul-audiator nu a primit nicio cerere sau observație de la părți sau terți. Cazul nu necesită observații specifice în ceea ce privește dreptul la audiere.

Bruxelles, 8 august 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/10

---

Noul revers cu specific național al monedelor euro de circulație

(2007/C 289/10)

Image

Monedele euro de circulație au statut de mijloace legale de plată în toată zona euro. În vederea informării publicului larg și a tuturor părților care trebuie să manipuleze monedele în activitatea lor, Comisia publică toate noile modele de monede euro (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 8 decembrie 2003 (2), statelor membre din zona euro și țărilor care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emiterea de monede euro de circulație li se permite să emită anumite cantități de monede euro comemorative de circulație, cu condiția ca fiecare țară să nu emită mai mult de un model nou de monedă într-un an și să nu folosească decât valoarea de 2 euro. Aceste monede prezintă caracteristicile tehnice ale monedelor euro de circulație normale, dar au un model comemorativ pe reversul cu specific național.

Statul emitent: Finlanda.

Subiectul comemorării: Cea de-a 90-a aniversare a declarației de independență.

Descrierea modelului: Moneda prezintă în partea centrală nouă persoane care se deplasează vâslind într-o ambarcațiune cu rame lungi. Marca anului 2007 și a anului 1917 apar în partea superioară și în partea inferioară a modelului respectiv. În partea stângă apare simbolul monetăriei, iar în partea dreaptă apare indicativul de țară „FI”. Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii: 2 milioane de monede.

Data aproximativă a emiterii: decembrie 2007.

Gravarea cantului: „SUOMI FINLAND ★★★”, simbolul ★ reprezentând un cap de leu.

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, ca referință pentru reversurile cu specific național ale tuturor monedelor care au fost emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afacerilor Generale din 8 decembrie 2003 privind modificările modelului reversurilor cu specific național ale monedelor euro. A se vedea, de asemenea, Recomandarea Comisiei din 29 septembrie 2003 privind o practică comună pentru modificarea modelului reversurilor cu specific național ale monedelor euro de circulație (JO L 264, 15.10.2003, p. 38).

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/11

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

(2007/C 289/11)

Numărul XA: XA 171/07

Stat membru: Republica Slovenia

Regiunea: Municipalitatea Kranj

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Ajutoare pentru programele de dezvoltare rurală în municipalitatea Kranj pentru perioada de programare 2007-2013.

Temeiul juridic: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

| 1. | Investiții în exploatațiile agricole destinate producției primare:






  — | până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate, |
| --- | --- | --- |

1.

—

până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate,

| — | până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone pentru agricultură. |
| --- | --- |

—

până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone pentru agricultură.

Ajutoarele sunt destinate investițiilor în materie de renovare a structurilor agricole și achiziționare de echipamente pentru ameliorarea clădirilor destinate creșterii animalelor utilizate în producția agricolă, precum și investițiilor în culturile permanente, îmbunătățirea terenurilor și a pășunilor și gestionarea căilor de acces la exploatațiile agricole.

| 2. | Conservarea clădirilor tradiționale:






  — | până la 100 % din costurile eligibile aferente investițiilor în elemente neproductive, |
| --- | --- | --- |

2.

—

până la 100 % din costurile eligibile aferente investițiilor în elemente neproductive,

| — | în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile eligibile aferente investițiilor în elemente productive situate pe exploatațiile agricole sau până la 60 % în celelalte zone, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației. |
| --- | --- |

—

în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile eligibile aferente investițiilor în elemente productive situate pe exploatațiile agricole sau până la 60 % în celelalte zone, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației.

| 3. | Ajutoare pentru plata primelor de asigurare:
  valoarea contribuției financiare a municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național și până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și fructelor și pentru asigurarea animalelor împotriva pierderilor cauzate de boli. |
| --- | --- |

3.

valoarea contribuției financiare a municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național și până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și fructelor și pentru asigurarea animalelor împotriva pierderilor cauzate de boli.

| 4. | Ajutoare pentru comasarea terenurilor:






  — | până la 50 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative. |
| --- | --- | --- |

4.

—

până la 50 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative.

| 5. | Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol:






  — | până la 100 % din costurile aferente educației și formării agricultorilor, serviciilor de consultanță și organizării și participării la forumuri, competiții, expoziții și târguri pentru a face schimb de cunoștințe, diseminării de cunoștințe științifice, finanțării de publicații (precum cataloagele și paginile web) și serviciilor de înlocuire în caz de absență a agricultorului în perioada concediului de boală sau odihnă; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

5.

—

până la 100 % din costurile aferente educației și formării agricultorilor, serviciilor de consultanță și organizării și participării la forumuri, competiții, expoziții și târguri pentru a face schimb de cunoștințe, diseminării de cunoștințe științifice, finanțării de publicații (precum cataloagele și paginile web) și serviciilor de înlocuire în caz de absență a agricultorului în perioada concediului de boală sau odihnă; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători.

Data punerii în aplicare: Iulie 2007 (după data intrării în vigoare a normelor)

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor

Trimiterile la articolele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei și costurile eligibile: Capitolul II din normele municipale Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v Mestni občini Kranj prevede măsuri care constituie ajutoare de stat în conformitate cu următoarele articole ale Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale,

articolul 12: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutoare pentru comasarea terenurilor,

articolul 15: Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură — culturi vegetale și creșterea animalelor.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Adresa web: A se indica adresa de Internet la care poate fi consultat textul integral al sistemului sau criteriile și condițiile de acordare a unui ajutor individual în afara unui sistem de ajutoare.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Alte informații: Măsura în favoarea plății primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și produselor include următoarele fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi clasificate drept dezastre naturale: înghețul de primăvară, grindina, fulgerul, incendiile provocate de fulger, furtunile și inundațiile.

Normele municipale îndeplinesc cerințele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la măsurile care trebuie adoptate de municipalități și dispozițiile comune care trebuie puse în aplicare (procedura de alocare a ajutoarelor, cumulul ajutoarelor, transparența și monitorizarea ajutoarelor).

Semnătura responsabilului:

Damijan PERNE

Primar

Numărul XA: XA 172/07

Stat membru: Republica Slovenia

Regiunea: Comuna Laško

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Temeiul juridic: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 47 800 EUR |
| --- | --- |

2007: 47 800 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 53 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 53 500 EUR

| | 2010: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 55 000 EUR

| | 2011: 57 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 57 000 EUR

| | 2012: 58 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 58 500 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

| 1. | Investiții în exploatațiile agricole:






  — | până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate, |
| --- | --- | --- |

1.

