# Jurnalul Oficial C 312/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 312 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5021 decembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 312

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5021 decembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 312/01 | Avizul nr. 7/2007 referitor la un proiect de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Curtea de Conturi

2007/C 312/01

Avizul nr. 7/2007 referitor la un proiect de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 312/02 | Raportul special nr. 6/2007 privind eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților, însoțit de răspunsurile Comisiei | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2007/C 312/02

Raportul special nr. 6/2007 privind eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților, însoțit de răspunsurile Comisiei

3

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Curtea de Conturi

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 312/1

---

AVIZUL NR. 7/2007

referitor la un proiect de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene

[prezentat în temeiul articolului 279 alineatul (1) din Tratatul CE]

(2007/C 312/01)

CURTEA DE CONTURI A COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 279 alineatul (1),

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (1) de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), care a rezultat în urma unei decizii a Comitetului Reprezentanților Permanenți de a separa în două elemente distincte o propunere a Comisiei (3) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 (4) privind statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european,

având în vedere solicitarea de aviz înaintată Curții de Conturi de către Consiliu la 29 octombrie 2007 privind proiectul de regulament al Consiliului menționat anterior,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

| 1. | Proiectul de regulament al Consiliului cu privire la care s-a solicitat avizul Curții de Conturi urmărește să introducă, la articolul 109 din Regulamentul financiar, excepții de la norma generală, stabilită în cuprinsul articolului respectiv, conform căreia „subvenția nu poate avea scopul sau efectul de a produce profit beneficiarului”, excepții care să se aplice partidelor politice la nivel european. |
| --- | --- |

1.

Proiectul de regulament al Consiliului cu privire la care s-a solicitat avizul Curții de Conturi urmărește să introducă, la articolul 109 din Regulamentul financiar, excepții de la norma generală, stabilită în cuprinsul articolului respectiv, conform căreia „subvenția nu poate avea scopul sau efectul de a produce profit beneficiarului”, excepții care să se aplice partidelor politice la nivel european.

| 2. | După cum a subliniat recent Curtea de Conturi, caracterul complicat al normelor și lipsa de claritate a criteriilor de eligibilitate au un impact puternic asupra legalității și a regularității operațiunilor (5). Dacă legislatorul consideră că sunt oportune derogări de la norma de nonprofit în favoarea partidelor politice la nivel european, este important ca aceste derogări să fie formulate într-un mod simplu, precis și lipsit de echivoc, astfel încât respectarea lor să poată fi verificată cu ușurință de către ordonatorul de credite, atunci când acesta plătește subvențiile, sau de către Curtea de Conturi, atunci când aceasta auditează plățile în cauză. |
| --- | --- |

2.

După cum a subliniat recent Curtea de Conturi, caracterul complicat al normelor și lipsa de claritate a criteriilor de eligibilitate au un impact puternic asupra legalității și a regularității operațiunilor (5). Dacă legislatorul consideră că sunt oportune derogări de la norma de nonprofit în favoarea partidelor politice la nivel european, este important ca aceste derogări să fie formulate într-un mod simplu, precis și lipsit de echivoc, astfel încât respectarea lor să poată fi verificată cu ușurință de către ordonatorul de credite, atunci când acesta plătește subvențiile, sau de către Curtea de Conturi, atunci când aceasta auditează plățile în cauză.

| 3. | Prima derogare de la „norma de nonprofit” creează posibilitatea ca un partid politic la nivel european care, la sfârșitul unui exercițiu financiar pentru care a beneficiat de o subvenție, a înregistrat un surplus de venituri față de cheltuieli să reporteze în exercițiul următor o parte din acest surplus, în limita a 25 % din venitul total pentru exercițiul din care se realizează reportarea, cu condiția ca surplusul reportat să fie utilizat înainte de încheierea primului trimestru al exercițiului următor în cauză. Respectarea acestei condiții se poate verifica numai dacă există norme de aplicare adecvate care să stabilească obligația beneficiarului care a reportat un surplus în exercițiul următor de a prezenta dovezi conform cărora suma cheltuielilor sale eligibile din primul trimestru al exercițiului respectiv este cel puțin egală cu valoarea reportată. Pentru a da ordonatorului de credite posibilitatea de a stabili valoarea plății finale a subvenției sau, după caz, suma de bani plătită anticipat, cu titlu de subvenție, care trebuie recuperată, astfel de dovezi ar trebui prezentate la scurt timp după încheierea trimestrului în cauză sau, cel mai târziu, odată cu cererea de plată a soldului subvenției, în cazul în care există un sold restant. |
| --- | --- |

3.

Prima derogare de la „norma de nonprofit” creează posibilitatea ca un partid politic la nivel european care, la sfârșitul unui exercițiu financiar pentru care a beneficiat de o subvenție, a înregistrat un surplus de venituri față de cheltuieli să reporteze în exercițiul următor o parte din acest surplus, în limita a 25 % din venitul total pentru exercițiul din care se realizează reportarea, cu condiția ca surplusul reportat să fie utilizat înainte de încheierea primului trimestru al exercițiului următor în cauză. Respectarea acestei condiții se poate verifica numai dacă există norme de aplicare adecvate care să stabilească obligația beneficiarului care a reportat un surplus în exercițiul următor de a prezenta dovezi conform cărora suma cheltuielilor sale eligibile din primul trimestru al exercițiului respectiv este cel puțin egală cu valoarea reportată. Pentru a da ordonatorului de credite posibilitatea de a stabili valoarea plății finale a subvenției sau, după caz, suma de bani plătită anticipat, cu titlu de subvenție, care trebuie recuperată, astfel de dovezi ar trebui prezentate la scurt timp după încheierea trimestrului în cauză sau, cel mai târziu, odată cu cererea de plată a soldului subvenției, în cazul în care există un sold restant.

| 4. | Cea de a doua derogare de la „norma de nonprofit” limitează valoarea resurselor proprii care se iau în calcul atunci când se stabilește dacă s-a înregistrat sau nu un surplus la 15 % din costurile eligibile ale partidului, cu condiția ca „rezervele financiare” ale partidului să nu depășească 100 % din veniturile medii anuale ale acestuia. Standardele contabile aplicate în mod curent la nivelul Uniunii Europene nu furnizează o definiție a „rezervelor financiare”, astfel încât acest termen poate face obiectul unor interpretări diferite în funcție de cadrul de raportare financiară utilizat de partidul politic în cauză pentru întocmirea situației anuale a veniturilor și a cheltuielilor și a situației anuale a patrimoniului. De asemenea, termenul „venituri medii anuale” nu este definit în mod suficient de precis pentru a permite calcularea sa; de exemplu, nu se face referire la o perioadă anumită de timp. |
| --- | --- |

4.

Cea de a doua derogare de la „norma de nonprofit” limitează valoarea resurselor proprii care se iau în calcul atunci când se stabilește dacă s-a înregistrat sau nu un surplus la 15 % din costurile eligibile ale partidului, cu condiția ca „rezervele financiare” ale partidului să nu depășească 100 % din veniturile medii anuale ale acestuia. Standardele contabile aplicate în mod curent la nivelul Uniunii Europene nu furnizează o definiție a „rezervelor financiare”, astfel încât acest termen poate face obiectul unor interpretări diferite în funcție de cadrul de raportare financiară utilizat de partidul politic în cauză pentru întocmirea situației anuale a veniturilor și a cheltuielilor și a situației anuale a patrimoniului. De asemenea, termenul „venituri medii anuale” nu este definit în mod suficient de precis pentru a permite calcularea sa; de exemplu, nu se face referire la o perioadă anumită de timp.

| 5. | Concluzia Curții este că, pentru a permite o aplicare și o verificare uniformă a excepțiilor de la „norma de nonprofit” care au fost propuse, sunt necesare o mai mare precizie în ceea ce privește procedurile, așa cum se explică la punctul 3, și definiții clare pentru termenii „rezerve financiare” și „venituri medii anuale”. Pentru a atinge acest obiectiv, ar fi necesare modificări suplimentare la Regulamentul financiar propriu-zis sau la normele de aplicare ale acestuia (6). |
| --- | --- |

5.

Concluzia Curții este că, pentru a permite o aplicare și o verificare uniformă a excepțiilor de la „norma de nonprofit” care au fost propuse, sunt necesare o mai mare precizie în ceea ce privește procedurile, așa cum se explică la punctul 3, și definiții clare pentru termenii „rezerve financiare” și „venituri medii anuale”. Pentru a atinge acest obiectiv, ar fi necesare modificări suplimentare la Regulamentul financiar propriu-zis sau la normele de aplicare ale acestuia (6).

Prezentul aviz a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 22 noiembrie 2007.

Pentru Curtea de Conturi

Hubert WEBER

Președinte

---

(1)  Documentul nr. 14320/07 PE 341 INST 127 al Consiliului.

1

(2)  JO L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Documentul nr. COM(2007) 364 final al Comisiei.

3

(4)  JO L 297, 15.11.2003, p. 1.

4

(5)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2006, Introducere, punctul 0.7.

5

(6)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 (JO L 357, 31.12.2002, p. 1).

6

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 21.12.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 312/3

---

RAPORTUL SPECIAL Nr. 6/2007

privind eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților, însoțit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2007/C 312/02)

CUPRINS

GLOSAR

| I-VIII | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-VIII

| 1-6 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-6

| 7-8 | SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI |
| --- | --- |

7-8

| 9-43 | OBSERVAȚII |
| --- | --- |

9-43

| 9-12 | Dispune Comisia de o strategie bine pusă la punct pentru dezvoltarea capacității instituționale, inclusiv în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice? |
| --- | --- |

9-12

| 10-11 | Analiză instituțională necorespunzătoare în documentele de strategie de țară |
| --- | --- |

10-11

| 12 | Absența orientărilor referitoare la asistența tehnică |
| --- | --- |

12

| 13-17 | Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților bine concepute? |
| --- | --- |

13-17

| 14-16 | Proiectele selectate sunt relevante, dar elaborarea lor lasă adesea de dorit |
| --- | --- |

14-16

| 17 | Implicarea locală este un aspect esențial, care nu este însă abordat în mod sistematic de către Comisie |
| --- | --- |

17

| 18-34 | Sunt activitățile de asistență tehnică puse în aplicare eficient? |
| --- | --- |

18-34

| 19-21 | Durata îndelungată a fazei de pregătire conduce adesea la perimarea proiectelor așa cum au fost acestea concepute |
| --- | --- |

19-21

| 22-26 | Problemele din timpul etapei de achiziții și a celei de lansare a proiectului reduc timpul disponibil pentru punerea în aplicare |
| --- | --- |

22-26

| 27 | Înlocuirea frecventă a experților după atribuirea contractelor |
| --- | --- |

27

| 28 | Criterii inadecvate de selecție pentru asistența tehnică |
| --- | --- |

28

| 29-30 | Posibilități limitate de alegere în ceea ce privește procedurile de achiziție |
| --- | --- |

29-30

| 31 | Utilizarea ineficientă a asistenței tehnice |
| --- | --- |

31

| 32 | Coordonarea între donatorii de fonduri variază de la o țară la alta |
| --- | --- |

32

| 33-34 | Mecanismele de punere în aplicare nu sunt încă de natură să favorizeze implicarea locală |
| --- | --- |

33-34

| 35-39 | Sunt activitățile de asistență tehnică și nivelul prestației în acest domeniu monitorizate și evaluate adecvat? |
| --- | --- |

35-39

| 40-43 | Sunt activitățile de asistență tehnică eficace în ceea ce privește dezvoltarea capacităților? |
| --- | --- |

40-43

| 40-42 | Contribuția asistenței tehnice se situează la un nivel satisfăcător, dar nu garantează succesul proiectelor |
| --- | --- |

40-42

| 43 | Durabilitate nesigură |
| --- | --- |

43

| 44-48 | CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

44-48

Anexa I – Lista proiectelor și a programelor examinate

Anexa II – Eficacitatea și perspectivele de durabilitate ale proiectelor și ale programelor examinate

Răspunsurile Comisiei

GLOSARAcord de finanțare Document semnat între Comisie și țara parteneră; descrie proiectul sau programul care va face obiectul finanțării și reprezintă angajamentul oficial al Uniunii Europene și al țării partenere de a finanța măsurile descrise.ACP Țările din Africa, Caraibe și PacificDecizie de finanțare Decizie luată de către Comisie, pe baza unei propuneri de finanțare, în sensul angajării de fonduri pentru un anumit proiect sau program.Declarația de la Paris cu privire la eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare Declarație adoptată în cadrul unui forum la nivel înalt desfășurat la Paris, în perioada 28 februarie-2 martie 2005. Declarația a fost adoptată de către un număr mare de țări și organizații și conține o serie de angajamente cu privire la: implicarea locală („apartenența”), armonizare, aliniere („coordonare”), rezultate, precum și responsabilitatea reciprocă. Toate aceste angajamente au rolul de a spori eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare.OCDE/CAD Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică.ODM/MDG Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (Millenium Development Goals – MDG), constând în opt obiective de atins până în 2015. Acestea merg de la reducerea la jumătate a sărăciei severe până la stoparea răspândirii HIV/SIDA și asigurarea accesului universal la educația primară. Obiectivele au fost adoptate de către toate țările membre ONU și de către cele mai importante instituții de dezvoltare din lume, la Summitul Mileniului al ONU din septembrie 2000.Propunere de finanțare Proiect de document elaborat de serviciile Comisiei și înaintat comitetului de finanțare relevant al reprezentanților statelor membre, în vederea obținerii unui aviz. În cazul unui aviz favorabil, documentul este înaintat către Comisie, pentru luarea deciziei. Propunerea de finanțare descrie situația de fond, natura, sfera de cuprindere, obiectivele și măsurile de punere în aplicare ale unui anumit proiect sau program, ca și valoarea finanțării prevăzute pentru acesta.

SINTEZĂ

| I. | Asistența tehnică reprezintă o resursă utilizată în numeroase proiecte și programe de dezvoltare, de diferite tipuri; ea poate fi definită drept „angajarea serviciilor unor experți în vederea transferului de cunoștințe și competențe și a creării și consolidării instituțiilor”. În ultimii ani, asistența tehnică a fost utilizată din ce în mai mult pentru a sprijini dezvoltarea capacităților în serviciile administrației publice centrale și locale din țările beneficiare, în domenii precum administrarea finanțelor publice sau sănătatea și educația. Această deplasare a accentului înspre funcționarea serviciilor administrației publice este rezultatul unei conștientizări din ce în ce mai marcate în rândul donatorilor de fonduri, inclusiv la nivelul Uniunii Europene, a faptului că deficiențele de capacitate instituțională reprezintă un obstacol major în calea dezvoltării durabile (a se vedea punctele 1-6). |
| --- | --- |

I.

Asistența tehnică reprezintă o resursă utilizată în numeroase proiecte și programe de dezvoltare, de diferite tipuri; ea poate fi definită drept „angajarea serviciilor unor experți în vederea transferului de cunoștințe și competențe și a creării și consolidării instituțiilor”. În ultimii ani, asistența tehnică a fost utilizată din ce în mai mult pentru a sprijini dezvoltarea capacităților în serviciile administrației publice centrale și locale din țările beneficiare, în domenii precum administrarea finanțelor publice sau sănătatea și educația. Această deplasare a accentului înspre funcționarea serviciilor administrației publice este rezultatul unei conștientizări din ce în ce mai marcate în rândul donatorilor de fonduri, inclusiv la nivelul Uniunii Europene, a faptului că deficiențele de capacitate instituțională reprezintă un obstacol major în calea dezvoltării durabile (a se vedea punctele 1-6).

| II. | Scopul auditului efectuat de Curte a fost stabilirea măsurii în care Comisia se asigură de contribuția asistenței tehnice la dezvoltarea capacității instituționale în țările beneficiare. S-a evaluat, astfel, abordarea Comisiei față de dezvoltarea capacităților și față de utilizarea asistenței tehnice, ca și modul în care Comisia gestionează elaborarea și punerea în aplicare a activităților de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților (a se vedea punctele 7-8). |
| --- | --- |

II.

Scopul auditului efectuat de Curte a fost stabilirea măsurii în care Comisia se asigură de contribuția asistenței tehnice la dezvoltarea capacității instituționale în țările beneficiare. S-a evaluat, astfel, abordarea Comisiei față de dezvoltarea capacităților și față de utilizarea asistenței tehnice, ca și modul în care Comisia gestionează elaborarea și punerea în aplicare a activităților de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților (a se vedea punctele 7-8).

| III. | Deși consolidarea capacității instituționale a fost recunoscută în politica de dezvoltare a Comunității Europene drept un element-cheie în lupta împotriva sărăciei, Comisia nu a inclus în documentele sale de strategie de țară o evaluare cuprinzătoare a deficiențelor de capacitate instituțională și nici nu a identificat nevoile prioritare din cadrul administrațiilor și instituțiilor guvernelor beneficiare în ceea ce privește dezvoltarea capacităților. În plus, Comisia nu dispune nici de orientări privind rolul pe care ar trebui să îl joace asistența tehnică în acest context (a se vedea punctele 9-12). |
| --- | --- |

III.

Deși consolidarea capacității instituționale a fost recunoscută în politica de dezvoltare a Comunității Europene drept un element-cheie în lupta împotriva sărăciei, Comisia nu a inclus în documentele sale de strategie de țară o evaluare cuprinzătoare a deficiențelor de capacitate instituțională și nici nu a identificat nevoile prioritare din cadrul administrațiilor și instituțiilor guvernelor beneficiare în ceea ce privește dezvoltarea capacităților. În plus, Comisia nu dispune nici de orientări privind rolul pe care ar trebui să îl joace asistența tehnică în acest context (a se vedea punctele 9-12).

| IV. | Proiectele selectate sunt, în general, relevante, dar elaborarea lor se dovedește adesea deficitară, cauzele fiind obiectivele excesiv de ambițioase, termenele strânse, precum și evaluarea insuficientă a deficiențelor mediului instituțional existent și a nivelului de implicare locală (a se vedea punctele 13-17). |
| --- | --- |

IV.