—

până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate,

| — | până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone, |
| --- | --- |

—

până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone,

| — | până la 60 % din investițiile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din investițiile eligibile în celelalte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor. |
| --- | --- |

—

până la 60 % din investițiile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din investițiile eligibile în celelalte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor.

Ajutoarele sunt destinate investițiilor în materie de renovare a structurilor agricole și achiziționare de echipamente utilizate în producția agricolă, precum și investițiilor în culturile permanente și în amenajarea pășunilor și a terenurilor agricole.

| 2. | Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale:






  — | până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive, |
| --- | --- | --- |

2.

—

până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive,

| — | până la 60 % sau, în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile reale aferente investițiilor în mijloace de producție agricolă, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației, |
| --- | --- |

—

până la 60 % sau, în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile reale aferente investițiilor în mijloace de producție agricolă, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației,

| — | se pot acorda ajutoare suplimentare de până la 100 % din costurile suplimentare rezultate în urma utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirii. |
| --- | --- |

—

se pot acorda ajutoare suplimentare de până la 100 % din costurile suplimentare rezultate în urma utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirii.

| 3. | Transferul clădirilor agricole în interes public:






  — | se pot acorda ajutoare de până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să constea exclusiv în demolarea, îndepărtarea și reconstrucția instalațiilor existente, |
| --- | --- | --- |

3.

—

se pot acorda ajutoare de până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să constea exclusiv în demolarea, îndepărtarea și reconstrucția instalațiilor existente,

| — | în cazul în care transferul face ca agricultorul să beneficieze de instalații mai moderne, agricultorul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %, |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul face ca agricultorul să beneficieze de instalații mai moderne, agricultorul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %,

| — | în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, contribuția agricultorului este de cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, de cel puțin 50 % din costurile aferente respectivei creșteri; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %. |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, contribuția agricultorului este de cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, de cel puțin 50 % din costurile aferente respectivei creșteri; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %.

| 4. | Ajutoare pentru plata primelor de asigurare:






  — | sprijin al municipalității de până la 10 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și a produselor, |
| --- | --- | --- |

4.

—

sprijin al municipalității de până la 10 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și a produselor,

| — | contribuția financiară a municipalității completează diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național cu până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea animalelor împotriva pierderilor cauzate de boli. |
| --- | --- |

—

contribuția financiară a municipalității completează diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național cu până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea animalelor împotriva pierderilor cauzate de boli.

| 5. | Ajutoare pentru comasarea terenurilor:






  — | până la 100 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative. |
| --- | --- | --- |

5.

—

până la 100 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative.

| 6. | Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate:






  — | până la 100 % din costurile studiilor de piață, ale conceperii și proiectării produselor, inclusiv în ceea ce privește ajutoarele acordate pentru pregătirea cererilor de recunoaștere a indicațiilor geografice și a denumirilor de origine sau a certificatelor de specificitate în conformitate cu reglementările comunitare relevante; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

6.

—

până la 100 % din costurile studiilor de piață, ale conceperii și proiectării produselor, inclusiv în ceea ce privește ajutoarele acordate pentru pregătirea cererilor de recunoaștere a indicațiilor geografice și a denumirilor de origine sau a certificatelor de specificitate în conformitate cu reglementările comunitare relevante; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători.

| 7. | Acordarea de asistență tehnică:






  — | până la 100 % din costurile aferente educației și formării agricultorilor, serviciilor de consultanță și înlocuire, organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicații, cataloage și pagini web; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

7.

—

până la 100 % din costurile aferente educației și formării agricultorilor, serviciilor de consultanță și înlocuire, organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicații, cataloage și pagini web; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători.

Data punerii în aplicare: Iunie 2007 (sau data intrării în vigoare a normelor)

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor

Trimiterile la articolele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei și costurile eligibile: Capitolul II din normele municipale Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško prevede măsuri care constituie ajutoare de stat în conformitate cu următoarele articole ale Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a construcțiilor tradiționale,

articolul 6: Transferul clădirilor agricole în interes public,

articolul 12: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutoare pentru comasarea terenurilor,

articolul 14: Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate,

articolul 15: Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură — producția vegetală și creșterea animalelor.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Adresa web: A se indica adresa de Internet la care poate fi consultat textul integral al sistemului sau criteriile și condițiile de acordare a unui ajutor individual în afara unui sistem de ajutoare.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Alte informații: Măsura în favoarea plății primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și produselor include următoarele fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi clasificate drept dezastre naturale: înghețul de primăvară, grindina, fulgerul, incendiile provocate de fulger, furtunile și inundațiile.

Normele municipale îndeplinesc cerințele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la măsurile care trebuie adoptate de municipalități și dispozițiile comune care trebuie puse în aplicare (procedura de alocare a ajutoarelor, cumulul ajutoarelor, transparența și monitorizarea ajutoarelor).

Semnătura responsabilului:

Sandra BARACHINI

Director al Consiliului Municipal

Numărul XA: XA 173/07

Stat membru: Slovenia

Regiunea: Zonele special controlate Idrija și Logatec, în cadrul programului de introducere a unor măsuri de prevenire a răspândirii și de eliminare a cărăbușilor de mai.

Denumirea sistemului de autoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Protecția sănătății plantelor — cărăbușul de mai

Temeiul juridic: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| Anul | Total PP 4275 |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Total | 540 000 EUR |

Anul

Total PP 4275

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Total

540 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Intensitatea brută a ajutorului de stat poate fi de maxim 100 % din costurile serviciilor subvenționate, și anume costurile legate de controlul și monitorizarea populației de cărăbuși de mai.

Costurile măsurilor de control cuprind, în conformitate cu programul de introducere a unor măsuri de prevenire a răspândirii și de eliminare a cărăbușilor de mai:

achiziționarea de preparate biologice,

inspecții sanitare,

efectuarea unor teste și alte măsuri de control.

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Data (anul și luna) până la care se pot acorda ajutoare în cadrul sistemului: 1 august 2007-30 iunie 2009.

Obiectivul ajutorului:

| — | sprijinirea IMM-urilor, |
| --- | --- |

—

sprijinirea IMM-urilor,

| — | prevenirea răspândirii și eliminarea dăunătorilor, respectiv a cărăbușilor de mai. |
| --- | --- |

—

prevenirea răspândirii și eliminarea dăunătorilor, respectiv a cărăbușilor de mai.

Acest sistem de ajutor este în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3 ).

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură — producția agricolă

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Adresa web: A se indica adresa de internet la care poate fi consultat textul integral al sistemului sau criteriile și condițiile de acordare a unui ajutor individual în afara unui sistem de ajutoare.