Proiectele selectate sunt, în general, relevante, dar elaborarea lor se dovedește adesea deficitară, cauzele fiind obiectivele excesiv de ambițioase, termenele strânse, precum și evaluarea insuficientă a deficiențelor mediului instituțional existent și a nivelului de implicare locală (a se vedea punctele 13-17).

| V. | Punerea în aplicare a proiectelor se lovește adesea de o serie de obstacole, printre care durata îndelungată a fazelor de pregătire și lansare, care face ca proiectul să fie deja perimat în momentul începerii aplicării și reduce semnificativ timpul disponibil pentru aceasta. Recrutarea furnizorilor de asistență tehnică reprezintă în mod frecvent un factor de amplificare a întârzierilor, întrucât experții selectați sunt adesea indisponibili după atribuirea contractelor. Procedurile actuale de achiziție pentru asistența tehnică nu sunt de natură să faciliteze participarea instituțiilor publice, iar în anumite domenii este posibil ca tocmai în aceste instituții să existe experți mai calificați. Asistența tehnică din partea donatorilor de fonduri este încă furnizată predominant prin proiecte independente, necoordonate, iar mecanismele de punere în aplicare nu încurajează implicarea locală (a se vedea punctele 18-34). |
| --- | --- |

V.

Punerea în aplicare a proiectelor se lovește adesea de o serie de obstacole, printre care durata îndelungată a fazelor de pregătire și lansare, care face ca proiectul să fie deja perimat în momentul începerii aplicării și reduce semnificativ timpul disponibil pentru aceasta. Recrutarea furnizorilor de asistență tehnică reprezintă în mod frecvent un factor de amplificare a întârzierilor, întrucât experții selectați sunt adesea indisponibili după atribuirea contractelor. Procedurile actuale de achiziție pentru asistența tehnică nu sunt de natură să faciliteze participarea instituțiilor publice, iar în anumite domenii este posibil ca tocmai în aceste instituții să existe experți mai calificați. Asistența tehnică din partea donatorilor de fonduri este încă furnizată predominant prin proiecte independente, necoordonate, iar mecanismele de punere în aplicare nu încurajează implicarea locală (a se vedea punctele 18-34).

| VI. | Raportarea din cadrul proiectelor și monitorizarea și evaluarea acestora sunt, în cele mai multe cazuri, satisfăcătoare. Cu toate acestea, nu există un sistem informațional de gestionare (management information system) care să permită evaluarea prestației societăților sau a experților care furnizează asistență tehnică, înregistrarea datelor privind această prestație și furnizarea de informații în momentul luării deciziilor de achiziție de asistență tehnică (a se vedea punctele 35-39). |
| --- | --- |

VI.

Raportarea din cadrul proiectelor și monitorizarea și evaluarea acestora sunt, în cele mai multe cazuri, satisfăcătoare. Cu toate acestea, nu există un sistem informațional de gestionare (management information system) care să permită evaluarea prestației societăților sau a experților care furnizează asistență tehnică, înregistrarea datelor privind această prestație și furnizarea de informații în momentul luării deciziilor de achiziție de asistență tehnică (a se vedea punctele 35-39).

| VII. | Rezultatele proiectelor variază semnificativ, dar concluzia Curții este că, având în vedere mediul adesea dificil în care se desfășoară proiectele, rezultatele acestora și contribuția adusă de asistența tehnică pot fi considerate rezonabile. Calitatea asistenței tehnice a fost în general satisfăcătoare, potrivit constatărilor Curții, dar au existat alți factori importanți care au redus eficacitatea sprijinului furnizat. Deși o parte din acești factori nu se află sub controlul Comisiei, aceasta ar trebui totuși să se pregătească mai bine pentru apariția lor (a se vedea punctele 40-43). |
| --- | --- |

VII.

Rezultatele proiectelor variază semnificativ, dar concluzia Curții este că, având în vedere mediul adesea dificil în care se desfășoară proiectele, rezultatele acestora și contribuția adusă de asistența tehnică pot fi considerate rezonabile. Calitatea asistenței tehnice a fost în general satisfăcătoare, potrivit constatărilor Curții, dar au existat alți factori importanți care au redus eficacitatea sprijinului furnizat. Deși o parte din acești factori nu se află sub controlul Comisiei, aceasta ar trebui totuși să se pregătească mai bine pentru apariția lor (a se vedea punctele 40-43).

| VIII. | Pe baza acestor observații, Curtea formulează recomandări amănunțite, care ar putea ajuta Comisia în sensul stabilirii unei abordări mai precise și mai structurate în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice, astfel încât Comisia să poată furniza un sprijin mai eficace pentru dezvoltarea capacităților (a se vedea punctele 44-48). |
| --- | --- |

VIII.

Pe baza acestor observații, Curtea formulează recomandări amănunțite, care ar putea ajuta Comisia în sensul stabilirii unei abordări mai precise și mai structurate în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice, astfel încât Comisia să poată furniza un sprijin mai eficace pentru dezvoltarea capacităților (a se vedea punctele 44-48).

INTRODUCERE

| 1. | Cooperarea pentru dezvoltare constă în două tipuri de cooperare sau asistență: asistența financiară și asistența tehnică. Altfel spus, „banii”, pe de o parte, și „cunoștințele” sau „ideile”, de cealaltă parte. Prezentul raport se referă la auditul efectuat de Curte asupra asistenței tehnice, definită de Comisie drept angajarea serviciilor unor specialiști, consultanți, formatori, consilieri etc., pentru transferul de cunoștințe și competențe și pentru crearea și consolidarea instituțiilor (1). |
| --- | --- |

1.

Cooperarea pentru dezvoltare constă în două tipuri de cooperare sau asistență: asistența financiară și asistența tehnică. Altfel spus, „banii”, pe de o parte, și „cunoștințele” sau „ideile”, de cealaltă parte. Prezentul raport se referă la auditul efectuat de Curte asupra asistenței tehnice, definită de Comisie drept angajarea serviciilor unor specialiști, consultanți, formatori, consilieri etc., pentru transferul de cunoștințe și competențe și pentru crearea și consolidarea instituțiilor (1).

| 2. | Asistența tehnică reprezintă o resursă utilizată în numeroase proiecte și programe de dezvoltare, de diferite tipuri, iar importanța sau eficacitatea ei este evaluată pe baza contribuției pe care o aduce la realizările și rezultatele proiectelor și programelor în cauză. Printre domeniile sau sarcinile specifice din cadrul cooperării pentru dezvoltare în cazul cărora asistența tehnică a jucat sau joacă un rol se numără:






  (a) | conceperea și supravegherea de lucrări, precum construcția de drumuri; |
| --- | --- | --- |

2.

Asistența tehnică reprezintă o resursă utilizată în numeroase proiecte și programe de dezvoltare, de diferite tipuri, iar importanța sau eficacitatea ei este evaluată pe baza contribuției pe care o aduce la realizările și rezultatele proiectelor și programelor în cauză. Printre domeniile sau sarcinile specifice din cadrul cooperării pentru dezvoltare în cazul cărora asistența tehnică a jucat sau joacă un rol se numără:

(a)

conceperea și supravegherea de lucrări, precum construcția de drumuri;

| (b) | gestiunea proiectelor, în cadrul căreia experții au responsabilitate directă pentru punerea în aplicare a activităților; |
| --- | --- |

(b)

gestiunea proiectelor, în cadrul căreia experții au responsabilitate directă pentru punerea în aplicare a activităților;

| (c) | serviciile de consiliere, în trecut utilizate adesea pentru domenii precum agricultura sau dezvoltarea rurală; recent, aceste servicii au început să fie utilizate din ce în ce mai mult pentru ameliorarea serviciilor administrației publice centrale, printre care administrarea finanțelor publice, sănătatea, educația și justiția, ca și pentru sprijinirea altor instituții publice, a autorităților locale și a entităților neguvernamentale. |
| --- | --- |

(c)

serviciile de consiliere, în trecut utilizate adesea pentru domenii precum agricultura sau dezvoltarea rurală; recent, aceste servicii au început să fie utilizate din ce în ce mai mult pentru ameliorarea serviciilor administrației publice centrale, printre care administrarea finanțelor publice, sănătatea, educația și justiția, ca și pentru sprijinirea altor instituții publice, a autorităților locale și a entităților neguvernamentale.

| 3. | Deplasarea accentului înspre funcționarea serviciilor administrației publice centrale și locale este rezultatul unei conștientizări din ce în ce mai marcate în rândul donatorilor de fonduri, inclusiv la nivelul Uniunii Europene, a faptului că deficiențele de capacitate instituțională reprezintă un obstacol major în calea dezvoltării durabile. Dezvoltarea capacităților a devenit, astfel, unul dintre domeniile centrale ale politicii de dezvoltare a Comunității Europene din 2000, ca și ale noii politici formulate în 2005 (2). |
| --- | --- |

3.

Deplasarea accentului înspre funcționarea serviciilor administrației publice centrale și locale este rezultatul unei conștientizări din ce în ce mai marcate în rândul donatorilor de fonduri, inclusiv la nivelul Uniunii Europene, a faptului că deficiențele de capacitate instituțională reprezintă un obstacol major în calea dezvoltării durabile. Dezvoltarea capacităților a devenit, astfel, unul dintre domeniile centrale ale politicii de dezvoltare a Comunității Europene din 2000, ca și ale noii politici formulate în 2005 (2).

| 4. | Importanța dezvoltării capacităților a fost subliniată și într-un document recent al OCDE/CAD (3). Conform acestuia, existența de capacități corespunzătoare la nivel de țară este un factor vital pentru îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, absent însă din cadrul eforturilor actuale în acest sens. În document se afirmă, de asemenea, că fără o atenție mai amplă și mai intensă pentru dezvoltarea de capacități durabile, eforturile de dezvoltare din numeroase țări sărace vor eșua, chiar dacă vor fi sprijinite cu finanțări substanțial mai mari (4). |
| --- | --- |

4.

Importanța dezvoltării capacităților a fost subliniată și într-un document recent al OCDE/CAD (3). Conform acestuia, existența de capacități corespunzătoare la nivel de țară este un factor vital pentru îndeplinirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, absent însă din cadrul eforturilor actuale în acest sens. În document se afirmă, de asemenea, că fără o atenție mai amplă și mai intensă pentru dezvoltarea de capacități durabile, eforturile de dezvoltare din numeroase țări sărace vor eșua, chiar dacă vor fi sprijinite cu finanțări substanțial mai mari (4).

| 5. | Încă o dovadă în sprijinul importanței dezvoltării capacităților este furnizată de Declarația de la Paris cu privire la eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare din martie 2005 (5); potrivit acesteia, capacitatea țărilor partenere de a planifica, gestiona și aplica politicile și programele și de a fi răspunzătoare pentru rezultatele acestora constituie un factor vital pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare. Declarația accentuează necesitatea ca donatorii de fonduri să-și bazeze cât mai mult posibil sprijinul pe strategiile naționale de dezvoltare ale țărilor partenere și pe instituțiile și procedurile acestora și să ofere ajutor pentru remedierea deficiențelor care afectează capacitățile instituționale ale țărilor partenere. Deși dezvoltarea capacităților poate fi sprijinită printr-o diversitate de alte măsuri – precum sesiuni de formare, burse de studii, echipamente și programe informatice, documentație și chiar infrastructură fizică – instrumentul principal utilizat în acest context este asistența tehnică. |
| --- | --- |

5.

Încă o dovadă în sprijinul importanței dezvoltării capacităților este furnizată de Declarația de la Paris cu privire la eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare din martie 2005 (5); potrivit acesteia, capacitatea țărilor partenere de a planifica, gestiona și aplica politicile și programele și de a fi răspunzătoare pentru rezultatele acestora constituie un factor vital pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare. Declarația accentuează necesitatea ca donatorii de fonduri să-și bazeze cât mai mult posibil sprijinul pe strategiile naționale de dezvoltare ale țărilor partenere și pe instituțiile și procedurile acestora și să ofere ajutor pentru remedierea deficiențelor care afectează capacitățile instituționale ale țărilor partenere. Deși dezvoltarea capacităților poate fi sprijinită printr-o diversitate de alte măsuri – precum sesiuni de formare, burse de studii, echipamente și programe informatice, documentație și chiar infrastructură fizică – instrumentul principal utilizat în acest context este asistența tehnică.

| 6. | Sistemele informaționale de contabilitate și gestionare ale Comisiei nu au permis Curții obținerea de informații precise și fiabile privind sumele cheltuite cu asistența tehnică, fie prin Fondurile Europene de Dezvoltare, fie prin bugetul general. Curtea a estimat la aproximativ 2 200 de milioane de euro (6) valoarea totală a angajamentelor pentru contractele de asistență tehnică semnate în perioada 2000-2005 și aflate încă în derulare la începutul anului 2006. Ponderea deținută de asistența tehnică utilizată în scopul dezvoltării capacităților nu a putut fi estimată. |
| --- | --- |

6.

Sistemele informaționale de contabilitate și gestionare ale Comisiei nu au permis Curții obținerea de informații precise și fiabile privind sumele cheltuite cu asistența tehnică, fie prin Fondurile Europene de Dezvoltare, fie prin bugetul general. Curtea a estimat la aproximativ 2 200 de milioane de euro (6) valoarea totală a angajamentelor pentru contractele de asistență tehnică semnate în perioada 2000-2005 și aflate încă în derulare la începutul anului 2006. Ponderea deținută de asistența tehnică utilizată în scopul dezvoltării capacităților nu a putut fi estimată.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

| 7. | În realizarea auditului, scopul Curții a fost să stabilească în ce măsură se asigură Comisia de contribuția asistenței tehnice pe care o finanțează (7) la dezvoltarea capacităților instituționale în țările beneficiare. Mai precis, auditul a avut drept obiectiv furnizarea de răspunsuri la următoarele întrebări:






  (a) | Dispune Comisia de o strategie bine pusă la punct pentru dezvoltarea capacității instituționale, inclusiv în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice? |
| --- | --- | --- |

7.

În realizarea auditului, scopul Curții a fost să stabilească în ce măsură se asigură Comisia de contribuția asistenței tehnice pe care o finanțează (7) la dezvoltarea capacităților instituționale în țările beneficiare. Mai precis, auditul a avut drept obiectiv furnizarea de răspunsuri la următoarele întrebări:

(a)

Dispune Comisia de o strategie bine pusă la punct pentru dezvoltarea capacității instituționale, inclusiv în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice?

| (b) | Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților bine concepute? |
| --- | --- |

(b)

Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților bine concepute?

| (c) | Sunt activitățile de asistență tehnică puse în aplicare eficient? |
| --- | --- |

(c)

Sunt activitățile de asistență tehnică puse în aplicare eficient?

| (d) | Sunt activitățile de asistență tehnică și nivelul prestației în acest domeniu monitorizate și evaluate adecvat? |
| --- | --- |

(d)

Sunt activitățile de asistență tehnică și nivelul prestației în acest domeniu monitorizate și evaluate adecvat?

| (e) | Sunt activitățile de asistență tehnică eficace în ceea ce privește dezvoltarea capacităților? |
| --- | --- |

(e)

Sunt activitățile de asistență tehnică eficace în ceea ce privește dezvoltarea capacităților?

| 8. | Curtea a auditat abordarea și activitățile Comisiei, la nivel de politică și de proiect, pentru 12 țări beneficiare, selectate din patru zone geografice care primesc asistență pentru dezvoltare: Africa, Asia, America Latină și regiunea mediteraneană (8). Cinci din aceste state au făcut obiectul unor vizite la fața locului, în timp ce, în cazul celorlalte șapte, s-a recurs la un control documentar, precum și la chestionare expediate către delegații și către autoritățile beneficiare. Pe baza unui inventar al proiectelor de dezvoltare a capacităților, pentru audit au fost selectate 32 de proiecte, care au presupus execuția a 33 de contracte de asistență tehnică în perioada 2000-2006. Suma totală angajată pentru proiectele auditate a fost de 400 de milioane de euro, dintre acestea aproximativ 144 de milioane de euro fiind alocate cheltuielilor de asistență tehnică. Lista completă a celor 32 de proiecte și programe examinate este oferită în anexa I. |
| --- | --- |

8.

Curtea a auditat abordarea și activitățile Comisiei, la nivel de politică și de proiect, pentru 12 țări beneficiare, selectate din patru zone geografice care primesc asistență pentru dezvoltare: Africa, Asia, America Latină și regiunea mediteraneană (8). Cinci din aceste state au făcut obiectul unor vizite la fața locului, în timp ce, în cazul celorlalte șapte, s-a recurs la un control documentar, precum și la chestionare expediate către delegații și către autoritățile beneficiare. Pe baza unui inventar al proiectelor de dezvoltare a capacităților, pentru audit au fost selectate 32 de proiecte, care au presupus execuția a 33 de contracte de asistență tehnică în perioada 2000-2006. Suma totală angajată pentru proiectele auditate a fost de 400 de milioane de euro, dintre acestea aproximativ 144 de milioane de euro fiind alocate cheltuielilor de asistență tehnică. Lista completă a celor 32 de proiecte și programe examinate este oferită în anexa I.

OBSERVAȚII

Dispune Comisia de o strategie bine pusă la punct pentru dezvoltarea capacității instituționale, inclusiv în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice?

| 9. | Comisia transpune principiile politicii generale de dezvoltare a Comunității Europene în strategii individuale de țară, care acoperă de obicei o perioadă de cinci ani, elaborând pentru fiecare țară beneficiară în parte documente de strategie de țară, precum și programe indicative naționale, acestea din urmă mai detaliate. Pentru regiunile care au făcut obiectul auditului, Curtea a căutat să stabilească, pe baza acestor documente (9), dacă în cadrul Comisiei se realizează o evaluare sistematică a punctelor forte și a deficiențelor țărilor beneficiare în ceea ce privește capacitatea instituțională, precum și dacă nevoile globale de dezvoltare a capacităților pe care le au aceste țări sunt identificate, ordonate în funcție de priorități și transpuse în necesități de asistență tehnică. |
| --- | --- |

9.

Comisia transpune principiile politicii generale de dezvoltare a Comunității Europene în strategii individuale de țară, care acoperă de obicei o perioadă de cinci ani, elaborând pentru fiecare țară beneficiară în parte documente de strategie de țară, precum și programe indicative naționale, acestea din urmă mai detaliate. Pentru regiunile care au făcut obiectul auditului, Curtea a căutat să stabilească, pe baza acestor documente (9), dacă în cadrul Comisiei se realizează o evaluare sistematică a punctelor forte și a deficiențelor țărilor beneficiare în ceea ce privește capacitatea instituțională, precum și dacă nevoile globale de dezvoltare a capacităților pe care le au aceste țări sunt identificate, ordonate în funcție de priorități și transpuse în necesități de asistență tehnică.

Analiză instituțională necorespunzătoare în documentele de strategie de țară

| 10. | Examinarea documentelor programatice relevante ale Comisiei cu privire la țările incluse în audit, precum și a planurilor de dezvoltare și/sau a așa-numitelor „documente de strategie pentru reducerea sărăciei” elaborate de țările beneficiare, la nivel național, a pus în evidență o recunoaștere crescândă a importanței pe care o are dezvoltarea capacităților. Cu toate acestea, Comisia nu a prezentat o evaluare cuprinzătoare, la nivel de țară, a deficiențelor instituționale și nici nu a identificat nevoile prioritare din cadrul administrațiilor și al instituțiilor guvernelor beneficiare în ceea ce privește dezvoltarea capacităților. În consecință, selecția sectoarelor-țintă pentru sprijinul comunitar s-a făcut în absența acestor informații, cu riscul de a fi fost trecute cu vederea sectoare sau programe importante care ar fi necesitat sprijinul donatorilor de fonduri. |
| --- | --- |

10.

Examinarea documentelor programatice relevante ale Comisiei cu privire la țările incluse în audit, precum și a planurilor de dezvoltare și/sau a așa-numitelor „documente de strategie pentru reducerea sărăciei” elaborate de țările beneficiare, la nivel național, a pus în evidență o recunoaștere crescândă a importanței pe care o are dezvoltarea capacităților. Cu toate acestea, Comisia nu a prezentat o evaluare cuprinzătoare, la nivel de țară, a deficiențelor instituționale și nici nu a identificat nevoile prioritare din cadrul administrațiilor și al instituțiilor guvernelor beneficiare în ceea ce privește dezvoltarea capacităților. În consecință, selecția sectoarelor-țintă pentru sprijinul comunitar s-a făcut în absența acestor informații, cu riscul de a fi fost trecute cu vederea sectoare sau programe importante care ar fi necesitat sprijinul donatorilor de fonduri.

| 11. | În 2005, Comisia a elaborat un „document conceptual” intern cu privire la evaluarea instituțională și dezvoltarea capacităților, definind dezvoltarea capacităților și explicând importanța acesteia. Documentul oferă orientări în privința modului de evaluare a capacității instituționale și de sprijinire a proceselor de dezvoltare a capacităților. Aceste orientări nu sunt aplicabile însă în ceea ce privește documentele de strategie de țară. La nivelul imediat inferior în ierarhia documentelor de strategie, cel al planurilor sectoriale, aspectelor legate de dezvoltarea capacităților li se acordă o atenție mai mare – chiar dacă în termeni foarte generali. Aceste planuri sunt elaborate după selecția sectoarelor-țintă care urmează să primească sprijin într-o țară beneficiară sau alta. |
| --- | --- |

11.

În 2005, Comisia a elaborat un „document conceptual” intern cu privire la evaluarea instituțională și dezvoltarea capacităților, definind dezvoltarea capacităților și explicând importanța acesteia. Documentul oferă orientări în privința modului de evaluare a capacității instituționale și de sprijinire a proceselor de dezvoltare a capacităților. Aceste orientări nu sunt aplicabile însă în ceea ce privește documentele de strategie de țară. La nivelul imediat inferior în ierarhia documentelor de strategie, cel al planurilor sectoriale, aspectelor legate de dezvoltarea capacităților li se acordă o atenție mai mare – chiar dacă în termeni foarte generali. Aceste planuri sunt elaborate după selecția sectoarelor-țintă care urmează să primească sprijin într-o țară beneficiară sau alta.

Absența orientărilor referitoare la asistența tehnică

| 12. | Deși asistența tehnică este un instrument având o lungă tradiție și o utilizare frecventă în cadrul proiectelor și programelor de dezvoltare a capacităților cu finanțare din partea Comisiei, aceasta nu a definit încă rolul asistenței tehnice și contribuția acesteia la dezvoltarea capacităților. Nu există nici orientări de o natură mai precisă, care să descrie situațiile și modalitățile de utilizare a acestui instrument în contextul dezvoltării capacităților și care să poată fi folosite de către delegații la elaborarea de proiecte. În plus, instrumentul de „înfrățire instituțională” (twinning), care a fost utilizat cu succes pentru a furniza asistență tehnică țărilor în curs de aderare (iar mai recent și țărilor din cadrul „Politicii de Vecinătate”), nu este încă disponibil pentru statele ACP, asiatice sau latino-americane. Cu toate că documentul conceptual menționat la punctul 11 conține o serie de considerații privind problemele de asistență tehnică, el nu oferă orientări referitoare la utilizarea diferitelor tipuri de asistență tehnică în funcție de situație, sector și țară. |
| --- | --- |

12.

Deși asistența tehnică este un instrument având o lungă tradiție și o utilizare frecventă în cadrul proiectelor și programelor de dezvoltare a capacităților cu finanțare din partea Comisiei, aceasta nu a definit încă rolul asistenței tehnice și contribuția acesteia la dezvoltarea capacităților. Nu există nici orientări de o natură mai precisă, care să descrie situațiile și modalitățile de utilizare a acestui instrument în contextul dezvoltării capacităților și care să poată fi folosite de către delegații la elaborarea de proiecte. În plus, instrumentul de „înfrățire instituțională” (twinning), care a fost utilizat cu succes pentru a furniza asistență tehnică țărilor în curs de aderare (iar mai recent și țărilor din cadrul „Politicii de Vecinătate”), nu este încă disponibil pentru statele ACP, asiatice sau latino-americane. Cu toate că documentul conceptual menționat la punctul 11 conține o serie de considerații privind problemele de asistență tehnică, el nu oferă orientări referitoare la utilizarea diferitelor tipuri de asistență tehnică în funcție de situație, sector și țară.

Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților bine concepute?

| 13. | Curtea a evaluat mai multe aspecte, pentru toate cele 32 de proiecte auditate: în ce măsură alegerea proiectelor a fost concordantă cu strategiile de țară ale Comisiei și cu strategiile naționale ale țărilor partenere, dacă fuseseră stabilite obiective clare și indicatorii de performanță aferenți, precum și dacă tipul și amploarea asistenței tehnice propuse erau justificate corespunzător. În plus, Curtea a căutat să stabilească dacă autoritățile beneficiare participaseră activ la pregătirea proiectului și dacă furnizaseră indicații clare cu privire la implicarea lor în proiect. |
| --- | --- |

13.

Curtea a evaluat mai multe aspecte, pentru toate cele 32 de proiecte auditate: în ce măsură alegerea proiectelor a fost concordantă cu strategiile de țară ale Comisiei și cu strategiile naționale ale țărilor partenere, dacă fuseseră stabilite obiective clare și indicatorii de performanță aferenți, precum și dacă tipul și amploarea asistenței tehnice propuse erau justificate corespunzător. În plus, Curtea a căutat să stabilească dacă autoritățile beneficiare participaseră activ la pregătirea proiectului și dacă furnizaseră indicații clare cu privire la implicarea lor în proiect.

Proiectele selectate sunt relevante, dar elaborarea lor lasă adesea de dorit

| 14. | Toate proiectele auditate erau concordante cu documentele de strategie de țară ale Comisiei și cu prioritățile sectoriale stabilite prin acestea și corespundeau, în cele mai multe cazuri, priorităților generale de dezvoltare ale țărilor beneficiare vizate. |
| --- | --- |

14.

Toate proiectele auditate erau concordante cu documentele de strategie de țară ale Comisiei și cu prioritățile sectoriale stabilite prin acestea și corespundeau, în cele mai multe cazuri, priorităților generale de dezvoltare ale țărilor beneficiare vizate.

| 15. | Aproximativ trei sferturi din proiectele examinate prezentau una sau mai multe dintre următoarele deficiențe de elaborare:






  — | structuri de proiect excesiv de complexe, cu un număr prea mare de părți interesate și de componente; |
| --- | --- | --- |

15.

Aproximativ trei sferturi din proiectele examinate prezentau una sau mai multe dintre următoarele deficiențe de elaborare:

—

structuri de proiect excesiv de complexe, cu un număr prea mare de părți interesate și de componente;

| — | obiective exagerat de ambițioase și durate de punere în aplicare relativ scurte; |
| --- | --- |

—

obiective exagerat de ambițioase și durate de punere în aplicare relativ scurte;

| — | descrierea obiectivelor în termeni prea generali; chiar și în cazul proiectelor care aveau stabiliți indicatori de performanță, aceștia erau, în cea mai mare parte, generali și calitativi – fapt de natură să le compromită capacitatea de a permite evaluarea adecvată a rezultatelor ulterioare; |
| --- | --- |

—

descrierea obiectivelor în termeni prea generali; chiar și în cazul proiectelor care aveau stabiliți indicatori de performanță, aceștia erau, în cea mai mare parte, generali și calitativi – fapt de natură să le compromită capacitatea de a permite evaluarea adecvată a rezultatelor ulterioare;

| — | evaluarea insuficientă a deficiențelor instituționale existente în mediul proiectului. |
| --- | --- |

—

evaluarea insuficientă a deficiențelor instituționale existente în mediul proiectului.

La rândul lor, acești factori creează obstacole în calea formulării și aplicării corespunzătoare a sarcinilor de asistență tehnică.

| 16. | Asistența tehnică reprezenta un instrument esențial în toate proiectele examinate, însă în aproximativ jumătate din cazuri documentația de proiect propunea tipuri (internațional sau local) și amplori (misiuni pe termen lung sau scurt) diferite de asistență tehnică pentru unul și același proiect, fără să ofere motive clare pentru această combinație de resurse. În plus, a existat o lipsă de claritate în ceea ce privește rolul pe care trebuiau să îl joace experții: sarcinile de consultanță din cadrul proiectului, legate de obiectivele de dezvoltare a capacităților, trebuiau de obicei combinate cu un rol de „suplinire”, menit să sprijine instituția respectivă în îndeplinirea sarcinilor sale obișnuite, „de zi cu zi”.

  Caseta 1Exemplu de deficiențe în elaborarea proiectuluiProgram de sprijin pentru sectorul de sănătate – AngolaProiectul viza consolidarea capacităților instituționale la nivel central și regional (de provincie), ameliorarea serviciilor medicale de bază și a accesului la medicamentele de bază, precum și punerea la punct a unui sistem de prevenție HIV. Deși în evaluarea unui proiect anterior se menționase dificultatea de a garanta un rol activ din partea Ministerului Sănătății, studiul de fezabilitate nu a inclus o evaluare a capacităților locale în vederea obținerii asigurării că acest proiect, de altfel ambițios, va fi aplicat în mod eficace. Capacitatea insuficientă a anumitor parteneri angolezi în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectului a fost remarcată abia după lansarea acestuia. În raportul întocmit de experți la nivelul etapei de preaplicare se atrăgea atenția asupra faptului că proiectul este excesiv de ambițios, însă nu s-au făcut niciun fel de modificări decât cu 18 luni înainte de finalul proiectului, în acel moment procedându-se la reducerea semnificativă a obiectivelor și a activităților. |
| --- | --- |

16.

Asistența tehnică reprezenta un instrument esențial în toate proiectele examinate, însă în aproximativ jumătate din cazuri documentația de proiect propunea tipuri (internațional sau local) și amplori (misiuni pe termen lung sau scurt) diferite de asistență tehnică pentru unul și același proiect, fără să ofere motive clare pentru această combinație de resurse. În plus, a existat o lipsă de claritate în ceea ce privește rolul pe care trebuiau să îl joace experții: sarcinile de consultanță din cadrul proiectului, legate de obiectivele de dezvoltare a capacităților, trebuiau de obicei combinate cu un rol de „suplinire”, menit să sprijine instituția respectivă în îndeplinirea sarcinilor sale obișnuite, „de zi cu zi”.

Caseta 1Exemplu de deficiențe în elaborarea proiectuluiProgram de sprijin pentru sectorul de sănătate – AngolaProiectul viza consolidarea capacităților instituționale la nivel central și regional (de provincie), ameliorarea serviciilor medicale de bază și a accesului la medicamentele de bază, precum și punerea la punct a unui sistem de prevenție HIV. Deși în evaluarea unui proiect anterior se menționase dificultatea de a garanta un rol activ din partea Ministerului Sănătății, studiul de fezabilitate nu a inclus o evaluare a capacităților locale în vederea obținerii asigurării că acest proiect, de altfel ambițios, va fi aplicat în mod eficace. Capacitatea insuficientă a anumitor parteneri angolezi în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectului a fost remarcată abia după lansarea acestuia. În raportul întocmit de experți la nivelul etapei de preaplicare se atrăgea atenția asupra faptului că proiectul este excesiv de ambițios, însă nu s-au făcut niciun fel de modificări decât cu 18 luni înainte de finalul proiectului, în acel moment procedându-se la reducerea semnificativă a obiectivelor și a activităților.

Implicarea locală este un aspect esențial, care nu este însă abordat în mod sistematic de către Comisie

| 17. | Implicarea instituției beneficiare și a personalului acesteia în ceea ce privește dezvoltarea instituțională avută în vedere reprezintă un factor esențial; el determină mediul de funcționare a asistenței tehnice și contribuie, astfel, la aplicarea cu succes a planurilor de dezvoltare a capacităților. Conștientă de acest lucru, Comisia a implicat, în general, instituțiile beneficiare locale în faza de elaborare a proiectelor. Cu toate acestea, nu a luat suficient în calcul riscul ca guvernul beneficiar să nu își îndeplinească angajamentele. Faptul că guvernele beneficiare semnează acorduri de finanțare cu donatorii de fonduri nu presupune, în mod automat, că ipotezele cu privire la angajamentul guvernamental de reformă, formulate în majoritatea acordurilor, se vor concretiza și nici că proiectul va fi sprijinit de toate persoanele care lucrează în instituția în cauză sau care sunt afectate într-un mod sau altul de proiect – fapt demonstrat, de altfel, de lipsa de interes manifestată în câteva cazuri de personalul instituțiilor care beneficiau de ajutor.

  Caseta 2Exemplu de deficiențe în ceea ce privește implicarea localăProiect în domeniul sănătății – BeninObiectivul proiectului a fost îmbunătățirea calității și a accesibilității serviciilor medicale. Cu toate acestea, experții s-au confruntat cu numeroase probleme, precum funcționarea necorespunzătoare a sistemului de gestionare a resurselor umane din sectorul de sănătate, caracterizat de transferuri frecvente și de numiri în funcție arbitrare, care aveau o influență negativă asupra motivației personalului. Slaba participare a ministerului de resort la acest proiect a cauzat numeroase întârzieri: de exemplu, ministerul a refuzat să detașeze angajați pentru îndeplinirea rolului de parteneri locali ai unității de gestionare a proiectului. Alți membri ai personalului, care trebuiau să îndeplinească rolul de persoane de contact între diversele direcții ale ministerului și echipa proiectului, nu erau motivați în acest sens, deoarece considerau că ar fi trebuit să fie plătiți pentru această activitate, pe care o considerau „muncă suplimentară”. Comisia, pe bună dreptate, se opune efectuării acestui tip de plăți. |
| --- | --- |

17.

Implicarea instituției beneficiare și a personalului acesteia în ceea ce privește dezvoltarea instituțională avută în vedere reprezintă un factor esențial; el determină mediul de funcționare a asistenței tehnice și contribuie, astfel, la aplicarea cu succes a planurilor de dezvoltare a capacităților. Conștientă de acest lucru, Comisia a implicat, în general, instituțiile beneficiare locale în faza de elaborare a proiectelor. Cu toate acestea, nu a luat suficient în calcul riscul ca guvernul beneficiar să nu își îndeplinească angajamentele. Faptul că guvernele beneficiare semnează acorduri de finanțare cu donatorii de fonduri nu presupune, în mod automat, că ipotezele cu privire la angajamentul guvernamental de reformă, formulate în majoritatea acordurilor, se vor concretiza și nici că proiectul va fi sprijinit de toate persoanele care lucrează în instituția în cauză sau care sunt afectate într-un mod sau altul de proiect – fapt demonstrat, de altfel, de lipsa de interes manifestată în câteva cazuri de personalul instituțiilor care beneficiau de ajutor.

Caseta 2Exemplu de deficiențe în ceea ce privește implicarea localăProiect în domeniul sănătății – BeninObiectivul proiectului a fost îmbunătățirea calității și a accesibilității serviciilor medicale. Cu toate acestea, experții s-au confruntat cu numeroase probleme, precum funcționarea necorespunzătoare a sistemului de gestionare a resurselor umane din sectorul de sănătate, caracterizat de transferuri frecvente și de numiri în funcție arbitrare, care aveau o influență negativă asupra motivației personalului. Slaba participare a ministerului de resort la acest proiect a cauzat numeroase întârzieri: de exemplu, ministerul a refuzat să detașeze angajați pentru îndeplinirea rolului de parteneri locali ai unității de gestionare a proiectului. Alți membri ai personalului, care trebuiau să îndeplinească rolul de persoane de contact între diversele direcții ale ministerului și echipa proiectului, nu erau motivați în acest sens, deoarece considerau că ar fi trebuit să fie plătiți pentru această activitate, pe care o considerau „muncă suplimentară”. Comisia, pe bună dreptate, se opune efectuării acestui tip de plăți.