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Data: 11 iulie 2007

Semnătura persoanei responsabile:

Katarina GROZNIK

Director

Numărul XA: XA 188/07

Stat membru: Republica Slovenia

Regiunea: Comuna Občine Žalec

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Temeiul juridic: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007: 160 974 EUR

| | 2008: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008: 160 974 EUR

| | 2009: 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009: 160 974 EUR

| | 2010: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 170 000 EUR

| | 2011: 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 170 000 EUR

| | 2012: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 175 000 EUR

| | 2013: 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 175 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

| 1. | Investiții în exploatațiile agricole destinate producției primare:






  — | până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate, |
| --- | --- | --- |

1.

—

până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate,

| — | până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone, |
| --- | --- |

—

până la 40 % din costurile eligibile în celelalte zone,

| — | până la 60 % din investițiile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din investițiile eligibile în celelalte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor. |
| --- | --- |

—

până la 60 % din investițiile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din investițiile eligibile în celelalte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor.

Ajutoarele sunt destinate investițiilor în materie de renovare a structurilor agricole și achiziționare de echipamente utilizate în producția agricolă, precum și investițiilor în culturile permanente și în amenajarea pășunilor și a terenurilor agricole.

| 2. | Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale:






  — | până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive, |
| --- | --- | --- |

2.

—

până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive,

| — | până la 60 % sau, în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile reale aferente investițiilor în mijloace de producție agricolă, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației, |
| --- | --- |

—

până la 60 % sau, în zonele defavorizate, până la 75 % din costurile reale aferente investițiilor în mijloace de producție agricolă, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației,

| — | se pot acorda ajutoare suplimentare de până la 100 % din costurile suplimentare rezultate în urma utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirii. |
| --- | --- |

—

se pot acorda ajutoare suplimentare de până la 100 % din costurile suplimentare rezultate în urma utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirii.

| 3. | Transferul clădirilor agricole în interes public:






  — | se pot acorda ajutoare de până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să constea exclusiv în demolarea, îndepărtarea și reconstrucția instalațiilor existente, |
| --- | --- | --- |

3.

—

se pot acorda ajutoare de până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să constea exclusiv în demolarea, îndepărtarea și reconstrucția instalațiilor existente,

| — | în cazul în care transferul face ca agricultorul să beneficieze de instalații mai moderne, agricultorul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %, |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul face ca agricultorul să beneficieze de instalații mai moderne, agricultorul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %,

| — | în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, contribuția agricultorului este de cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, de cel puțin 50 % din costurile aferente respectivei creșteri; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %. |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, contribuția agricultorului este de cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, de cel puțin 50 % din costurile aferente respectivei creșteri; în cazul în care beneficiarul este un tânăr agricultor, contribuția sa este de cel puțin 55 % și, respectiv, 45 %.

| 4. | Ajutoare pentru plata primelor de asigurare:






  — | valoarea contribuției municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național și până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și a fructelor și pentru asigurarea animalelor împotriva bolilor. |
| --- | --- | --- |

4.

—

valoarea contribuției municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul de național și până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și a fructelor și pentru asigurarea animalelor împotriva bolilor.

| 5. | Ajutoare pentru comasarea terenurilor:






  — | până la 100 % din costurile reale eligibile. |
| --- | --- | --- |

5.

—

până la 100 % din costurile reale eligibile.

| 6. | Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate:
  până la 100 % din costurile reale sub formă de servicii subvenționate; aceste ajutoare nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- |

6.

până la 100 % din costurile reale sub formă de servicii subvenționate; aceste ajutoare nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători.

| 7. | Acordarea de asistență tehnică:






  — | până la 100 % din costurile aferente educației și formării, serviciilor de consultanță prestate de terți, organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicațiilor paginilor web; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

7.

—

până la 100 % din costurile aferente educației și formării, serviciilor de consultanță prestate de terți, organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicațiilor paginilor web; ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători.

Data punerii în aplicare: Iulie 2007 (sau data intrării în vigoare a normelor)

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor

Trimiterile la articolele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei și costurile eligibile: Capitolul II din normele municipale Pravilnika o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013 prevede măsuri care constituie ajutoare de stat în conformitate cu următoarele articole ale Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale,

articolul 6: Transferul clădirilor agricole în interes public,

articolul 12: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutoare pentru comasarea terenurilor,

articolul 14: Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate,

articolul 15: Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură — culturi vegetale și creșterea animalelor.

Se acordă ajutoare pentru investiții în culturile vegetale și creșterea animalelor, cu excepția investițiilor în creșterea cailor de rasă cu sânge cald, păsărilor de curte sau iepurilor. De asemenea, în zonele defavorizate se acordă ajutoare pentru creșterea rumegătoarelor mici.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Adresa web: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Alte informații: Măsura în favoarea plății primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și produselor include următoarele fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi clasificate drept dezastre naturale: înghețul de primăvară, grindina, fulgerul, incendiile provocate de fulger, furtunile și inundațiile.

Normele municipale îndeplinesc cerințele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la măsurile care trebuie adoptate de municipalități și dispozițiile comune care trebuie puse în aplicare (procedura de alocare a ajutoarelor, cumulul ajutoarelor, transparența și monitorizarea ajutoarelor).

Semnătura responsabilului:

Lojze POSEDEL

Primar al municipalității Žalec

Numărul XA: XA 189/07

Statul membru: Republica Slovenia

Regiunea: Municipalitatea Lenart

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Temeiul juridic: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

| 1. | Investiții în exploatațiile agricole specializate în producția primară:






  — | până la 50 % din costurile eligibile pentru investiții în zonele defavorizate, |
| --- | --- | --- |

1.

—

până la 50 % din costurile eligibile pentru investiții în zonele defavorizate,

| — | până la 40 % din costurile eligibile pentru investiții în celelalte zone. |
| --- | --- |

—

până la 40 % din costurile eligibile pentru investiții în celelalte zone.

Ajutorul este destinat investițiilor în materie de renovare a structurilor agricole, de achiziționare de echipamente utilizate pentru producția agricolă, precum și a investițiilor în culturi permanente și în amenajarea de pășuni.

| 2. | Conservarea clădirilor tradiționale:






  — | până la 100 % din costurile aferente investițiilor pentru conservarea elementelor de patrimoniu neproductive situate pe exploatațiile agricole, |
| --- | --- | --- |

2.