Sunt activitățile de asistență tehnică puse în aplicare eficient?

| 18. | Pentru a evalua dacă proiectele au fost aplicate eficient, Curtea a examinat următoarele aspecte: dacă proiectul a fost demarat la timp și aplicat conform planificării întocmite, dacă achiziția și mobilizarea resurselor de asistență tehnică s-au desfășurat fără întârzieri nejustificate, dacă a existat un nivel corespunzător de coordonare cu alte proiecte sau activități din aceeași sferă și dacă mecanismul de punere în aplicare a proiectului era de natură să încurajeze implicarea instituțiilor beneficiare. |
| --- | --- |

18.

Pentru a evalua dacă proiectele au fost aplicate eficient, Curtea a examinat următoarele aspecte: dacă proiectul a fost demarat la timp și aplicat conform planificării întocmite, dacă achiziția și mobilizarea resurselor de asistență tehnică s-au desfășurat fără întârzieri nejustificate, dacă a existat un nivel corespunzător de coordonare cu alte proiecte sau activități din aceeași sferă și dacă mecanismul de punere în aplicare a proiectului era de natură să încurajeze implicarea instituțiilor beneficiare.

Durata îndelungată a fazei de pregătire conduce adesea la perimarea proiectelor așa cum au fost acestea concepute

| 19. | Faza de pregătire a proiectelor examinate s-a întins, în general, pe o perioadă cuprinsă între unul și doi ani. Această fază a inclus un anumit număr de pași obligatorii, printre care una sau mai multe misiuni de pregătire efectuate de consultanți (în vederea identificării și formulării), două runde de consiliere și de formulare de observații din partea Grupului de sprijin al calității (10) de la sediul Comisiei și înaintarea propunerii de finanțare către comitetul consultativ relevant al statelor membre. |
| --- | --- |

19.

Faza de pregătire a proiectelor examinate s-a întins, în general, pe o perioadă cuprinsă între unul și doi ani. Această fază a inclus un anumit număr de pași obligatorii, printre care una sau mai multe misiuni de pregătire efectuate de consultanți (în vederea identificării și formulării), două runde de consiliere și de formulare de observații din partea Grupului de sprijin al calității (10) de la sediul Comisiei și înaintarea propunerii de finanțare către comitetul consultativ relevant al statelor membre.

| 20. | După aprobarea proiectului de către Comisie, se organizează o procedură de achiziție (a se vedea punctele 22-26), în vederea angajării serviciilor experților necesari. Până în momentul sosirii efective la locul de desfășurare a proiectului pentru începerea activității – în cele mai multe cazuri, la cel puțin doi-trei ani de la debutul fazei de elaborare – condițiile locale suferă adesea schimbări: au loc noi evenimente, politice sau de altă natură (alegeri, noi numiri, noi politici naționale) sau se demarează alte proiecte similare de către alți donatori. În consecință, experții se văd adesea nevoiți să constate că ipotezele inițiale ale proiectului nu mai sunt de actualitate sau că unele dintre activitățile planificate nu mai sunt relevante. În asemenea cazuri, experții trebuie să analizeze mai întâi nevoile „la zi” pe care le are beneficiarul în ceea ce privește dezvoltarea capacităților și să modifice concepția proiectului conform acestei analize. Abia apoi poate începe derularea sarcinii „normale” a experților, care este aceea de a elabora planul de lucru detaliat al proiectului. |
| --- | --- |

20.

După aprobarea proiectului de către Comisie, se organizează o procedură de achiziție (a se vedea punctele 22-26), în vederea angajării serviciilor experților necesari. Până în momentul sosirii efective la locul de desfășurare a proiectului pentru începerea activității – în cele mai multe cazuri, la cel puțin doi-trei ani de la debutul fazei de elaborare – condițiile locale suferă adesea schimbări: au loc noi evenimente, politice sau de altă natură (alegeri, noi numiri, noi politici naționale) sau se demarează alte proiecte similare de către alți donatori. În consecință, experții se văd adesea nevoiți să constate că ipotezele inițiale ale proiectului nu mai sunt de actualitate sau că unele dintre activitățile planificate nu mai sunt relevante. În asemenea cazuri, experții trebuie să analizeze mai întâi nevoile „la zi” pe care le are beneficiarul în ceea ce privește dezvoltarea capacităților și să modifice concepția proiectului conform acestei analize. Abia apoi poate începe derularea sarcinii „normale” a experților, care este aceea de a elabora planul de lucru detaliat al proiectului.

| 21. | Cu toate acestea, modificările menționate nu au loc decât rareori la începutul proiectelor, din cauza timpului și a muncii administrative de care este nevoie pentru obținerea aprobării de a rectifica un acord de finanțare. În general, Comisia demarează proiectul în forma în care acesta a fost conceput și așteaptă evaluarea intermediară (de obicei efectuată la aproximativ doi ani de la începerea aplicării proiectului) pentru a lua o decizie în privința modificărilor. În acel moment însă, timpul rămas pentru aplicarea eventualelor modificări necesare este foarte limitat, iar eficacitatea de ansamblu este serios afectată.

  Caseta 3Exemplu de perimare a concepției unui proiect din cauza duratei îndelungate de pregătireProgramul european de asistență tehnică pentru VietnamProiectul a fost pregătit pe baza a două misiuni separate, desfășurate în octombrie 2000 și iulie 2002. Acordul de finanțare a fost semnat în aprilie 2003, dar, din diverse motive, contractul de asistență tehnică nu a fost semnat decât în august 2005. Proiectul a fost demarat în ianuarie 2006, motivul principal fiind că persoana desemnată drept coordonator al echipei devenise indisponibilă, trebuind să fie înlocuită. Până în acel moment, trecuseră deja 3 ani și jumătate de la formularea proiectului, iar ritmul de schimbare din Vietnam fiind unul accelerat, multe din activitățile definite nu mai erau relevante. În timpul fazei de preaplicare, experții au avut astfel considerabila sarcină de a reelabora proiectul, ceea ce a făcut ca pentru aplicarea activităților să nu mai rămână decât mai puțin de jumătate din timpul planificat. |
| --- | --- |

21.

Cu toate acestea, modificările menționate nu au loc decât rareori la începutul proiectelor, din cauza timpului și a muncii administrative de care este nevoie pentru obținerea aprobării de a rectifica un acord de finanțare. În general, Comisia demarează proiectul în forma în care acesta a fost conceput și așteaptă evaluarea intermediară (de obicei efectuată la aproximativ doi ani de la începerea aplicării proiectului) pentru a lua o decizie în privința modificărilor. În acel moment însă, timpul rămas pentru aplicarea eventualelor modificări necesare este foarte limitat, iar eficacitatea de ansamblu este serios afectată.

Caseta 3Exemplu de perimare a concepției unui proiect din cauza duratei îndelungate de pregătireProgramul european de asistență tehnică pentru VietnamProiectul a fost pregătit pe baza a două misiuni separate, desfășurate în octombrie 2000 și iulie 2002. Acordul de finanțare a fost semnat în aprilie 2003, dar, din diverse motive, contractul de asistență tehnică nu a fost semnat decât în august 2005. Proiectul a fost demarat în ianuarie 2006, motivul principal fiind că persoana desemnată drept coordonator al echipei devenise indisponibilă, trebuind să fie înlocuită. Până în acel moment, trecuseră deja 3 ani și jumătate de la formularea proiectului, iar ritmul de schimbare din Vietnam fiind unul accelerat, multe din activitățile definite nu mai erau relevante. În timpul fazei de preaplicare, experții au avut astfel considerabila sarcină de a reelabora proiectul, ceea ce a făcut ca pentru aplicarea activităților să nu mai rămână decât mai puțin de jumătate din timpul planificat.

Problemele din timpul etapei de achiziții și a celei de lansare a proiectului reduc timpul disponibil pentru punerea în aplicare

| 22. | Asistența tehnică necesară pentru aplicarea proiectelor este achiziționată de obicei printr-o procedură de licitație internațională restrânsă (11). Derularea completă a acestei proceduri necesită, cu aproximație, între șase și opt luni. Întrucât procedura de achiziție nu începe decât după semnarea acordului de finanțare, este nevoie de cel puțin zece luni pentru ca experții să-și poată demara activitatea (opt luni pentru achiziție și două luni pentru mobilizarea experților). Această durată este luată în considerație la stabilirea perioadei oficiale de punere în aplicare a proiectului în acordul de finanțare. |
| --- | --- |

22.

Asistența tehnică necesară pentru aplicarea proiectelor este achiziționată de obicei printr-o procedură de licitație internațională restrânsă (11). Derularea completă a acestei proceduri necesită, cu aproximație, între șase și opt luni. Întrucât procedura de achiziție nu începe decât după semnarea acordului de finanțare, este nevoie de cel puțin zece luni pentru ca experții să-și poată demara activitatea (opt luni pentru achiziție și două luni pentru mobilizarea experților). Această durată este luată în considerație la stabilirea perioadei oficiale de punere în aplicare a proiectului în acordul de finanțare.

| 23. | Cu toate acestea, auditul efectuat de Curte asupra celor 32 de proiecte a arătat că în timpul procedurilor de achiziții publice sau în legătură cu demararea proiectelor au existat multe probleme care au întârziat lansarea activităților de proiect și au redus perioada disponibilă pentru aplicare. Printre problemele tipice se numără:






  (a) | proceduri de achiziții publice care eșuează din cauza lipsei de suficiente oferte valabile și care trebuie, astfel, să fie relansate; |
| --- | --- | --- |

23.

Cu toate acestea, auditul efectuat de Curte asupra celor 32 de proiecte a arătat că în timpul procedurilor de achiziții publice sau în legătură cu demararea proiectelor au existat multe probleme care au întârziat lansarea activităților de proiect și au redus perioada disponibilă pentru aplicare. Printre problemele tipice se numără:

(a)

proceduri de achiziții publice care eșuează din cauza lipsei de suficiente oferte valabile și care trebuie, astfel, să fie relansate;

| (b) | întârzieri în formarea comisiei de evaluare a ofertelor; |
| --- | --- |

(b)

întârzieri în formarea comisiei de evaluare a ofertelor;

| (c) | sosirea târzie a experților; |
| --- | --- |

(c)

sosirea târzie a experților;

| (d) | numirea cu întârziere a personalului local partener, a cărui existență este obligatorie; |
| --- | --- |

(d)

numirea cu întârziere a personalului local partener, a cărui existență este obligatorie;

| (e) | dificultăți în ceea ce privește constituirea structurilor de sprijin ale proiectului, precum spațiile de birouri, conturile bancare ale proiectului sau manualele și procedurile privind proiectul; |
| --- | --- |

(e)

dificultăți în ceea ce privește constituirea structurilor de sprijin ale proiectului, precum spațiile de birouri, conturile bancare ale proiectului sau manualele și procedurile privind proiectul;

| (f) | dificultăți peste așteptări la elaborarea planului de lucru general; |
| --- | --- |

(f)

dificultăți peste așteptări la elaborarea planului de lucru general;

| (g) | necesitatea de a aduce modificări concepției proiectului în timpul perioadei de preaplicare. |
| --- | --- |

(g)

necesitatea de a aduce modificări concepției proiectului în timpul perioadei de preaplicare.

Concluzia generală a fost că, pentru cvasitotalitatea proiectelor examinate, perioada efectivă de punere în aplicare devenise – sau risca să devină – prea scurtă pentru a se putea realiza toate activitățile planificate și pentru a se obține rezultatele prevăzute.

| 24. | În afară de limita de timp globală stabilită pentru punerea în aplicare a proiectului, mai este necesar să se respecte și termenul de contractare (așa-numita regulă D + 3), introdus prin regulamentele financiare din 2003 (12). Astfel, orice întârziere apărută după data deciziei de finanțare – de exemplu, în timpul procedurii de atribuire a contractului principal de asistență tehnică sau în timpul fazei de lansare – limitează efectiv perioada disponibilă pentru încheierea altor contracte legate de aplicare, pentru lucrări, bunuri sau pentru alte servicii. Există mai multe proiecte concepute după intrarea în vigoare a acestei reguli care au fost deja afectate sau care pot fi afectate de aceasta. De la 1 mai 2007, prin intrarea în vigoare a unei modificări aduse Regulamentului financiar aplicabil bugetului general (13), constrângerile impuse de regula D + 3 s-au mai relaxat, perioada de 3 ani fiind acum contabilizată începând de la data acordului de finanțare. Cu toate acestea, întârzierile intervenite după această dată produc același efect – acela de a reduce perioada de aplicare, ca și perioada disponibilă pentru încheierea contractelor. |
| --- | --- |

24.

În afară de limita de timp globală stabilită pentru punerea în aplicare a proiectului, mai este necesar să se respecte și termenul de contractare (așa-numita regulă D + 3), introdus prin regulamentele financiare din 2003 (12). Astfel, orice întârziere apărută după data deciziei de finanțare – de exemplu, în timpul procedurii de atribuire a contractului principal de asistență tehnică sau în timpul fazei de lansare – limitează efectiv perioada disponibilă pentru încheierea altor contracte legate de aplicare, pentru lucrări, bunuri sau pentru alte servicii. Există mai multe proiecte concepute după intrarea în vigoare a acestei reguli care au fost deja afectate sau care pot fi afectate de aceasta. De la 1 mai 2007, prin intrarea în vigoare a unei modificări aduse Regulamentului financiar aplicabil bugetului general (13), constrângerile impuse de regula D + 3 s-au mai relaxat, perioada de 3 ani fiind acum contabilizată începând de la data acordului de finanțare. Cu toate acestea, întârzierile intervenite după această dată produc același efect – acela de a reduce perioada de aplicare, ca și perioada disponibilă pentru încheierea contractelor.

| 25. | Din punctul de vedere al reglementărilor, procesul de achiziție poate fi demarat mai devreme, înainte de semnarea acordului de finanțare sau chiar înainte de luarea deciziei de finanțare, în acest caz, anunțul de participare la licitație trebuind publicat cu o „clauză suspensivă” (14). Acest lucru ar contribui la reducerea duratei intervenite de obicei între semnarea acordului de finanțare și începutul activităților proiectului. Utilizarea unei asemenea clauze este, de altfel, permisă, cel puțin pentru țările ACP, printr-una dintre anexele la Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou din 23 iunie 2000), „pentru a asigura demararea timpurie a proiectelor” (15). |
| --- | --- |

25.

Din punctul de vedere al reglementărilor, procesul de achiziție poate fi demarat mai devreme, înainte de semnarea acordului de finanțare sau chiar înainte de luarea deciziei de finanțare, în acest caz, anunțul de participare la licitație trebuind publicat cu o „clauză suspensivă” (14). Acest lucru ar contribui la reducerea duratei intervenite de obicei între semnarea acordului de finanțare și începutul activităților proiectului. Utilizarea unei asemenea clauze este, de altfel, permisă, cel puțin pentru țările ACP, printr-una dintre anexele la Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de la Cotonou din 23 iunie 2000), „pentru a asigura demararea timpurie a proiectelor” (15).

| 26. | Orientările interne ale Comisiei în ceea ce privește achizițiile recomandă utilizarea acestei metode numai în cazuri excepționale (însă nu precizează care ar fi acestea). Comisia consideră că există riscul ca procedurile de achiziții publice să trebuiască anulate și ca, dacă aceste anulări au loc prea frecvent, potențialii furnizori de servicii pentru proiectele viitoare cu finanțare din partea Comisiei să își reducă interesul de participare. De aceea, clauza suspensivă este rar folosită. Trebuie spus însă că riscul anulării integrale a unui proiect după faza de pregătire și după luarea deciziei de finanțare este, în practică, unul limitat. Comisia ar trebui să clarifice, în orientările sale, în ce situații și cum anume poate fi folosită clauza suspensivă.

  Caseta 4Exemplu de reducere a perioadei de punere în aplicare din cauza întârzierilorDezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate – UgandaContractul de asistență tehnică a fost semnat în septembrie 2003 (la aproximativ 18 luni de la semnarea acordului de finanțare), iar primii experți au sosit două luni mai târziu. Derularea lentă a procedurii de achiziție a fost cauzată de mai mulți factori, printre care transferul unităților de învățământ medical de sub coordonarea Ministerului Sănătății sub cea a Ministerului Educației și schimbări interne survenite în cadrul delegației în perioada respectivă (plecarea anumitor angajați, descentralizare, transfer de portofolii). Deși acordul de finanțare avea o perioadă de aplicare de cinci ani, iar contractul de asistență tehnică avea o durată de execuție de patru ani, întârzierea de 20 de luni intervenită la începutul proiectului a făcut ca pentru aplicare să nu mai rămână decât trei ani și trei luni. |
| --- | --- |

26.

Orientările interne ale Comisiei în ceea ce privește achizițiile recomandă utilizarea acestei metode numai în cazuri excepționale (însă nu precizează care ar fi acestea). Comisia consideră că există riscul ca procedurile de achiziții publice să trebuiască anulate și ca, dacă aceste anulări au loc prea frecvent, potențialii furnizori de servicii pentru proiectele viitoare cu finanțare din partea Comisiei să își reducă interesul de participare. De aceea, clauza suspensivă este rar folosită. Trebuie spus însă că riscul anulării integrale a unui proiect după faza de pregătire și după luarea deciziei de finanțare este, în practică, unul limitat. Comisia ar trebui să clarifice, în orientările sale, în ce situații și cum anume poate fi folosită clauza suspensivă.

Caseta 4Exemplu de reducere a perioadei de punere în aplicare din cauza întârzierilorDezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate – UgandaContractul de asistență tehnică a fost semnat în septembrie 2003 (la aproximativ 18 luni de la semnarea acordului de finanțare), iar primii experți au sosit două luni mai târziu. Derularea lentă a procedurii de achiziție a fost cauzată de mai mulți factori, printre care transferul unităților de învățământ medical de sub coordonarea Ministerului Sănătății sub cea a Ministerului Educației și schimbări interne survenite în cadrul delegației în perioada respectivă (plecarea anumitor angajați, descentralizare, transfer de portofolii). Deși acordul de finanțare avea o perioadă de aplicare de cinci ani, iar contractul de asistență tehnică avea o durată de execuție de patru ani, întârzierea de 20 de luni intervenită la începutul proiectului a făcut ca pentru aplicare să nu mai rămână decât trei ani și trei luni.

Înlocuirea frecventă a experților după atribuirea contractelor

| 27. | În cazul unei treimi din contractele examinate, societățile de consultanță au informat Comisia, aproape imediat după câștigarea contractelor de furnizare de asistenți tehnici, că anumiți experți-cheie nu mai erau disponibili. În anumite cazuri, acest lucru a fost cauzat de finalizarea cu întârziere a evaluării ofertelor și a atribuirii contractului de asistență tehnică, caz în care experții nu mai aveau obligația de disponibilitate (16). În alte cazuri, indisponibilitatea a survenit în cadrul perioadei de valabilitate. Cel mai frecvent motiv invocat l-au reprezentat problemele medicale. Există riscul ca societățile de consultanță să propună în mod deliberat experți cu CV-uri valoroase, în scopul de a obține contractul, știind însă foarte bine că aceștia nu vor fi disponibili pentru îndeplinirea misiunii. Indiferent însă de motivul indisponibilității, căutarea de înlocuitori duce la amânarea demarării proiectului.

  Caseta 5Exemplu de înlocuire a unui expert după atribuirea contractuluiÎn urma unei proceduri de atribuire a contractelor desfășurată eficient, contractul de asistență tehnică a fost câștigat de un consorțiu format din mai multe organizații, criteriul cel mai important aflat la baza acestei alegeri fiind profilul coordonatorului de echipă propus. Cu toate acestea, coordonatorul propus nu și-a exercitat niciodată funcția, fiind retras din proiect la scurt timp după semnarea contractului, deoarece s-a descoperit că avea o predispoziție la o afecțiune existentă în țara vizată. Acest lucru ar fi trebuit să fie cunoscut din timp. Înlocuitorul persoanei respective s-a alăturat echipei de proiect cu o întârziere de aproape trei luni. |
| --- | --- |

27.

În cazul unei treimi din contractele examinate, societățile de consultanță au informat Comisia, aproape imediat după câștigarea contractelor de furnizare de asistenți tehnici, că anumiți experți-cheie nu mai erau disponibili. În anumite cazuri, acest lucru a fost cauzat de finalizarea cu întârziere a evaluării ofertelor și a atribuirii contractului de asistență tehnică, caz în care experții nu mai aveau obligația de disponibilitate (16). În alte cazuri, indisponibilitatea a survenit în cadrul perioadei de valabilitate. Cel mai frecvent motiv invocat l-au reprezentat problemele medicale. Există riscul ca societățile de consultanță să propună în mod deliberat experți cu CV-uri valoroase, în scopul de a obține contractul, știind însă foarte bine că aceștia nu vor fi disponibili pentru îndeplinirea misiunii. Indiferent însă de motivul indisponibilității, căutarea de înlocuitori duce la amânarea demarării proiectului.

Caseta 5Exemplu de înlocuire a unui expert după atribuirea contractuluiÎn urma unei proceduri de atribuire a contractelor desfășurată eficient, contractul de asistență tehnică a fost câștigat de un consorțiu format din mai multe organizații, criteriul cel mai important aflat la baza acestei alegeri fiind profilul coordonatorului de echipă propus. Cu toate acestea, coordonatorul propus nu și-a exercitat niciodată funcția, fiind retras din proiect la scurt timp după semnarea contractului, deoarece s-a descoperit că avea o predispoziție la o afecțiune existentă în țara vizată. Acest lucru ar fi trebuit să fie cunoscut din timp. Înlocuitorul persoanei respective s-a alăturat echipei de proiect cu o întârziere de aproape trei luni.

Criterii inadecvate de selecție pentru asistența tehnică

| 28. | Având în vedere cazurile frecvente de retragere din proiect a experților-cheie, se pune întrebarea dacă în evaluarea ofertelor de asistență tehnică se folosesc criterii cu adevărat potrivite (17). Cel mai important criteriu utilizat în evaluarea tehnică a ofertelor de contracte de servicii este analiza CV-urilor experților care sunt propuși pentru activități pe termen lung, în special cel al coordonatorului echipei. Interviuri cu experții nu se organizează decât în anumite cazuri. Nu sunt luați în calcul și alți indicatori potențiali ai calității tehnice, precum capacitățile de ansamblu ale companiei și/sau experiența deja avută de Comisie, în cadrul altor proiecte pe care le-a finanțat, în legătură cu societatea respectivă sau cu experții propuși. |
| --- | --- |

28.

Având în vedere cazurile frecvente de retragere din proiect a experților-cheie, se pune întrebarea dacă în evaluarea ofertelor de asistență tehnică se folosesc criterii cu adevărat potrivite (17). Cel mai important criteriu utilizat în evaluarea tehnică a ofertelor de contracte de servicii este analiza CV-urilor experților care sunt propuși pentru activități pe termen lung, în special cel al coordonatorului echipei. Interviuri cu experții nu se organizează decât în anumite cazuri. Nu sunt luați în calcul și alți indicatori potențiali ai calității tehnice, precum capacitățile de ansamblu ale companiei și/sau experiența deja avută de Comisie, în cadrul altor proiecte pe care le-a finanțat, în legătură cu societatea respectivă sau cu experții propuși.

Posibilități limitate de alegere în ceea ce privește procedurile de achiziție

| 29. | În ceea ce privește recrutarea de experți pentru punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare a capacităților, varietatea surselor este limitată. Există, în esență, două modalități de a recruta experți: prin sistemul contractelor-cadru (18) sau printr-o licitație internațională restrânsă pentru contracte de servicii (a se vedea punctul 22). |
| --- | --- |

29.

În ceea ce privește recrutarea de experți pentru punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare a capacităților, varietatea surselor este limitată. Există, în esență, două modalități de a recruta experți: prin sistemul contractelor-cadru (18) sau printr-o licitație internațională restrânsă pentru contracte de servicii (a se vedea punctul 22).

| 30. | În ambele cazuri, contractul prin care vor fi angajate serviciile experților este semnat cu o societate de consultanță. În anumite domenii, cum ar fi administrarea finanțelor publice sau administrația publică, este posibil ca tocmai în alte organizații, cum ar fi administrațiile naționale ale statelor membre, să existe experți mai indicați – de exemplu, în cazul administrării finanțelor publice, în trezorerii, ministere de finanțe sau bănci centrale naționale, așa cum se întâmplă și în cazul proiectelor de „înfrățire instituțională” (twinning) din țările în curs de aderare. În cazurile în care sunt necesare competențe locale de o natură foarte precisă, niciuna din cele două proceduri nu este de natură să permită utilizarea resurselor pieței locale sau regionale de competență tehnică. |
| --- | --- |

30.

În ambele cazuri, contractul prin care vor fi angajate serviciile experților este semnat cu o societate de consultanță. În anumite domenii, cum ar fi administrarea finanțelor publice sau administrația publică, este posibil ca tocmai în alte organizații, cum ar fi administrațiile naționale ale statelor membre, să existe experți mai indicați – de exemplu, în cazul administrării finanțelor publice, în trezorerii, ministere de finanțe sau bănci centrale naționale, așa cum se întâmplă și în cazul proiectelor de „înfrățire instituțională” (twinning) din țările în curs de aderare. În cazurile în care sunt necesare competențe locale de o natură foarte precisă, niciuna din cele două proceduri nu este de natură să permită utilizarea resurselor pieței locale sau regionale de competență tehnică.

Utilizarea ineficientă a asistenței tehnice

| 31. | Experții internaționali nu au fost folosiți întotdeauna în mod eficient, din cauza rolurilor multiple care le-au fost încredințate. Deși experții sunt selectați în principal pe baza competenței lor tehnice, Comisia se așteaptă, de asemenea, ca ei să se implice în gestionarea proiectului și în controlul financiar. Conform Regulamentului financiar actual, coordonatorul echipei internaționale de asistență tehnică nu mai deține funcția de codirector cosemnatar, ceea ce reprezenta practica obișnuită înainte de ieșirea din vigoare a Regulamentului financiar anterior. Cu toate acestea, în practică, sarcinile coordonatorului echipei nu includ doar verificarea, ci și elaborarea planurilor de lucru și a bugetelor proiectului, a rapoartelor, a dosarelor de licitație, a proiectelor de contract și a propunerilor de plăți din contul proiectului. În anumite cazuri, ponderea acestor sarcini administrative în timpul de lucru este prea mare, ceea ce reduce timpul pe care expertul (experții) îl are (au) la dispoziție pentru activitățile de dezvoltare a capacităților tehnice. Acest lucru are drept rezultat și o anumită ambiguitate în ceea ce privește răspunderea experților (dacă aceasta este față de instituția beneficiară sau față de delegație), ceea ce complică sarcinile acestora și poate dăuna climatului de încredere dintre expert (experți) și partenerii locali. |
| --- | --- |

31.

Experții internaționali nu au fost folosiți întotdeauna în mod eficient, din cauza rolurilor multiple care le-au fost încredințate. Deși experții sunt selectați în principal pe baza competenței lor tehnice, Comisia se așteaptă, de asemenea, ca ei să se implice în gestionarea proiectului și în controlul financiar. Conform Regulamentului financiar actual, coordonatorul echipei internaționale de asistență tehnică nu mai deține funcția de codirector cosemnatar, ceea ce reprezenta practica obișnuită înainte de ieșirea din vigoare a Regulamentului financiar anterior. Cu toate acestea, în practică, sarcinile coordonatorului echipei nu includ doar verificarea, ci și elaborarea planurilor de lucru și a bugetelor proiectului, a rapoartelor, a dosarelor de licitație, a proiectelor de contract și a propunerilor de plăți din contul proiectului. În anumite cazuri, ponderea acestor sarcini administrative în timpul de lucru este prea mare, ceea ce reduce timpul pe care expertul (experții) îl are (au) la dispoziție pentru activitățile de dezvoltare a capacităților tehnice. Acest lucru are drept rezultat și o anumită ambiguitate în ceea ce privește răspunderea experților (dacă aceasta este față de instituția beneficiară sau față de delegație), ceea ce complică sarcinile acestora și poate dăuna climatului de încredere dintre expert (experți) și partenerii locali.

Coordonarea între donatorii de fonduri variază de la o țară la alta

| 32. | Nivelul de coordonare între programele de dezvoltare a capacităților variază considerabil de la o țară vizată la alta. Coordonarea merge de la schimburi limitate de informații la sisteme mai elaborate de grupuri de lucru tematice și/sau sectoriale care reunesc toți partenerii activi și care demonstrează un nivel înalt de coordonare – Comisia fiind, de obicei, unul dintre donatorii cei mai activi din acest punct de vedere. Acolo unde exista un program de ajutor bugetar general sau un program de sprijin la nivel de politici sectoriale, coordonarea era mai bine organizată și mai intensă. Chiar și în aceste situații însă, asistența tehnică era adesea furnizată prin proiecte separate, fiecare donator aplicând propriile proceduri. |
| --- | --- |

32.

Nivelul de coordonare între programele de dezvoltare a capacităților variază considerabil de la o țară vizată la alta. Coordonarea merge de la schimburi limitate de informații la sisteme mai elaborate de grupuri de lucru tematice și/sau sectoriale care reunesc toți partenerii activi și care demonstrează un nivel înalt de coordonare – Comisia fiind, de obicei, unul dintre donatorii cei mai activi din acest punct de vedere. Acolo unde exista un program de ajutor bugetar general sau un program de sprijin la nivel de politici sectoriale, coordonarea era mai bine organizată și mai intensă. Chiar și în aceste situații însă, asistența tehnică era adesea furnizată prin proiecte separate, fiecare donator aplicând propriile proceduri.

Mecanismele de punere în aplicare nu sunt încă de natură să favorizeze implicarea locală

| 33. | Unitățile de punere în aplicare a proiectului (sau unitățile de sprijin al proiectului) sunt încă constituite, în majoritatea țărilor, ca structuri temporare, funcționând în limitele duratei proiectului și în paralel cu structurile administrative naționale existente, deși în anumite cazuri aceste unități sunt deja integrate într-o măsură mai mare în structura instituțională normală a administrației beneficiare. Achiziția și plata asistenței tehnice finanțate de Comisie nu s-au desfășurat, în niciuna din țările vizate, prin sisteme și proceduri naționale, acestea nefiind considerate fiabile și transparente de către Comisie. Totuși, câteva dintre aceste state (Benin, Ciad, Maroc, Sierra Leone, Uganda și Vietnam) primesc ajutor bugetar finanțat de Comisie, în cazul acestuia cheltuirea fondurilor fiind, prin definiție, supusă procedurilor financiare naționale. Acest fapt ilustrează o incoerență în abordarea pe care o are Comisia, de la un instrument de ajutor la altul, față de utilizarea sistemelor de administrare a finanțelor publice și de achiziție publică ale țărilor beneficiare. |
| --- | --- |

33.

Unitățile de punere în aplicare a proiectului (sau unitățile de sprijin al proiectului) sunt încă constituite, în majoritatea țărilor, ca structuri temporare, funcționând în limitele duratei proiectului și în paralel cu structurile administrative naționale existente, deși în anumite cazuri aceste unități sunt deja integrate într-o măsură mai mare în structura instituțională normală a administrației beneficiare. Achiziția și plata asistenței tehnice finanțate de Comisie nu s-au desfășurat, în niciuna din țările vizate, prin sisteme și proceduri naționale, acestea nefiind considerate fiabile și transparente de către Comisie. Totuși, câteva dintre aceste state (Benin, Ciad, Maroc, Sierra Leone, Uganda și Vietnam) primesc ajutor bugetar finanțat de Comisie, în cazul acestuia cheltuirea fondurilor fiind, prin definiție, supusă procedurilor financiare naționale. Acest fapt ilustrează o incoerență în abordarea pe care o are Comisia, de la un instrument de ajutor la altul, față de utilizarea sistemelor de administrare a finanțelor publice și de achiziție publică ale țărilor beneficiare.

| 34. | Prin Declarația de la Paris (a se vedea punctul 5), donatorii de fonduri și-au asumat mai multe angajamente în sensul alinierii sprijinului lor la strategiile de dezvoltare, instituțiile și procedurile țărilor partenere. Câteva dintre aceste angajamente sunt direct legate de problema dezvoltării capacităților. Din trei puncte de vedere, Uniunea Europeană și-a fixat însă obiective și mai ambițioase decât cele din Declarația de la Paris: asistența destinată dezvoltării capacităților să fie furnizată în totalitate prin programe coordonate, cu utilizarea din ce în ce mai intensă a mecanismelor cu donatori multipli, 50 % din ajutorul interguvernamental să fie direcționat prin sisteme naționale, iar constituirea de noi unități de punere în aplicare a proiectelor să fie evitată. Având în vedere modul în care sunt concepute majoritatea proiectelor actuale de dezvoltare a capacităților, Comisiei îi va fi dificil să își îndeplinească angajamentele asumate prin Declarația de la Paris. |
| --- | --- |

34.

Prin Declarația de la Paris (a se vedea punctul 5), donatorii de fonduri și-au asumat mai multe angajamente în sensul alinierii sprijinului lor la strategiile de dezvoltare, instituțiile și procedurile țărilor partenere. Câteva dintre aceste angajamente sunt direct legate de problema dezvoltării capacităților. Din trei puncte de vedere, Uniunea Europeană și-a fixat însă obiective și mai ambițioase decât cele din Declarația de la Paris: asistența destinată dezvoltării capacităților să fie furnizată în totalitate prin programe coordonate, cu utilizarea din ce în ce mai intensă a mecanismelor cu donatori multipli, 50 % din ajutorul interguvernamental să fie direcționat prin sisteme naționale, iar constituirea de noi unități de punere în aplicare a proiectelor să fie evitată. Având în vedere modul în care sunt concepute majoritatea proiectelor actuale de dezvoltare a capacităților, Comisiei îi va fi dificil să își îndeplinească angajamentele asumate prin Declarația de la Paris.

Sunt activitățile de asistență tehnică și nivelul prestației în acest domeniu monitorizate și evaluate adecvat?

| 35. | În general, rapoartele experților au avut un nivel bun de calitate și au fost furnizate la timp, iar, în majoritatea cazurilor, proiectele sunt monitorizate activ de către personalul delegațiilor. În plus, există două sisteme principale pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor la nivel extern:






  (a) | sistemul de „monitorizare orientată spre rezultate” (ROM – Results-Oriented Monitoring system), aplicat de consultanți sub autoritatea Comisiei; |
| --- | --- | --- |

35.

În general, rapoartele experților au avut un nivel bun de calitate și au fost furnizate la timp, iar, în majoritatea cazurilor, proiectele sunt monitorizate activ de către personalul delegațiilor. În plus, există două sisteme principale pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor la nivel extern:

(a)

sistemul de „monitorizare orientată spre rezultate” (ROM – Results-Oriented Monitoring system), aplicat de consultanți sub autoritatea Comisiei;

| (b) | evaluările intermediare, prevăzute în acordul de finanțare al proiectului și realizate de consultanți selectați și/sau aprobați de Comisie și de țara parteneră. |
| --- | --- |

(b)

evaluările intermediare, prevăzute în acordul de finanțare al proiectului și realizate de consultanți selectați și/sau aprobați de Comisie și de țara parteneră.

| 36. | Ambele sisteme sunt utilizate frecvent. În anumite cazuri, consultanții ROM au vizitat locul de desfășurare a proiectului la scurt timp după începerea activităților, astfel că nu a putut fi evaluat decât conceptul de proiect, evaluarea nefiind posibilă pentru eficiența sau eficacitatea punerii în aplicare ori pentru rezultatele obținute. |
| --- | --- |

36.