—

până la 100 % din costurile aferente investițiilor pentru conservarea elementelor de patrimoniu neproductive situate pe exploatațiile agricole,

| — | până la 75 % din costurile eligibile pentru investiții în zone defavorizate sau în zone care cad sub incidența articolului 36 litera (a) punctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, astfel definite de către statele membre în conformitate cu articolele 50 și 94 din respectivul regulament, și până la 60 % din investițiile în alte zone, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației agricole. |
| --- | --- |

—

până la 75 % din costurile eligibile pentru investiții în zone defavorizate sau în zone care cad sub incidența articolului 36 litera (a) punctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, astfel definite de către statele membre în conformitate cu articolele 50 și 94 din respectivul regulament, și până la 60 % din investițiile în alte zone, cu condiția ca investițiile să nu atragă o creștere a capacității de producție a exploatației agricole.

| 3. | Plata primelor de asigurare:






  — | valoarea sprijinului din partea municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul național și până la 50 % din costurile eligibile ale primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și a fructelor împotriva fenomenelor meteorologice nefavorabile și pentru asigurarea animalelor împotriva decesului cauzat de boli. |
| --- | --- | --- |

3.

—

valoarea sprijinului din partea municipalității reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul național și până la 50 % din costurile eligibile ale primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și a fructelor împotriva fenomenelor meteorologice nefavorabile și pentru asigurarea animalelor împotriva decesului cauzat de boli.

| 4. | Comasarea terenurilor:






  — | până la 100 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative. |
| --- | --- | --- |

4.

—

până la 100 % din costurile reale aferente procedurilor juridice și administrative.

| 5. | Încurajarea producției de produse agricole de calitate:






  — | până la 100 % din costurile studiilor de piață, ale conceperii și design-ului produselor, incluzând ajutoarele acordate pentru pregătirea cererilor de recunoaștere a indicațiilor geografice și a denumirilor de origine sau a certificatelor de specificitate în conformitate cu reglementările comunitare relevante. Ajutoarele trebuie să se acorde sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

5.

—

până la 100 % din costurile studiilor de piață, ale conceperii și design-ului produselor, incluzând ajutoarele acordate pentru pregătirea cererilor de recunoaștere a indicațiilor geografice și a denumirilor de origine sau a certificatelor de specificitate în conformitate cu reglementările comunitare relevante. Ajutoarele trebuie să se acorde sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători.

| 6. | Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol:






  — | până la 100 % din costurile aferente educației și formării, serviciilor de consultanță organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicațiilor, cataloagelor și paginilor web. Ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- | --- |

6.

—

până la 100 % din costurile aferente educației și formării, serviciilor de consultanță organizării de forumuri, competiții, expoziții și târguri, publicațiilor, cataloagelor și paginilor web. Ajutoarele se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu implică plăți directe în numerar către producători.

Data punerii în aplicare: Iulie 2007 (sau data intrării în vigoare a normelor).

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013.

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor

Trimiterile la articolele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei și costurile eligibile: Capitolul II din proiectul de norme privind acordarea de ajutoare de stat pentru programele de dezvoltare rurală în municipalitatea Lenart, care include măsuri ce constituie ajutoare de stat în conformitate cu următoarele articole din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat acordate pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale,

articolul 12: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutoare pentru comasarea terenurilor,

articolul 14: Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate,

articolul 15: Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură — culturi arabile și creșterea animalelor.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

Adresa web: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Alte informații: Măsura în favoarea plății primelor de asigurare pentru asigurarea culturilor și produselor include următoarele fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi clasificate drept dezastre naturale: înghețul de primăvară, grindina, fulgerele, incendiile provocate de fulger, furtunile și inundațiile.

Normele municipalității îndeplinesc cerințele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 cu privire la măsurile care trebuie adoptate de municipalități și dispozițiile comune aplicabile (etapa premergătoare alocării ajutoarelor, cumulul de ajutoare, transparența și monitorizarea ajutoarelor).

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/18

---

Modificări aduse de către Franța la obligațiile de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate între Aurillac și Paris (Orly)

(2007/C 289/12)

| 1. | Franța a decis să modifice, începând cu 1 iunie 2008, obligațiile de serviciu public privind serviciile aeriene regulate exploatate între Aurillac și Paris (Orly), în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare (1). Prezentele obligații le înlocuiesc pe cele publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 27 din 3 februarie 2005. |
| --- | --- |

1.

Franța a decis să modifice, începând cu 1 iunie 2008, obligațiile de serviciu public privind serviciile aeriene regulate exploatate între Aurillac și Paris (Orly), în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare (1). Prezentele obligații le înlocuiesc pe cele publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 27 din 3 februarie 2005.

| 2. | Obligațiile de serviciu public sunt următoarele:
  În ceea ce privește frecvențele
  Următoarele servicii minime trebuie asigurate:






  — | două călătorii dus-întors pe zi, de luni până vineri, pe toată durata anului, cu excepția sărbătorilor legale, |
| --- | --- | --- |

2.

Obligațiile de serviciu public sunt următoarele:

În ceea ce privește frecvențele

Următoarele servicii minime trebuie asigurate:

—

două călătorii dus-întors pe zi, de luni până vineri, pe toată durata anului, cu excepția sărbătorilor legale,

| — | o călătorie dus-întors în ziua de duminică, de cincizeci de ori pe an. |
| --- | --- |

—

o călătorie dus-întors în ziua de duminică, de cincizeci de ori pe an.

Serviciile trebuie să fie efectuate fără escală intermediară între Paris (Orly) și Aurillac.

În ceea ce privește tipul de aeronave utilizate și capacitatea pusă la dispoziție

Serviciile trebuie să fie asigurate prin intermediul unei aeronave presurizate cu turbopropulsor sau turboreactor cu o capacitate minimă de treizeci de locuri.

În ceea ce privește orarul

În zilele în care se solicită cele două călătorii dus-întors, orarul trebuie să permită pasagerilor să efectueze o călătorie dus și o călătorie întors în aceeași zi cu o marjă de timp la destinație de cel puțin șapte ore la Aurillac și de cel puțin opt ore la Paris.

În ceea ce privește politica comercială

Zborurile trebuie comercializate prin cel puțin un sistem informatizat de rezervare.

În ceea ce privește continuitatea serviciului public

Exceptând cazurile de forță majoră, numărul de zboruri anulate din motive direct imputabile operatorului de transport nu trebuie să depășească 3 % pe an din numărul de zboruri prevăzute.

Serviciile nu pot fi întrerupte de către operatorul de transport decât în urma unui preaviz de șase luni.

Operatorii de transport comunitari sunt informați asupra faptului că operarea fără cunoașterea obligațiilor de serviciu public poate atrage după sine sancțiuni administrative și/sau judiciare.

| 3. | Se semnalează faptul că sloturile orare sunt rezervate pe aeroportul din Paris (Orly) la deservirea rutei regulate din Aurillac, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 de stabilire a normelor comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (2). Operatorii de transport aerian interesați de această rută pot obține de la coordonatorul aeroporturilor pariziene informații privind aceste sloturi orare. |
| --- | --- |

3.

Se semnalează faptul că sloturile orare sunt rezervate pe aeroportul din Paris (Orly) la deservirea rutei regulate din Aurillac, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 de stabilire a normelor comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (2). Operatorii de transport aerian interesați de această rută pot obține de la coordonatorul aeroporturilor pariziene informații privind aceste sloturi orare.

---

(1)  JO L 240, 24.8.1992, p. 8.

(2)  JO L 14, 22.1.1993, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 793/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 138, 30.4.2004, p. 50).

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/19

---

CERERE DE PROPUNERI DESCHISĂ

Cooperare europeană în domeniul cercetării științifice și tehnice (COST)

(2007/C 289/13)

COST reunește cercetători și experți din diferite țări care lucrează pe tematici specifice. Programul finanțează crearea de rețele de activități finanțate la nivel național pentru sprijinirea reuniunilor, conferințelor, schimburilor științifice pe termen scurt și a acțiunilor de informare a publicului. Prin urmare, COST NU finanțează activitatea de cercetare propriu-zisă. Programul susține în prezent peste 200 de rețele (acțiuni) științifice.

COST solicită propuneri de acțiuni care să contribuie la dezvoltarea științifică, tehnologică, economică, culturală sau societală a Europei. Sunt binevenite în special propunerile care joacă rolul de precursor pentru alte programe europene și/sau inițiate de cercetători care se află la începutul carierei.

Dezvoltarea unor legături mai strânse între cercetătorii europeni este esențială pentru crearea Spațiului european de cercetare (SEC). COST stimulează rețelele de cercetare noi, inovatoare, interdisciplinare și cu un spectru larg de activități în Europa. Activitățile COST sunt desfășurate de echipe de cercetători cu scopul de a consolida bazele pe care se construiește excelența în domeniul științific în Europa.

COST este structurat pe nouă domenii generale (biomedicină, biochimie și biologie moleculară; științe și tehnologii chimice și moleculare; științele pământului și gestiunea mediului; alimentație și agricultură; silvicultură, produse și servicii forestiere; persoane fizice, societate, cultură și sănătate; tehnologiile informației și comunicațiilor; știința materialelor, științe fizice și nanoștiințe; transporturi și dezvoltare urbană). Sfera vizată de fiecare domeniu este explicată în detaliu la www.cost.esf.org.

Cei care fac propunerile sunt invitați să își încadreze tematica într-un singur domeniu. Cu toate acestea, propunerile interdisciplinare care nu se pot încadra cu ușurință într-un singur domeniu sunt de asemenea binevenite și vor fi evaluate separat.

Propunerile trebuie să includă cercetători din cel puțin cinci state membre COST. Sprijinul financiar se poate situa în jurul valorii de 100 000 EUR pe an, în mod normal pe o perioadă de 4 ani.

Propunerile vor fi evaluate în două etape. Propunerile preliminare (maxim 1 500 de cuvinte/3 pagini), depuse prin completarea formularului disponibil on-line la www.cost.esf.org/opencall, trebuie să conțină o descriere succintă a propunerii și a impactului preconizat al acesteia. Propunerile care nu corespund criteriilor de eligibilitate ale programului COST (ex. care solicită finanțare pentru cercetare) vor fi respinse. Propunerile eligibile vor fi evaluate de comitele din domeniile vizate în conformitate cu criteriile publicate la www.cost.esf.org. Autorii propunerilor preliminare clasate primele vor fi invitați să depună o propunere completă. Propunerile complete vor face obiectul unei evaluări între colegi („peer review”) în conformitate cu criteriile de evaluare disponibile la www.cost.esf.org/opencall. În mod normal, decizia va fi luată în termen de șase luni de la data colectării, iar acțiunile sunt preconizate să înceapă în termen de trei luni de la luarea deciziei.

Data de colectare a propunerilor preliminare este 28 martie 2008. Aproximativ 75 de propuneri complete vor fi solicitate pentru selecția finală a unui număr de aproximativ 25 de noi acțiuni.

Propunerile complete vor fi solicitate până la 20 mai 2008, urmând ca acestea să fie depuse până la 8 august 2008, iar deciziile fiind preconizate pentru luna noiembrie 2008.

Cei care fac propuneri pot contacta Coordonatorul național COST (CNC) pentru informații și îndrumare — vezi www.cost.esf.org/cnc.

Propunerile trebuie depuse on-line pe site-ul de Internet al biroului COST.

COST primește sprijin financiar pentru activitățile sale de coordonare prin Programul cadru CDT al UE. Biroul COST, administrat de Fundația europeană pentru știință (ESF), acționând în calitate de agent de punere în aplicare al COST, asigură servicii de secretariat științific pentru domeniile COST și acțiunile COST.

---

Comisie

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/21

---

MEDIA 2007

CERERE DE OFERTE — EACEA/27/07

Asistență pentru programul „automat” de distribuție transnațională a filmelor europene

(2007/C 289/14)

1.   Obiective și descriere

Prezenta cerere de oferte are la bază decizia Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program multianual pentru măsurile comunitare în domeniul audiovizualului pentru perioada 2007-2013.

2.   Solicitanți eligibili

Prezenta notificare se adresează organizațiilor europene; acelor organizații europene înregistrate și aflate sub controlul cetățenilor statelor membre ale Uniunii Europene și ale țărilor semnatare ale Acordului privind Spațiul Economic European, care participă la Programul MEDIA 2007 (Islanda, Liechtenstein, Norvegia) și Elveția.

Prezentul anunț se adresează societăților europene specializate în distribuția internațională a filmelor europene.

3.   Bugetul și durata proiectului

Suma maximă disponibilă pentru această cerere de oferte este de 13 022 000 EUR, fondurile alocate fiind disponibile în conformitate cu exercițiul financiar 2008.

Susținerea financiară din partea Comisiei nu poate depăși 60 % din totalul costurilor eligibile.

Durata maximă a proiectelor este de 16 luni.

4.   Termen limită

Ofertele trebuie trimise Agenției Executive (EACEA) până la 30 aprilie 2008.