Ambele sisteme sunt utilizate frecvent. În anumite cazuri, consultanții ROM au vizitat locul de desfășurare a proiectului la scurt timp după începerea activităților, astfel că nu a putut fi evaluat decât conceptul de proiect, evaluarea nefiind posibilă pentru eficiența sau eficacitatea punerii în aplicare ori pentru rezultatele obținute.

| 37. | Sistemul ROM reprezintă o „bună practică”, în special deoarece presupune vizite regulate la locul de desfășurare a proiectului, în timpul aplicării acestuia. Cu toate acestea, Curtea a descoperit, pentru un anumit număr de cazuri, că notele acordate proiectelor erau nerealiste sau inadecvate sau că notele unuia și aceluiași proiect erau neconcordante de la o vizită la următoarea. Acest lucru poate fi cauzat de durata vizitelor, în mod necesar foarte scurtă (dat fiind numărul foarte mare de proiecte), precum și de faptul că personalul de monitorizare se schimbă frecvent. |
| --- | --- |

37.

Sistemul ROM reprezintă o „bună practică”, în special deoarece presupune vizite regulate la locul de desfășurare a proiectului, în timpul aplicării acestuia. Cu toate acestea, Curtea a descoperit, pentru un anumit număr de cazuri, că notele acordate proiectelor erau nerealiste sau inadecvate sau că notele unuia și aceluiași proiect erau neconcordante de la o vizită la următoarea. Acest lucru poate fi cauzat de durata vizitelor, în mod necesar foarte scurtă (dat fiind numărul foarte mare de proiecte), precum și de faptul că personalul de monitorizare se schimbă frecvent.

| 38. | Evaluările intermediare se realizează pentru majoritatea proiectelor și sunt considerate, în general, un instrument foarte util pentru obținerea unei perspective echilibrate, exterioare asupra acestora. Delegațiile utilizează frecvent recomandările conținute în aceste documente atunci când iau decizii privind schimbarea, reorientarea sau extinderea proiectelor. Cu toate acestea, având în vedere tendința actuală de a reduce perioadele de punere în aplicare, devine din ce în ce mai dificil să se poată programa evaluările intermediare astfel încât proiectul să fi avut suficient timp să progreseze până în acel moment, iar timpul rămas după evaluare să fie suficient pentru a aplica recomandările și pentru a beneficia de efectele acestora. |
| --- | --- |

38.

Evaluările intermediare se realizează pentru majoritatea proiectelor și sunt considerate, în general, un instrument foarte util pentru obținerea unei perspective echilibrate, exterioare asupra acestora. Delegațiile utilizează frecvent recomandările conținute în aceste documente atunci când iau decizii privind schimbarea, reorientarea sau extinderea proiectelor. Cu toate acestea, având în vedere tendința actuală de a reduce perioadele de punere în aplicare, devine din ce în ce mai dificil să se poată programa evaluările intermediare astfel încât proiectul să fi avut suficient timp să progreseze până în acel moment, iar timpul rămas după evaluare să fie suficient pentru a aplica recomandările și pentru a beneficia de efectele acestora.

| 39. | Nu se realizează o evaluare sistematică a serviciilor de asistență tehnică furnizate de societăți sau experți. Evaluările efectuate, fie de către delegații, fie de către beneficiarii locali sau autoritatea locală de contractare (în cazul FED), au loc doar ad-hoc și informal. Comisia nu deține niciun sistem care să permită schimbul de date, nici măcar pentru aceste informații limitate. Absența unui sistem informațional de gestionare corespunzător pentru asistența tehnică face ca experiența valoroasă acumulată în trecut din colaborarea cu anumite societăți sau experți să nu poată fi utilizată în momentul luării de noi decizii privind achizițiile de asistență tehnică. |
| --- | --- |

39.

Nu se realizează o evaluare sistematică a serviciilor de asistență tehnică furnizate de societăți sau experți. Evaluările efectuate, fie de către delegații, fie de către beneficiarii locali sau autoritatea locală de contractare (în cazul FED), au loc doar ad-hoc și informal. Comisia nu deține niciun sistem care să permită schimbul de date, nici măcar pentru aceste informații limitate. Absența unui sistem informațional de gestionare corespunzător pentru asistența tehnică face ca experiența valoroasă acumulată în trecut din colaborarea cu anumite societăți sau experți să nu poată fi utilizată în momentul luării de noi decizii privind achizițiile de asistență tehnică.

Sunt activitățile de asistență tehnică eficace în ceea ce privește dezvoltarea capacităților?

Contribuția asistenței tehnice se situează la un nivel satisfăcător, dar nu garantează succesul proiectelor

| 40. | Per total, rezultatele obținute sau anticipate ale celor 32 de proiecte auditate variază semnificativ de la un caz la altul (a se vedea anexa II). Zece proiecte se aflau încă într-un stadiu de aplicare insuficient de avansat pentru a permite o estimare rezonabilă a rezultatelor lor probabile. În ceea ce privește restul proiectelor, situația se prezintă după cum urmează:






  — | o treime din proiecte și-au atins obiectivele sau urmează probabil să și le atingă (a se vedea caseta 6); |
| --- | --- | --- |

40.

Per total, rezultatele obținute sau anticipate ale celor 32 de proiecte auditate variază semnificativ de la un caz la altul (a se vedea anexa II). Zece proiecte se aflau încă într-un stadiu de aplicare insuficient de avansat pentru a permite o estimare rezonabilă a rezultatelor lor probabile. În ceea ce privește restul proiectelor, situația se prezintă după cum urmează:

—

o treime din proiecte și-au atins obiectivele sau urmează probabil să și le atingă (a se vedea caseta 6);

| — | o treime din proiecte au întâmpinat anumite probleme și și-au atins sau urmează probabil să își atingă doar o parte din obiective (a se vedea caseta 7); |
| --- | --- |

—

o treime din proiecte au întâmpinat anumite probleme și și-au atins sau urmează probabil să își atingă doar o parte din obiective (a se vedea caseta 7);

| — | o treime din proiecte au întâmpinat probleme majore și nu și-au atins sau urmează probabil să nu își atingă decât foarte puține din obiectivele planificate (a se vedea caseta 8). |
| --- | --- |

—

o treime din proiecte au întâmpinat probleme majore și nu și-au atins sau urmează probabil să nu își atingă decât foarte puține din obiectivele planificate (a se vedea caseta 8).

Caseta 6Exemplu de proiect derulat cu succesSprijin pentru descentralizare în BeninObiectivul proiectului a fost construirea la nivel de administrație locală a capacității de a oferi populației servicii publice de o mai bună calitate.A fost aleasă o abordare inedită în ceea ce privește organizarea proiectului: un expert internațional, cu rol de conducere și coordonare a activităților la nivel central, a lucrat alături de o echipă extinsă de experți locali, care dețineau informațiile de natură mai precisă relevante pentru zona proiectului și care au oferit sprijin la nivelul acesteia. Acest tip de organizare a necesitat ca, la început, echipele locale să beneficieze de formare din partea expertului internațional, pentru a se asigura existența unei abordări comune și pentru a se elabora instrumente standardizate. Proiectul a avut obiective clare, ca și indicatori de performanță precis definiți, deși inițial aceste elemente nu erau cuantificate. Mobilizarea expertului s-a realizat la șase luni de la semnarea acordului de finanțare. La demararea proiectului, expertul internațional a rafinat cadrul logic și a constituit o bază de date pentru monitorizare și evaluare. În ciuda unui mediu dificil, cauzat de lipsa unui suport politic clar pentru procesul de descentralizare, proiectul și-a atins în mare măsură obiectivele. Abordând o viziune pe termen lung asupra dezvoltării pentru această zonă, Comisia a pregătit o a doua fază a acestui proiect, pentru a sprijini aplicarea planurilor de dezvoltare locală și pentru a consolida capacitatea instituțiilor cu rol de supraveghere.

| 41. | Asistența tehnică fiind principalul instrument utilizat în proiectele de dezvoltare a capacităților, calitatea ei are, în mod evident, o influență semnificativă asupra rezultatelor de proiect. În general, prestația experților a fost considerată satisfăcătoare de către instituțiile beneficiare și de către delegații. Deși în aproximativ 50 % din proiectele auditate s-a recurs la înlocuirea unor experți, cauza au reprezentat-o, de obicei, diferențele de personalitate – și mai rar performanțele slabe. Au existat doar câteva cazuri în care întreaga echipă de experți a avut o prestație slabă și a trebuit să fie înlocuită. Cu toate acestea, asistența tehnică de bună calitate nu garantează neapărat succesul proiectului, întrucât există și alți factori cu o influență decisivă asupra rezultatelor. |
| --- | --- |

41.

Asistența tehnică fiind principalul instrument utilizat în proiectele de dezvoltare a capacităților, calitatea ei are, în mod evident, o influență semnificativă asupra rezultatelor de proiect. În general, prestația experților a fost considerată satisfăcătoare de către instituțiile beneficiare și de către delegații. Deși în aproximativ 50 % din proiectele auditate s-a recurs la înlocuirea unor experți, cauza au reprezentat-o, de obicei, diferențele de personalitate – și mai rar performanțele slabe. Au existat doar câteva cazuri în care întreaga echipă de experți a avut o prestație slabă și a trebuit să fie înlocuită. Cu toate acestea, asistența tehnică de bună calitate nu garantează neapărat succesul proiectului, întrucât există și alți factori cu o influență decisivă asupra rezultatelor.

| 42. | În cazul marii majorități a proiectelor, insuficiența timpului alocat punerii în aplicare a contribuit substanțial la incapacitatea de a produce rezultatele dorite în termenele fixate prin acordul de finanțare. Durata de desfășurare a multora dintre aceste proiecte a fost sau va fi prelungită, ceea ce ar trebui să conducă la obținerea de rezultate suplimentare. Însă extinderea perioadei nu este prin ea însăși suficientă pentru a garanta finalizarea cu succes a proiectelor. Mediul instituțional din țările beneficiare și gradul de implicare din partea instituțiilor beneficiare în cadrul pregătirii și punerii în aplicare a proiectelor reprezintă alți doi factori importanți în ceea ce privește impactul asupra eficacității. În cazul țărilor vizitate de Curte, acești factori au fost, în general, de o natură pozitivă în Vietnam, Uganda, Algeria și Benin (deși într-o măsură mai mică în cazul ultimelor două țări) – însă în Angola nu s-a putut constata același lucru. Aceste variații locale la nivelul capacității instituționale și al implicării explică într-o mare măsură diferențele constatate la nivelul rezultatelor obținute sau estimate pentru proiectele auditate de Curte în țările în cauză. O parte din acești factori se află în afara controlului direct al Comisiei, însă, chiar și în aceste condiții, aceasta ar trebui să se pregătească mai bine pentru apariția lor.

  Caseta 7Exemplu de proiect cu obiective parțial atinse și cu durabilitate nesigurăFormarea personalului didactic de școală primară – AngolaDin cauza pregătirii slabe a proiectului, precum și din cauza amânărilor, s-a renunțat la 50 % din activitățile planificate. În consecință, proiectul nu și-a atins obiectivele în mod integral: în prezent se află în funcțiune doar 4 centre de formare, obiectivul fiind de 16, iar personalul didactic format se ridică la 11 000 de persoane, obiectivul inițial fiind de 14 250. Guvernul Angolei nu și-a respectat angajamentul de a finanța centrele regionale de formare. Nefiind dotate cu săli de curs, apă și electricitate, aceste centre aveau o infrastructură total inadecvată, astfel că sesiunile de formare se desfășurau în școlile primare, orele de curs ale copiilor trebuind să se țină pe terenul de joacă. Personalul didactic a fost, în general, mulțumit de instruirea furnizată, dar nu primise încă certificatele oficiale din partea Ministerului Educației și, în consecință, nici avansările profesionale sau creșterile de salarii aferente. Fusese instalat un sistem de date statistice, dar acesta nu funcționa. Nefuncționale erau, de asemenea, și alte echipamente furnizate în cadrul proiectului, din cauza lipsei întreținerii și a pieselor de schimb.


  Caseta 8Exemplu de proiect cu rezultate nesatisfăcătoareProgramul de sprijin pentru sectorul de sănătate – Sierra LeoneElaborarea proiectului s-a realizat în condiții dificile, spre finalul anilor '90, când situația era încă foarte instabilă în ceea ce privește securitatea. Obiectivele proiectului erau excesiv de ambițioase, având în vedere acest context problematic și complexitatea procesului de descentralizare. Întârzierile în ceea ce privește recrutarea, dar și prestația slabă a experților și neimplicarea ministerului de resort – care nu a furnizat personalul partener local, necesar pentru desfășurarea proiectului – au afectat grav activitățile. În consecință, proiectul nici măcar nu s-a apropiat de atingerea obiectivelor sale. La sfârșitul lui 2006, serviciile Comisiei elaborau un act adițional la acordul de finanțare, pentru deblocarea a 13 milioane de euro (retragerea acestei sume din contribuția inițială de 28 de milioane de euro) și pentru prelungirea proiectului cu doi ani și jumătate, intenția fiind aceea de a încerca finalizarea parțială a celor două componente în cadrul cărora se obținuseră rezultate mai bune – îngrijirea medicală de bază la nivel descentralizat și componenta farmaceutică. |
| --- | --- |

42.

În cazul marii majorități a proiectelor, insuficiența timpului alocat punerii în aplicare a contribuit substanțial la incapacitatea de a produce rezultatele dorite în termenele fixate prin acordul de finanțare. Durata de desfășurare a multora dintre aceste proiecte a fost sau va fi prelungită, ceea ce ar trebui să conducă la obținerea de rezultate suplimentare. Însă extinderea perioadei nu este prin ea însăși suficientă pentru a garanta finalizarea cu succes a proiectelor. Mediul instituțional din țările beneficiare și gradul de implicare din partea instituțiilor beneficiare în cadrul pregătirii și punerii în aplicare a proiectelor reprezintă alți doi factori importanți în ceea ce privește impactul asupra eficacității. În cazul țărilor vizitate de Curte, acești factori au fost, în general, de o natură pozitivă în Vietnam, Uganda, Algeria și Benin (deși într-o măsură mai mică în cazul ultimelor două țări) – însă în Angola nu s-a putut constata același lucru. Aceste variații locale la nivelul capacității instituționale și al implicării explică într-o mare măsură diferențele constatate la nivelul rezultatelor obținute sau estimate pentru proiectele auditate de Curte în țările în cauză. O parte din acești factori se află în afara controlului direct al Comisiei, însă, chiar și în aceste condiții, aceasta ar trebui să se pregătească mai bine pentru apariția lor.

Caseta 7Exemplu de proiect cu obiective parțial atinse și cu durabilitate nesigurăFormarea personalului didactic de școală primară – AngolaDin cauza pregătirii slabe a proiectului, precum și din cauza amânărilor, s-a renunțat la 50 % din activitățile planificate. În consecință, proiectul nu și-a atins obiectivele în mod integral: în prezent se află în funcțiune doar 4 centre de formare, obiectivul fiind de 16, iar personalul didactic format se ridică la 11 000 de persoane, obiectivul inițial fiind de 14 250. Guvernul Angolei nu și-a respectat angajamentul de a finanța centrele regionale de formare. Nefiind dotate cu săli de curs, apă și electricitate, aceste centre aveau o infrastructură total inadecvată, astfel că sesiunile de formare se desfășurau în școlile primare, orele de curs ale copiilor trebuind să se țină pe terenul de joacă. Personalul didactic a fost, în general, mulțumit de instruirea furnizată, dar nu primise încă certificatele oficiale din partea Ministerului Educației și, în consecință, nici avansările profesionale sau creșterile de salarii aferente. Fusese instalat un sistem de date statistice, dar acesta nu funcționa. Nefuncționale erau, de asemenea, și alte echipamente furnizate în cadrul proiectului, din cauza lipsei întreținerii și a pieselor de schimb.

Caseta 8Exemplu de proiect cu rezultate nesatisfăcătoareProgramul de sprijin pentru sectorul de sănătate – Sierra LeoneElaborarea proiectului s-a realizat în condiții dificile, spre finalul anilor '90, când situația era încă foarte instabilă în ceea ce privește securitatea. Obiectivele proiectului erau excesiv de ambițioase, având în vedere acest context problematic și complexitatea procesului de descentralizare. Întârzierile în ceea ce privește recrutarea, dar și prestația slabă a experților și neimplicarea ministerului de resort – care nu a furnizat personalul partener local, necesar pentru desfășurarea proiectului – au afectat grav activitățile. În consecință, proiectul nici măcar nu s-a apropiat de atingerea obiectivelor sale. La sfârșitul lui 2006, serviciile Comisiei elaborau un act adițional la acordul de finanțare, pentru deblocarea a 13 milioane de euro (retragerea acestei sume din contribuția inițială de 28 de milioane de euro) și pentru prelungirea proiectului cu doi ani și jumătate, intenția fiind aceea de a încerca finalizarea parțială a celor două componente în cadrul cărora se obținuseră rezultate mai bune – îngrijirea medicală de bază la nivel descentralizat și componenta farmaceutică.