5.   Alte informații

Versiunea completă a cererii de oferte, precum și formularele de ofertă sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html

Ofertele trebuie să respecte toate condițiile prevăzute în versiunea completă și trebuie prezentate folosind formularele corespunzătoare.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/22

---

AJUTOR DE STAT — ITALIA

Ajutor de Stat C 39/07 (ex N 188/07) — Ajutor de restructurare pentru grupul textil Legler

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 289/15)

Prin scrisoarea din data de 25 septembrie 2007, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Italiei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsurile de ajutor menționate anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'état |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'état

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Aceste observații vor fi comunicate Italiei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

PROCEDURĂ

La data de 5 aprilie 2007, Italia și-a comunicat intenția de a acorda un ajutor de restructurare grupului Legler. Comisia a solicitat informații suplimentare la 24 mai 2007, pe care Italia le-a furnizat în scrisoarea din 27 iulie 2007.

DESCRIERE

Legler este un grup italian producător de confecții textile, alcătuit din mai multe persoane juridice, care dețin active în Ponte San Pietro (Bergamo, Lombardia), Macomer, Ottana și Siniscola (Nuoro, Sardegna) și cu o filială de producție în Maroc. Cifra de afaceri a grupului Legler a fost de 167 milioane EUR în 2004, 124 milioane EUR în 2005 și 105 milioane EUR în 2006.

Legler este un grup specializat în produsele din denim de calitate superioară (lider în Italia și Germania și actor important în Franța și Benelux), catifea reiată și bumbac (poziție de nișă pe segmentele de piață de calitate din Europa și America de Nord).

Grupul, aflat în dificultate financiară din cauza schimbărilor intervenite pe piață, în care clienții au recurs la producători din Extremul Orient și barierele vamale pentru textile au fost eliminate în 2005, a primit în 2006 un ajutor de salvare în valoare de 13 milioane EUR, cu aprobarea Comisiei.

La sfârșitul perioadei pentru care a fost acordat ajutorul de salvare, la 5 aprilie 2007 Italia și-a comunicat intenția de a acorda grupului Legler SpA un ajutor de restructurare în valoare de 40,7 milioane EUR, din care 13 milioane EUR ca garanție pe termen lung, care să înlocuiască cele 6 luni de garanție autorizate cu titlul de ajutor de salvare, 13,2 milioane EUR ca subvenție directă și 14,5 milioane EUR pentru conversia datoriei la SFIRS, societate de investiții din Regiunea Sardegna, în capital social.

EVALUARE

În această etapă, Comisia consideră că toate cele trei măsuri constituie un ajutor de stat și a evaluat compatibilitatea acestui ajutor din perspectiva Orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru redresarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate („Orientările comunitare”). Comisia are îndoieli referitoare la respectarea condițiilor prevăzute în Orientările comunitare.

Comisia are îndoieli în ceea ce privește respectarea condiției de restabilire a viabilității. Dimensiunea reală a societății și nivelul activelor sale după restructurare nu pot fi determinate, având în vedere că nu s-a decis încă dacă uzina Macomer va fi vândută și că lipsesc amănunte privind vânzarea unității Ponte San Pietro și participarea Legler Maroc. În plus, există informații contradictorii privind reluarea activității întreprinderii după întreruperea producției.

Mai mult, Comisia are îndoieli referitoare la existența unor măsuri compensatorii reale pentru a limita denaturarea concurenței create de acordarea ajutorului. Închiderea celor trei uzine și concentrarea producției asupra pieței de denim ar putea fi considerate necesare pentru restabilirea viabilității și, prin urmare, nu ar constitui măsuri compensatorii semnificative.

În plus, există îndoieli în ceea ce privește limitarea ajutorului la nivelul minim, deoarece sursele de finanțare depășesc costurile de restructurare care se ridică la 19,5 milioane EUR. Comisia are, de asemenea, îndoieli referitoare la rolul concret al Piltar Ltd, acționarul majoritar al Legler, în planul de restructurare.

În ceea ce privește criteriul contribuției proprii, pragul de 50 % din sursa de finanțare poate fi atins dacă se vor aplica măsurile din planul de restructurare pe termen scurt. Cu toate acestea, din cauza naturii ipotetice a vânzării activelor și a punerii în aplicare a parteneriatului, Comisia își exprimă îndoiala, în stadiul actual, că acest criteriu poate fi îndeplinit.

TEXTUL SCRISORII

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

ALTE ACTE

Comisie

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/29

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor georgafice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2007/C 289/16)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” sau „AZEDO DE VINHAIS” sau „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

Nr. CE: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adresă: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Denumire:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adresă:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Telefon

(351) 213 819 300

Fax

(351) 213 876 635

E-mail:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Grup:

| Denumire: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adresă: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Denumire:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adresă:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon

(351) 273 771 340

Fax

(351) 273 770 048

E-mail:

ancsub@bisaro.info

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tipul produsului:

Clasa 1.2: Produse pe bază de carne (fiartă, sărată, afumată)

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire: „Chouriço Azedo de Vinhais” sau „Azedo de Vinhais” sau „Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2.   Descriere: Cârnat afumat, din carne și grăsime provenind de la porci din rasa Bisaro sau dintr-o rasă încrucișată care trebuie să fie 50 % Bisaro (animale F1, rezultând din încrucișarea de animale din rasa Bisaro în linie pură, înscrise în registrul genealogic, cu porci din alte rase), pâine de grâu din regiune și ulei de Trás-os-Montes (indispensabile pentru gustul și textura specifice pe care le conferă produsului), cu care se umple un intestin gros de porc. La un capăt al intestinului se face un nod sau o cusătură, apoi intestinul este răsucit și se mai face un nod sau două, după care este umplut și cealaltă extremitate se leagă cu un fir de bumbac. Cârnatul are o formă cilindrică, este drept și are o lungime medie de 20-25 cm, un diametru de 7-10 cm și o culoare galben-maronie. Interiorul are aceeași culoare galben-maronie și are un aspect omogen la tăiere. Masa finală este de aproximativ 300 g.

4.3.   Aria geografică: Datorită metodei de producție tradiționale, surselor de nutriție a animalelor, priceperii tradiționale a populației locale în materie de creștere a animalelor și condițiilor edafice necesare pentru elaborarea bazei alimentare utilizate pentru obținerea materiei prime de o indiscutabilă calitate distinctivă, aria în care se nasc, sunt crescuți, îngrășați, sacrificați și tranșați porcii din rasa Bisaro și din rasele încrucișate, folosiți la producerea de „Chouriça Doce de Vinhais”, este delimitată de comunele Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso e Vinhais, de districtul Bragança și de comunele Concelhos de Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar și Vila Real, în districtul Vila Real, deoarece doar în această zonă există baza nutritivă și competențele necesare de creștere a animalelor. Având în vedere condițiile climatice speciale necesare pentru prepararea de Chouriço Azedo de Vinhais, priceperea oamenilor și metodele locale folosite, constante și statornice, aria geografică de prelucrare se limitează la comunele Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso și Vinhais în districtul Bragança.

4.4.   Dovada originii: Chouriço Azedo de Vinhais se poate prepara doar în unități de prelucrare autorizate corespunzător, situate în cadrul ariei de prelucrare menționate. Întregul proces de fabricație se supune unui sistem de control riguros, asigurându-se astfel trasabilitatea completă a produsului. Materia primă provine de la porci din rasa Bisaro înscriși în registrul zootehnic al rasei sau din porci rezultați din încrucișări (F1) de animale, dintre care unul dintre progenitori este de rasă Bisaro înscris în registrul zootehnic al animalelor adulte, și crescuți în exploatații agricole și de creștere a animalelor, care dispun de o suprafață compatibilă cu sistemele agricole tradiționale semi-extensive și cu capacitatea de a furniza surse de nutriție tradițională. Este de menționat faptul că porcii consumă mari cantități de castane, ceea ce oferă cărnii calitățile sale organoleptice foarte distinctive și ușor de recunoscut. Porcii sunt sacrificați în abatoare autorizate și tranșați în unități autorizate situate, în cazul ambelor procese, în aria geografică a produsului. Prelucrarea se poate desfășura doar în unitățile autorizate de grup, după obținerea aprobării din partea organismului de control. Marca de certificare aplicată pe fiecare bucată este numerotată, asigurându-se trasabilitatea completă până la exploatația agricolă de unde provine produsul. Este posibil să se facă dovada originii produsului în orice etapă a lanțului de producție prin intermediul numărului de serie care trebuie să fie indicat pe marca de certificare.

4.5.   Metoda de obținere: Carnea macră, carnea din zona capului, a coastelor și a burții este tăiată în bucăți de dimensiuni medii, se fierbe în sare și apă și se filetează cât mai este fierbinte. Pâinea se taie în felii subțiri fără a se înlătura coaja, apoi se înmoaie în masa de carne. În această masă se adaugă condimente, fâșii de carne, ulei, paprika și usturoi. După încheierea condimentării, se începe imediat umplerea intestinului de porc. Produsul se afumă apoi lent la foc cu lemn de stejar și/sau castan și apoi se lasă la maturat sau stabilizat timp de mai mult de patru săptămâni. „Chouriço Azedo de Vinhais” se comercializează întreg și este întotdeauna preambalat la locul de origine. Pentru ambalare se folosește un material special, care, la contactul cu produsul, este inofensiv și inert într-o atmosferă normală sau controlată sau în vid. Ambalarea se poate efectua doar în aria geografică de prelucrare, pentru a se asigura trasabilitatea și controlul și pentru a preveni orice modificări ale gustului sau ale caracteristicilor microbiologice ale produsului.

4.6.   Legătură: Vechimea și importanța creșterii porcilor în această regiune este atestată de existența a diferite sculpturi zoomorfe și de referințe făcute în legătură cu aceste animale în diferite registre ale comunelor din regiune referitoare la taxele pentru porci și produse derivate. Legătura dintre produs și aria geografică se stabilește prin rasa (autohtonă) a animalelor, prin alimentația din produse locale, prin priceperea cu care se selectează bucățile de carne, prin afumarea lentă la foc cu lemn din zonă și printr-un proces de maturare care se produce în locuri foarte răcoroase și uscate din regiune.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adresă: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Denumire:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adresă:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon

(351) 278 261 410

Fax

(351) 278 261 410

E-mail:

tradição-qualidade@clix.pt

Tradição e Qualidade a fost recunoscută ca respectând cerințele standardului 45011:2001.

4.8.   Etichetare: Este obligatoriu ca eticheta să conțină următoarea mențiune: „Chouriço Azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida”, sigla Comunității și sigla produselor din Vinhais reprodusă mai jos. Pe etichetă trebuie să figureze, de asemenea, marca de certificare, care trebuie să indice denumirea produsului și mențiunea respectivă, denumirea organismului de control și numărul de serie (cod numeric sau alfanumeric, care asigură trasabilitatea produsului).

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 1.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 289/32

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2007/C 289/17)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„SALAME S. ANGELO”

Nr. CE: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adresă: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Denumire:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adresă:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Telefon

(39) 06 481 99 68

Fax

(39) 06 42 01 31 26

E-mail:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Grup:

| Denumire: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adresă: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Denumire:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adresă:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Telefon

(39) 0941 53 41 94

Fax

(39) 0941 53 41 94

E-mail:

—

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tipul produsului:

Clasa 1.2 — Produse din carne (și organe) proaspete

4.   Caiet de sarcini:

(rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006).

4.1.   Denumire: „Salame S. Angelo”

4.2.   Descriere: „Salame S. Angelo” este un salam cu conținut omogen produs exclusiv din carne de porc, în intestine naturale de porc. Când este gata pentru consum, „Salame S. Angelo” poate avea dimensiuni diferite, însă este întotdeauna caracterizat de o suprafață exterioară cilindrică și neregulată și prezintă mucegaiul clasic și un strat albicios, tipic salamurilor maturate. Din punct de vedere al consistenței este moale și compact. Feliile sunt compacte și omogene, grăsimea și partea de carne macră fiind bine legate. Porțiunile de carne macră sunt de culoare roșu rubiniu, iar grăsimea are culoare albă. Mirosul său este delicat, caracteristic, iar gustul este ușor condimentat și aromat. În ultimul stadiu de maturare, valoarea pH-ului este cuprinsă între 5,1 și 6,2 iar valoarea aw este cuprinsă între 0,81 și 0,96.

4.3.   Aria geografică: Zona de producție a salamului „Salame S. Angelo” cuprinde teritoriul comunei Sant'Angelo di Brolo.

4.4.   Dovada originii: Toate etapele procesului de producție sunt monitorizate, pentru fiecare înregistrându-se intrările și ieșirile. În acest mod, precum și prin înscrierea în registrele corespunzătoare, gestionate de organismul de control, a crescătorilor, măcelarilor și a unităților de tăiere și ambalare și prin declararea oportună a cantităților produse către organismul de control, se garantează trasabilitatea produsului. În acest scop, etichetele trebuie să prezinte, pe lângă informațiile prevăzute la punctul 4.8, și un cod numeric de identificare a fiecărui produs în parte. Toate persoanele fizice sau juridice înscrise în registrele respective sunt supuse verificării de către organismul de control, în conformitate cu caietul de sarcini pentru producție și de planul de verificare aferent.