Durabilitate nesigură

| 43. | Perspectiva durabilității rezultatelor de proiect (a permanentizării progreselor înregistrate în ceea ce privește capacitățile) este, în multe cazuri, nesigură (a se vedea anexa II). Perioadele de punere în aplicare inadecvate existente în cazul multor proiecte au creat o presiune considerabilă în direcția finalizării activităților cât mai repede posibil, fără ca în același timp să fie create condițiile pentru retragerea treptată a asistenței externe din proiect. Durabilitatea va depinde în cea mai mare parte de angajamentul și capacitatea guvernelor și instituțiilor beneficiare de a continua, după încetarea ajutorului din partea Comisiei, să sprijine aplicarea de reforme și dezvoltarea în funcționarea serviciilor de administrație publică centrală și a serviciilor publice în general. În afară de voința politică necesară pentru acest sprijin, există, de obicei, și implicații financiare – mai exact, costuri suplimentare pentru bugetele publice de nivel național sau local. Pentru multe din țările auditate, există îndoieli semnificative în privința continuării a numeroase procese de reformă și de dezvoltare a capacităților după retragerea asistenței tehnice și/sau financiare. |
| --- | --- |

43.

Perspectiva durabilității rezultatelor de proiect (a permanentizării progreselor înregistrate în ceea ce privește capacitățile) este, în multe cazuri, nesigură (a se vedea anexa II). Perioadele de punere în aplicare inadecvate existente în cazul multor proiecte au creat o presiune considerabilă în direcția finalizării activităților cât mai repede posibil, fără ca în același timp să fie create condițiile pentru retragerea treptată a asistenței externe din proiect. Durabilitatea va depinde în cea mai mare parte de angajamentul și capacitatea guvernelor și instituțiilor beneficiare de a continua, după încetarea ajutorului din partea Comisiei, să sprijine aplicarea de reforme și dezvoltarea în funcționarea serviciilor de administrație publică centrală și a serviciilor publice în general. În afară de voința politică necesară pentru acest sprijin, există, de obicei, și implicații financiare – mai exact, costuri suplimentare pentru bugetele publice de nivel național sau local. Pentru multe din țările auditate, există îndoieli semnificative în privința continuării a numeroase procese de reformă și de dezvoltare a capacităților după retragerea asistenței tehnice și/sau financiare.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Dispune Comisia de o strategie bine pusă la punct pentru dezvoltarea capacității instituționale, inclusiv în ceea ce privește utilizarea asistenței tehnice?

| 44. | Deși dezvoltarea capacității instituționale a fost recunoscută în politica de dezvoltare a Comunității Europene drept un element cheie în combaterea sărăciei, Comisia nu a inclus în documentele sale de strategie de țară o evaluare generală a deficiențelor instituționale pentru fiecare stat în parte și nici o ordonare a acestora în funcție de priorități; în consecință, acest tip de informații nu este folosit pentru selecția sectoarelor-țintă beneficiind de sprijinul CE. În plus, Comisia nu dispune nici de orientări privind rolul pe care ar trebui să îl joace asistența tehnică în acest context (a se vedea punctele 9-12).

  Recomandarea 1Comisia ar trebui ca în documentele sale de strategie de țară să realizeze o analiză cuprinzătoare și structurată a deficiențelor de capacitate instituțională existente și a nevoilor de dezvoltare a capacităților.Recomandarea 2Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind asistența tehnică, care să definească rolul acesteia în dezvoltarea capacităților și care să ofere o abordare bine pusă la punct, precum și niște instrumente pe măsură, pentru deciziile privind situațiile și modalitățile în care asistența tehnică trebuie folosită. |
| --- | --- |

44.

Deși dezvoltarea capacității instituționale a fost recunoscută în politica de dezvoltare a Comunității Europene drept un element cheie în combaterea sărăciei, Comisia nu a inclus în documentele sale de strategie de țară o evaluare generală a deficiențelor instituționale pentru fiecare stat în parte și nici o ordonare a acestora în funcție de priorități; în consecință, acest tip de informații nu este folosit pentru selecția sectoarelor-țintă beneficiind de sprijinul CE. În plus, Comisia nu dispune nici de orientări privind rolul pe care ar trebui să îl joace asistența tehnică în acest context (a se vedea punctele 9-12).

Recomandarea 1Comisia ar trebui ca în documentele sale de strategie de țară să realizeze o analiză cuprinzătoare și structurată a deficiențelor de capacitate instituțională existente și a nevoilor de dezvoltare a capacităților.Recomandarea 2Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind asistența tehnică, care să definească rolul acesteia în dezvoltarea capacităților și care să ofere o abordare bine pusă la punct, precum și niște instrumente pe măsură, pentru deciziile privind situațiile și modalitățile în care asistența tehnică trebuie folosită.

Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților bine concepute?

| 45. | Proiectele de dezvoltare a capacităților în care se utilizează asistență tehnică și care sunt selectate în vederea acordării ajutorului comunitar corespund, în general, strategiilor globale de dezvoltare ale țărilor vizate (formulate, de obicei, în termeni foarte generali). În multe cazuri însă, aceste proiecte nu includ o justificare detaliată a nevoilor de asistență tehnică aferente. Obiectivele de proiect sunt în mod frecvent excesiv de ambițioase având în vedere termenele strânse fixate, iar la stabilirea obiectivelor nu se ține seama suficient de mediul instituțional deficitar în care urmează să se desfășoare proiectele, de nivelul de implicare locală și de cel al angajamentului față de schimbările instituționale propuse – ceea ce pune în pericol formularea și punerea în aplicare corespunzătoare a sarcinilor de asistență tehnică (punctele 13-17).

  Recomandarea 3Elaborarea proiectelor de dezvoltare a capacităților ar trebui ameliorată, prin facilitarea unei implicări și a unei conduceri eficiente din partea nivelului național, printr-o mai bună definire a obiectivelor precise de dezvoltare a capacităților și a necesităților de asistență tehnică aferente, prin evitarea structurilor de punere în aplicare prea complicate, prin adoptarea unei abordări mai realiste în ceea ce privește obiectivele de îndeplinit și prin alocarea unor perioade mai lungi pentru punerea în aplicare. |
| --- | --- |

45.

Proiectele de dezvoltare a capacităților în care se utilizează asistență tehnică și care sunt selectate în vederea acordării ajutorului comunitar corespund, în general, strategiilor globale de dezvoltare ale țărilor vizate (formulate, de obicei, în termeni foarte generali). În multe cazuri însă, aceste proiecte nu includ o justificare detaliată a nevoilor de asistență tehnică aferente. Obiectivele de proiect sunt în mod frecvent excesiv de ambițioase având în vedere termenele strânse fixate, iar la stabilirea obiectivelor nu se ține seama suficient de mediul instituțional deficitar în care urmează să se desfășoare proiectele, de nivelul de implicare locală și de cel al angajamentului față de schimbările instituționale propuse – ceea ce pune în pericol formularea și punerea în aplicare corespunzătoare a sarcinilor de asistență tehnică (punctele 13-17).

Recomandarea 3Elaborarea proiectelor de dezvoltare a capacităților ar trebui ameliorată, prin facilitarea unei implicări și a unei conduceri eficiente din partea nivelului național, printr-o mai bună definire a obiectivelor precise de dezvoltare a capacităților și a necesităților de asistență tehnică aferente, prin evitarea structurilor de punere în aplicare prea complicate, prin adoptarea unei abordări mai realiste în ceea ce privește obiectivele de îndeplinit și prin alocarea unor perioade mai lungi pentru punerea în aplicare.

Sunt activitățile de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților puse în aplicare eficient?

| 46. | Din mai multe motive, perioadele de punere în aplicare sunt, în majoritatea cazurilor, prea scurte pentru realizarea tuturor activităților și pentru îndeplinirea obiectivelor de proiect. Această situație conduce adesea, pe bună dreptate, la extinderea perioadei proiectului. Principalele probleme care afectează punerea în aplicare a proiectului, reducând astfel eficacitatea și eficiența asistenței tehnice, sunt următoarele:






  — | faza de pregătire are o durată extinsă, ceea ce face adesea ca proiectul, așa cum a fost acesta conceput, să devină perimat până în momentul în care începe punerea în aplicare (punctele 19-21); |
| --- | --- | --- |

46.

Din mai multe motive, perioadele de punere în aplicare sunt, în majoritatea cazurilor, prea scurte pentru realizarea tuturor activităților și pentru îndeplinirea obiectivelor de proiect. Această situație conduce adesea, pe bună dreptate, la extinderea perioadei proiectului. Principalele probleme care afectează punerea în aplicare a proiectului, reducând astfel eficacitatea și eficiența asistenței tehnice, sunt următoarele:

—

faza de pregătire are o durată extinsă, ceea ce face adesea ca proiectul, așa cum a fost acesta conceput, să devină perimat până în momentul în care începe punerea în aplicare (punctele 19-21);

| — | durata îndelungată a procesului de achiziție pentru asistența tehnică și a celui de lansare a proiectului reduce semnificativ timpul disponibil pentru punerea în aplicare (punctele 22-26); |
| --- | --- |

—

durata îndelungată a procesului de achiziție pentru asistența tehnică și a celui de lansare a proiectului reduce semnificativ timpul disponibil pentru punerea în aplicare (punctele 22-26);

| — | experții selectați devin adesea indisponibili după atribuirea contractelor (punctele 27-28); |
| --- | --- |

—

experții selectați devin adesea indisponibili după atribuirea contractelor (punctele 27-28);

| — | procedurile actuale de achiziție a asistenței tehnice nu sunt de natură să favorizeze participarea instituțiilor publice naționale (punctele 29-30); |
| --- | --- |

—

procedurile actuale de achiziție a asistenței tehnice nu sunt de natură să favorizeze participarea instituțiilor publice naționale (punctele 29-30);

| — | nivelul coordonării între donatorii de fonduri variază de la un caz la altul, dar sprijinul pentru asistența tehnică este încă furnizat în mod frecvent prin proiecte separate, necoordonate, iar mecanismele de punere în aplicare nu sunt de natură să încurajeze implicarea locală (punctele 32-34). |
| --- | --- |

—

nivelul coordonării între donatorii de fonduri variază de la un caz la altul, dar sprijinul pentru asistența tehnică este încă furnizat în mod frecvent prin proiecte separate, necoordonate, iar mecanismele de punere în aplicare nu sunt de natură să încurajeze implicarea locală (punctele 32-34).

Recomandarea 4Ar trebui reexaminate procedurile care reglementează pregătirea și lansarea proiectului, inclusiv cele vizând achiziția asistenței tehnice, astfel încât să se creeze mai mult timp pentru punerea în aplicare. În plus, ar trebui permisă o mai mare flexibilitate în cadrul fazei de preaplicare, pentru a se permite adaptarea concepției proiectului și/sau a termenilor de referință vizând asistența tehnică în funcție de schimbările apărute.Recomandarea 5Ar trebui reexaminate criteriile de evaluare utilizate în atribuirea contractelor pentru asistența tehnică, în vederea unei mai bune reflectări a nivelului de calitate oferit de experți și de societățile de consultanță și a experienței anterioare avute în legătură cu aceștia/acestea.Recomandarea 6Ar trebui să fie avute în vedere mai multe posibilități de achiziție, pentru a se permite alegerea celei mai bune variante posibile în ceea ce privește competențele tehnice, variantă care poate lua forma competențelor furnizate de instituțiile publice sau a celor disponibile în țara sau regiunea beneficiară.Recomandarea 7În conformitate cu angajamentele asumate prin Declarația de la Paris, Comisia ar trebui să utilizeze într-o mai mare măsură asistența tehnică derulată prin programe coordonate și să practice, acolo unde este posibil, măsuri de punere în aplicare de natură să încurajeze implicarea locală.

Sunt activitățile de asistență tehnică și nivelul prestației în acest domeniu monitorizate și evaluate adecvat?

| 47. | Curtea a constatat că raportarea în ceea ce privește activitățile de asistență tehnică și monitorizarea și evaluarea acestora au fost, în cele mai multe cazuri, corespunzătoare. Raportarea, monitorizarea și evaluarea de proiect sunt efectuate cu regularitate și folosite pentru identificarea și abordarea problemelor apărute, ca și pentru modificarea și reorientarea proiectelor, acolo unde se dovedește necesar. Cu toate acestea, nu există un sistem de evaluare și consemnare a prestației realizate de societățile sau experții care furnizează asistență tehnică; dacă ar exista un asemenea sistem, el ar putea fi consultat atunci când au loc noi recrutări de furnizori de asistență tehnică pentru proiectele finanțate de Comisie (punctele 35-39).

  Recomandarea 8Ar trebui să se realizeze o evaluare sistematică a prestației de asistență tehnică a societăților și a experților și ar trebui dezvoltat un sistem informațional de gestionare pentru înregistrarea, raportarea și consultarea datelor legate de această prestație. |
| --- | --- |

47.

Curtea a constatat că raportarea în ceea ce privește activitățile de asistență tehnică și monitorizarea și evaluarea acestora au fost, în cele mai multe cazuri, corespunzătoare. Raportarea, monitorizarea și evaluarea de proiect sunt efectuate cu regularitate și folosite pentru identificarea și abordarea problemelor apărute, ca și pentru modificarea și reorientarea proiectelor, acolo unde se dovedește necesar. Cu toate acestea, nu există un sistem de evaluare și consemnare a prestației realizate de societățile sau experții care furnizează asistență tehnică; dacă ar exista un asemenea sistem, el ar putea fi consultat atunci când au loc noi recrutări de furnizori de asistență tehnică pentru proiectele finanțate de Comisie (punctele 35-39).

Recomandarea 8Ar trebui să se realizeze o evaluare sistematică a prestației de asistență tehnică a societăților și a experților și ar trebui dezvoltat un sistem informațional de gestionare pentru înregistrarea, raportarea și consultarea datelor legate de această prestație.

Produc activitățile de asistență tehnică rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește dezvoltarea capacităților?

| 48. | Având în vedere mediul politic și instituțional dificil în care se desfășoară, proiectele finanțate de Comisie în vederea dezvoltării capacităților înregistrează, per ansamblu, rezultate care pot fi considerate rezonabile. Deși calitatea asistenței tehnice furnizate a fost, în general, satisfăcătoare, eficacitatea sprijinului de ansamblu a fost diminuată de o serie de alți factori importanți. Dezvoltarea capacităților reprezintă o sarcină dificilă, cu atât mai mult cu cât, așa cum au arătat multe dintre proiectele auditate, capacitatea instituțională existentă este adesea deficitară, iar angajamentul local în direcția schimbărilor instituționale nu este întotdeauna foarte puternic. |
| --- | --- |

48.

Având în vedere mediul politic și instituțional dificil în care se desfășoară, proiectele finanțate de Comisie în vederea dezvoltării capacităților înregistrează, per ansamblu, rezultate care pot fi considerate rezonabile. Deși calitatea asistenței tehnice furnizate a fost, în general, satisfăcătoare, eficacitatea sprijinului de ansamblu a fost diminuată de o serie de alți factori importanți. Dezvoltarea capacităților reprezintă o sarcină dificilă, cu atât mai mult cu cât, așa cum au arătat multe dintre proiectele auditate, capacitatea instituțională existentă este adesea deficitară, iar angajamentul local în direcția schimbărilor instituționale nu este întotdeauna foarte puternic.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 17 octombrie 2007.

Pentru Curtea de Conturi

Hubert WEBER

Președinte

---

(1)  În cuprinsul prezentului raport, termenul „expert” va fi utilizat pentru a desemna toate tipurile de furnizori de asistență tehnică.

1

(2)  Comunicare a Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European: Politica de dezvoltare a Comunității Europene, 26.4.2000, COM(2000) 212 final.

2

Declarație comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei: „Consensul european privind dezvoltarea”, Consiliul pentru afaceri generale și relații externe, 22 noiembrie 2005 (14820/05).

(3)  Rețeaua CAD pentru probleme de guvernare: „The challenge of capacity development: working towards good practice”, februarie 2006. CAD este Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE).

3

The challenge of capacity development: working towards good practice

(4)  Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului sau ODM: a se vedea www.un.org/millenniumgoals și glosarul din acest document.

4

(5)  A se vedea www.aidharmonization.org și glosarul din acest document.

5

(6)  Valoare repartizată aproximativ egal între Fondurile Europene de Dezvoltare (care acoperă toate țările ACP) și bugetul general (care acoperă cele trei programe geografice principale, pentru Orientul Mijlociu și țările sud-mediteraneene, pentru America Latină și pentru Asia).

6

(7)  Fie prin bugetul general al Uniunii Europene, fie prin Fondurile Europene de Dezvoltare.

7

(8)  Cele 12 țări sunt: Algeria, Angola, Benin, Uganda, Vietnam (toate acestea vizitate de către Curte) și Ciad, Indonezia, Maroc, Mexic, Nigeria, Peru și Sierra Leone (control documentar).

8

(9)  La data realizării auditului, documentele de strategie de țară aflate în vigoare acopereau perioada 2000-2007 (pentru țările care primesc asistență prin FED) sau 2000-2006 (pentru țările care nu primesc asistență prin FED). Acolo unde au existat propuneri de versiuni noi pentru aceste documente, pentru perioada 2007/8-2013, ele au fost incluse în examinarea Curții.

9

(10)  Grupurile de sprijin al calității sunt grupuri interdepartamentale din cadrul Comisiei; ele realizează evaluări inter pares (peer reviews) ale măsurilor de asistență externă gestionate de EuropeAid, în cursul fazei de identificare și formulare a acestora.

10

inter pares

peer reviews

(11)  Conform Ghidului practic referitor la procedurile de atribuire a contractelor pentru acțiunile externe ale CE, în cazul contractelor de servicii cu o valoare de 200 000 de euro sau mai mult este obligatorie procedura de licitație internațională restrânsă.

11

(12)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1), articolul 166; Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de Al nouălea Fond European de Dezvoltare (JO L 83, 1.4.2003, p. 1), articolele 53 și 54. Conform acestei reguli, contractele pentru lucrări, bunuri sau servicii trebuie să fie încheiate cel târziu la 3 ani de la data adoptării de către Comisie a deciziei de finanțare referitoare la proiect.

12

(13)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 390, 30.12.2006, p. 1), articolul 1 punctul 100. Regulamentul financiar aplicabil celui de Al nouălea FED nu a fost încă modificat în această privință.

13

(14)  Aceasta înseamnă că atribuirea contractului va fi realizată doar în condițiile în care se încheie un acord de finanțare și are loc alocarea fondurilor.