4.5.   Metoda de obținere: Caietul de sarcini prevede că materiile prime utilizate și admise pentru producția salamului „Salame S. Angelo” constau în carne proaspătă provenită de la porci din rase selecționate, cum ar fi animalele de rasă pură sau derivată din rasele de bază Large White, Landrace, Duroc, animale obținute prin încrucișarea raselor menționate sau animale obținute prin încrucișarea acestora cu populațiile de porcine autohtone. Pe lângă aceasta, porcii trebuie sa fie într-o stare de nutriție excelentă, trebuie să provină exclusiv din țări membre ale UE și trebuie să atingă o greutate la tăiere de minim 125 de kg. Materia primă care urmează să fie utilizată trebuie să ajungă la unități ca semicarcase întregi (inclusiv căpățâna), fiind interzisă cu desăvârșire utilizarea de carne congelată și/sau congelată rapid; se admite refrigerarea la o temperatură controlată cuprinsă între 0° și + 4 °C timp de maxim șase zile de la data sacrificării animalului (inclusiv data respectivă).

Este interzisă cu desăvârșire utilizarea cărnii provenite de la scroafe sau vieri, precum și folosirea slăninii în procesul de prelucrare a cărnii.

Părțile care trebuie folosite, în cantități proporționale și provenind de la jumătatea completă de carcasă de porc, sunt: pulpă, spate, filé, spată, ceafă (curățate în mod corespunzător de nervi) și piept bine curățat. Carnea și grăsimea care constituie pasta salamului trebuie să fie tăiate manual, prin tehnica „punta di coltello” („cu vârful cuțitului”). Alternativ, pentru această etapă se poate utiliza și o mașină specială de tăiat care are o matriță cu găuri cu secționare pătrată de 12 milimetri. În amestecul de carne tăiată în acest mod, la care se adaugă doar sare marină, jumătăți de boabe de piper negru și nitrat de potasiu, raportul de carne/grăsime trebuie să fie de maxim 100/20, adică să nu aibă mai mult de 20 % grăsime. Este strict interzisă utilizarea slăninii. Intestinul, exclusiv de porc, se leagă cu sfoară pe interior în partea de jos și, după ce este întors, se umple, apoi se leagă și se sigilează în partea superioară. Uscarea și maturarea produsului trebuie să aibă loc în locații suficient de bine ventilate și separate, profitând de caracteristicile climatice datorate orientării și poziționării locațiilor de producție, în camere de uscare și de maturare corespunzătoare care, folosindu-se de condițiile climatice naturale și cu ajutorul sistemelor tehnologice cu care sunt dotate, garantează aspirarea, reglarea, înnoirea și difuzarea în mod uniform a aerului exterior pe întreaga suprafață a produsului.

La sfârșitul perioadei de maturare, organismul de control verifică dacă produsul posedă caracteristicile descrise la articolul 2 și, dacă se constată că produsul prezintă aceste caracteristici necesare de conformitate, se aplică eticheta prezentată la articolul 8 al caietului de sarcini, conform celor prevăzute de programul de verificare.

Operațiunile de producție și maturare trebuie să se desfășoare în zona de producție.

4.6.   Legătură: Recunoașterea indicației geografice protejate „Salame S. Angelo” este justificată de reputația produsului, pe care producătorii de salam și „Salame S. Angelo” au dobândit-o datorită caracteristicilor organoleptice deosebite, proprii unei culturi care își trage rădăcinile dintr-un trecut foarte îndepărtat, plin de tradiții străvechi.

Notorietatea și faima obținute de-a lungul atâtor ani demonstrează nivelul ridicat de popularitate al acestui produs și cât de bine înrădăcinat este conceptul care identifică acest produs cu indicația geografică „Salame S. Angelo” — atât de mult încât au existat tentative de imitare și de utilizare improprie a acestei denumiri.

Pe de altă parte, o dovadă a reputației de care se bucură „Salame S. Angelo” și a comercializării sale o constituie chiar facturile de vânzare a „Salame S. Angelo” emise în data de 10 ianuarie 1982. Lucrarea de licență intitulată „Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia” („Salame S. Angelo — un produs de nișă”) demonstrează că în zona de producție indicată în caietul de sarcini există, de mulți ani, o arie productivă cunoscută și renumită pentru caracteristicile calitative și organoleptice ale produsului, dar și pentru măiestria locuitorilor, care au transmis cu grijă, din generație în generație, tehnicile de producție a „Salame S. Angelo”. Însăși existența lucrării sus-menționate reprezintă o garanție a reputației produsului, dat fiind că o asemenea lucrare privind un anumit produs alimentar cu greu ar fi putut fi propusă și cu atât mai puțin acceptată dacă nu s-ar fi adus dovezi solide ale faimei și tradiției produsului în teritoriu.

Caracteristicile calitative și organoleptice ale produsului menționate la punctul 4.2 depind de etapa fundamentală a maturării, influențată pozitiv de microclimatul și de configurația specifică a văii Sant'Angelo di Brolo, care este în mod semnificativ diferită de cele învecinate.

Profilul versanților protejează valea de pătrunderea directă atât a curenților de aer marin cât și a curenților de aer rece care vin din munți, creând o evoluție ideală a curenților aerieni, a temperaturii și a umidității și permițând astfel instaurarea unui microclimat care diferențiază această vale și o fac să semene cu o imensă cameră de maturare cu condiții care nu pot fi reproduse în altă parte.

4.7.   Organism de control: Organismul de control îndeplinește condițiile stabilite prin standardul EN 45011.

4.8.   Etichetare: O protecție adecvată a denumirii impune adoptarea unor caracteristici de identificare și a unor semne distinctive care pot fi ușor recunoscute. Imediat după ce a fost umplut și legat, produsul trebuie să fie prevăzut cu un sigiliu care să garanteze dovada originii.

Produsul pus în vânzare trebuie să poarte denumirea „Salame S. Angelo”, scrisă cu litere clare, care nu pot fi șterse și care se disting net de orice altă inscripție de pe etichetă, urmată de mențiunea „Indicazione Geografica Protetta” și/sau de sigla IGP. În cazul produselor destinate piețelor externe, indicația geografică protejată poate să fie înscrisă în versiunea lingvistică a țării în care se comercializează produsul.

Aceste indicații sunt legate în mod indisolubil de sigla indicației geografice protejate.

Este interzisă adăugarea oricăror alte specificații care nu sunt prevăzute în mod expres.

În afară de cele menționate mai sus și de sigla denumirii, pe etichetă trebuie să figureze și codul numeric de identificare a fiecărui produs în parte.

După aplicarea acestor însemne distinctive, salamul S. Angelo poate fi comercializat: fie în vrac, fie ambalat sub vid sau în atmosferă modificată, întreg, pe bucăți sau feliat.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---