14

(15)  Acordul de parteneriat ACP-UE, anexa IV – Proceduri de punere în aplicare și de gestiune, articolul 19.

15

(16)  Experții trebuie să semneze o declarație prin care se angajează că vor fi disponibili pe toată perioada de valabilitate a ofertei, aceasta fiind, de obicei, de 90 de zile.

16

(17)  Conform orientărilor Comisiei, aspectele tehnice („calitatea”) ale serviciilor au o pondere de 80 % în evaluarea globală. Aspectul financiar este evaluat pe baza restului de 20 % din evaluarea combinată, dar și a cerinței ca toate ofertele să se mențină în limitele bugetului disponibil.

17

(18)  Datorită utilizării frecvente a contractelor de servicii pe termen scurt în cadrul ciclului de proiect, Comisia a încheiat, în urma unei licitației internaționale, așa-numitele contracte-cadru. Acestea reprezintă contracte generale, care stabilesc condițiile de bază (de exemplu, durată, obiect, prețuri, condiții de execuție) pentru atribuirea contractelor individuale, de o natură mai precisă, care sunt necesare într-o anumită perioadă de timp.

18

---

ANEXA 1

LISTA PROIECTELOR ȘI A PROGRAMELOR EXAMINATE

| (euro) |
| --- |
| | Valoarea proiectului | Valoarea asistenței tehnice |
| ȚĂRILE VIZITATE |
| Algeria |
| Programul de sprijin pentru reforma telecomunicațiilor și a serviciilor poștale și pentru dezvoltarea societății informaționale (PTT) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Programul de modernizare și de sprijin pentru reformele administrative (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Programul de sprijin pentru reforma educației (Education) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Programul de sprijin pentru reforma justiției algeriene (Justice) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Formarea personalului didactic de școală primară | 6 000 000 | 950 000 |
| Program de sprijin pentru sectorul de sănătate | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Sprijin pentru Institutul Național de Statistică | 1 900 000 | 475 000 |
| Consolidarea procesului de planificare și a celui bugetar | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benin |
| Sprijin pentru sectorul de sănătate | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Programul de sprijin pentru punerea bazelor administrației locale – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Sprijin pentru programul integrat de consolidare a sistemelor juridic și judiciar | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Sprijin pentru biroul ordonatorului național de credite | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei IV (doar componenta de asistență tehnică) | 1 190 000 | 921 540 |
| Dezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Asistență tehnică pentru agenția precursoare a Autorității pentru Drumuri | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnam |
| Programul european de asistență tehnică pentru Vietnam (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Sprijin pentru reforma managementului educațional (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Proiectul de sprijin instituțional (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Împrumut în vederea sprijinului pentru reducerea sărăciei 3 (PRSC3) (doar componenta de asistență tehnică) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| ȚĂRILE CARE NU AU FOST VIZITATE |
| Indonezia |
| Programul de sprijin comercial | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Mexic |
| Consolidarea și modernizarea justiției mexicane | 4 600 000 | 2 071 825 |
| Facilitarea acordului de liber schimb Uniunea Europeană-Mexic (PROTLCUEM) (contribuția UE) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroc |
| Modernizarea instanțelor judecătorești (contribuția UE) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Sprijin pentru punerea în aplicare a acordului de asociere (PAAA) – faza I | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigeria |
| Proiectul vizând capacitatea de gestionare economică (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Programul de sprijin pentru reforma instituțiilor (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Sprijin pentru sistemul de educație și formare profesională din Peru (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Programul de sprijin pentru reforma sistemului judiciar peruan (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sierra Leone |
| Sprijin instituțional pentru Ministerul de Finanțe | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Ciad |
| Sprijin pentru politica din domeniul sănătății | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Programul de sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei și pentru creșterea economică – 2003-2006 (doar componenta de asistență tehnică) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Total | 399 005 265 | 144 200 057 |
| NB: Pentru programele de sprijin bugetar, la calcularea valorii proiectului se ia în considerare doar componenta de asistență tehnică. |

(euro)

Valoarea proiectului

Valoarea asistenței tehnice

ȚĂRILE VIZITATE

Algeria

Programul de sprijin pentru reforma telecomunicațiilor și a serviciilor poștale și pentru dezvoltarea societății informaționale (PTT)

17 000 000

13 750 742

Programul de modernizare și de sprijin pentru reformele administrative (MARA)

25 000 000

10 899 900

Programul de sprijin pentru reforma educației (Education)

17 000 000

8 997 400

Programul de sprijin pentru reforma justiției algeriene (Justice)

15 000 000

6 175 960

Angola

Formarea personalului didactic de școală primară

6 000 000

950 000

Program de sprijin pentru sectorul de sănătate

25 000 000

7 150 000

Sprijin pentru Institutul Național de Statistică

1 900 000

475 000

Consolidarea procesului de planificare și a celui bugetar

13 500 000

6 500 000

Benin

Sprijin pentru sectorul de sănătate

10 200 000

2 160 000

Programul de sprijin pentru punerea bazelor administrației locale – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Sprijin pentru programul integrat de consolidare a sistemelor juridic și judiciar

12 150 000

1 394 630

Uganda

Sprijin pentru biroul ordonatorului național de credite

1 725 000

1 725 000

Sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei IV (doar componenta de asistență tehnică)

1 190 000

921 540

Dezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate

17 000 000

2 874 844

Asistență tehnică pentru agenția precursoare a Autorității pentru Drumuri

1 999 500

1 746 788

Vietnam

Programul european de asistență tehnică pentru Vietnam (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Sprijin pentru reforma managementului educațional (SREM)

12 000 000

2 979 620

Proiectul de sprijin instituțional (ISP)

8 000 000

2 549 100

Împrumut în vederea sprijinului pentru reducerea sărăciei 3 (PRSC3) (doar componenta de asistență tehnică)

4 500 000

4 100 000

ȚĂRILE CARE NU AU FOST VIZITATE

Indonezia

Programul de sprijin comercial

8 500 000

5 488 682

Mexic

Consolidarea și modernizarea justiției mexicane

4 600 000

2 071 825

Facilitarea acordului de liber schimb Uniunea Europeană-Mexic (PROTLCUEM) (contribuția UE)

8 000 000

4 249 580

Maroc

Modernizarea instanțelor judecătorești (contribuția UE)

27 671 000

4 634 720

Sprijin pentru punerea în aplicare a acordului de asociere (PAAA) – faza I

5 000 000

5 000 000

Nigeria

Proiectul vizând capacitatea de gestionare economică (EMCAP)

12 000 000

939 300

Programul de sprijin pentru reforma instituțiilor (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peru

Sprijin pentru sistemul de educație și formare profesională din Peru (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Programul de sprijin pentru reforma sistemului judiciar peruan (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Sierra Leone

Sprijin instituțional pentru Ministerul de Finanțe

4 500 000

1 262 016

Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Ciad

Sprijin pentru politica din domeniul sănătății

42 084 965

9 757 541

Programul de sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei și pentru creșterea economică – 2003-2006 (doar componenta de asistență tehnică)

4 000 000

4 000 000

Total

399 005 265

144 200 057

NB: Pentru programele de sprijin bugetar, la calcularea valorii proiectului se ia în considerare doar componenta de asistență tehnică.

---

ANEXA 2

EFICACITATEA ȘI PERSPECTIVELE DE DURABILITATE ALE PROIECTELOR ȘI ALE PROGRAMELOR EXAMINATE

| | Eficacitate | Perspective de durabilitate |
| --- | --- | --- |
| Succes | Succes parțial | Eșec | Prea devreme pentru concluzii | Bune | Incerte | Mai curând negative | Prea devreme pentru concluzii |
| ȚĂRILE VIZITATE |
| Algeria |
| Programul de sprijin pentru reforma telecomunicațiilor și a serviciilor poștale și pentru dezvoltarea societății informaționale (PTT) | | × | | | | × | | |
| Programul de modernizare și de sprijin pentru reformele administrative (MARA) | | | | × | | | | × |
| Programul de sprijin pentru reforma educației (Education) | | | | × | | | | × |
| Programul de sprijin pentru reforma justiției algeriene (Justice) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Formarea personalului didactic de școală primară | | × | | | | × | | |
| Program de sprijin pentru sectorul de sănătate | | × | | | | × | | |
| Sprijin pentru Institutul Național de Statistică | | | × | | | | | × |
| Consolidarea procesului de planificare și a celui bugetar | | | | × | | | | × |
| Benin |
| Sprijin pentru sectorul de sănătate | × | | | | | × | | |
| Programul de sprijin pentru punerea bazelor administrației locale – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Sprijin pentru programul integrat de consolidare a sistemelor juridic și judiciar | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Sprijin pentru biroul ordonatorului național de credite | × | | | | | × | | |
| Sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei IV (doar componenta de asistență tehnică) | × | | | | × | | | |
| Dezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate | | × | | | | × | | |
| Asistență tehnică pentru agenția precursoare a Autorității pentru Drumuri | | × | | | | × | | |
| Vietnam |
| Programul european de asistență tehnică pentru Vietnam (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Sprijin pentru reforma managementului educațional (SREM) | | | | × | | × | | |
| Proiectul de sprijin instituțional (ISP) | | | | × | | | | × |
| Împrumut în vederea sprijinului pentru reducerea sărăciei 3 (PRSC3) (doar componenta de asistență tehnică) | | | × | | | × | | |
| ȚĂRILE CARE NU AU FOST VIZITATE |
| Indonezia |
| Programul de sprijin comercial | × | | | | × | | | |
| Mexic |
| Consolidarea și modernizarea justiției mexicane | | × | | | | × | | |
| Facilitarea acordului de liber schimb Uniunea Europeană-Mexic (PROTLCUEM) (contribuția UE) | | | | × | | | | × |
| Maroc |
| Modernizarea instanțelor judecătorești (contribuția UE) | | | × | | | | | × |
| Sprijin pentru punerea în aplicare a acordului de asociere (PAAA) – faza I | × | | | | × | | | |
| Nigeria |
| Proiectul vizând capacitatea de gestionare economică (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Programul de sprijin al reformei instituțiilor (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Sprijin pentru sistemul de educație și formare profesională din Peru (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Programul de sprijin pentru reforma sistemului judiciar peruan (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Sierra Leone |
| Sprijin instituțional pentru Ministerul de Finanțe | × | | | | | × | | |
| Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Ciad |
| Sprijin pentru politica din domeniul sănătății | | | × | | | × | | |
| Programul de sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei și pentru creșterea economică – 2003-2006 (doar componenta de asistență tehnică) | | × | | | | × | | |
| Total | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Eficacitate

Perspective de durabilitate

Succes

Succes parțial

Eșec

Prea devreme pentru concluzii

Bune

Incerte

Mai curând negative

Prea devreme pentru concluzii

ȚĂRILE VIZITATE

Algeria

Programul de sprijin pentru reforma telecomunicațiilor și a serviciilor poștale și pentru dezvoltarea societății informaționale (PTT)

×

×

Programul de modernizare și de sprijin pentru reformele administrative (MARA)

×

×

Programul de sprijin pentru reforma educației (Education)

×

×

Programul de sprijin pentru reforma justiției algeriene (Justice)

×

×

Angola

Formarea personalului didactic de școală primară

×

×

Program de sprijin pentru sectorul de sănătate

×

×

Sprijin pentru Institutul Național de Statistică

×

×

Consolidarea procesului de planificare și a celui bugetar

×

×

Benin

Sprijin pentru sectorul de sănătate

×

×

Programul de sprijin pentru punerea bazelor administrației locale – PRODECOM

×

×

Sprijin pentru programul integrat de consolidare a sistemelor juridic și judiciar

×

×

Uganda

Sprijin pentru biroul ordonatorului național de credite

×

×

Sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei IV (doar componenta de asistență tehnică)

×

×

Dezvoltarea resurselor umane din sectorul de sănătate

×

×

Asistență tehnică pentru agenția precursoare a Autorității pentru Drumuri

×

×

Vietnam

Programul european de asistență tehnică pentru Vietnam (ETV2)

×

×

Sprijin pentru reforma managementului educațional (SREM)

×

×

Proiectul de sprijin instituțional (ISP)

×

×

Împrumut în vederea sprijinului pentru reducerea sărăciei 3 (PRSC3) (doar componenta de asistență tehnică)

×

×

ȚĂRILE CARE NU AU FOST VIZITATE

Indonezia

Programul de sprijin comercial

×

×

Mexic

Consolidarea și modernizarea justiției mexicane

×

×

Facilitarea acordului de liber schimb Uniunea Europeană-Mexic (PROTLCUEM) (contribuția UE)

×

×

Maroc

Modernizarea instanțelor judecătorești (contribuția UE)

×

×

Sprijin pentru punerea în aplicare a acordului de asociere (PAAA) – faza I

×

×

Nigeria

Proiectul vizând capacitatea de gestionare economică (EMCAP)

×

×

Programul de sprijin al reformei instituțiilor (SRIP)

×

×

Peru

Sprijin pentru sistemul de educație și formare profesională din Peru (APROLAB)

×

×

Programul de sprijin pentru reforma sistemului judiciar peruan (JUSPER)

×

×

Sierra Leone

Sprijin instituțional pentru Ministerul de Finanțe

×

×

Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate (HSSP)

×

×

Ciad

Sprijin pentru politica din domeniul sănătății

×

×

Programul de sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei și pentru creșterea economică – 2003-2006 (doar componenta de asistență tehnică)

×

×

Total

7

8

7

10

4

15

3

10

---

RĂSPUNSURILE COMISIEI

REZUMAT

| I. | În ultimii 3-4 ani, gândirea privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică a evoluat substanțial (în conformitate cu dezbaterea privind eficacitatea ajutorului), iar în 2005 și 2006 comunitatea donatorilor a convenit treptat asupra unui set de bune practici în aceste domenii. Acest nou mod de gândire a fost conștientizat în mod formal în Declarația de la Paris, care include diverse angajamente în acest domeniu. Rezultatele din primul exercițiu de monitorizare asupra indicatorilor de la Paris de la DAC (raport din iulie 2007) arată că reforma asistenței tehnice este un proces complex și pe termen lung, reprezintă o provocare pentru toți donatorii, în care și guvernele partenere joacă un rol-cheie. |
| --- | --- |

I.

În ultimii 3-4 ani, gândirea privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică a evoluat substanțial (în conformitate cu dezbaterea privind eficacitatea ajutorului), iar în 2005 și 2006 comunitatea donatorilor a convenit treptat asupra unui set de bune practici în aceste domenii. Acest nou mod de gândire a fost conștientizat în mod formal în Declarația de la Paris, care include diverse angajamente în acest domeniu. Rezultatele din primul exercițiu de monitorizare asupra indicatorilor de la Paris de la DAC (raport din iulie 2007) arată că reforma asistenței tehnice este un proces complex și pe termen lung, reprezintă o provocare pentru toți donatorii, în care și guvernele partenere joacă un rol-cheie.

| III. | Analiza națională a tuturor documentelor de strategie de țară oferă informații suficiente pentru a pregăti strategia de răspuns și pentru a alege sectoarele centrale, în cazul care aspectele instituționale sunt acoperite, în special în cazul în care se prevede o abordare sectorială sau în cazul în care dezvoltarea capacităților este un domeniu major al intervenției Comisiei. Se discută aspecte privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică în diferite orientări generale. Folosirea asistenței tehnice în cadrul dezvoltării capacității instituționale trebuie rezolvată într-un mod flexibil, luând în considerare faptul că bunele practici diferă de la un sector la altul și de la o țară la alta, atât în cazul asistenței tehnice externe, cât și al celei locale acordate de guverne. |
| --- | --- |

III.

Analiza națională a tuturor documentelor de strategie de țară oferă informații suficiente pentru a pregăti strategia de răspuns și pentru a alege sectoarele centrale, în cazul care aspectele instituționale sunt acoperite, în special în cazul în care se prevede o abordare sectorială sau în cazul în care dezvoltarea capacităților este un domeniu major al intervenției Comisiei. Se discută aspecte privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică în diferite orientări generale. Folosirea asistenței tehnice în cadrul dezvoltării capacității instituționale trebuie rezolvată într-un mod flexibil, luând în considerare faptul că bunele practici diferă de la un sector la altul și de la o țară la alta, atât în cazul asistenței tehnice externe, cât și al celei locale acordate de guverne.

| IV. | Comisia acordă o importanță deosebită calității elaborării proiectelor și are un sistem de asigurare a calității elaborării proiectelor, la nivel de identificare și formulare. Sistemul a fost complet dezvoltat în 2005. Majoritatea proiectelor examinate în prezentul raport erau pregătite înainte de data în cauză.
  Unul din scopurile principale ale sistemului este abordarea problemelor pe parcursul procesului de pregătire a proiectului, incluzând fixarea de obiective și evaluarea mediului instituțional existent și a nivelului asumării proiectelor la nivel local. |
| --- | --- |

IV.

Comisia acordă o importanță deosebită calității elaborării proiectelor și are un sistem de asigurare a calității elaborării proiectelor, la nivel de identificare și formulare. Sistemul a fost complet dezvoltat în 2005. Majoritatea proiectelor examinate în prezentul raport erau pregătite înainte de data în cauză.

Unul din scopurile principale ale sistemului este abordarea problemelor pe parcursul procesului de pregătire a proiectului, incluzând fixarea de obiective și evaluarea mediului instituțional existent și a nivelului asumării proiectelor la nivel local.

| V. | În ceea ce privește coordonarea între donatorii de fonduri, declarația Curții poate fi acceptată pentru proiectele care au fost deja auditate. Cu toate acestea, acest aspect a fost discutat în mod regulat în ultimii câțiva ani și unul dintre rezultatele recente principale este adoptarea Declarației de la Paris din martie 2005.
  Folosirea asistenței tehnice coordonate depinde de asemenea și de politicile și practicile altor donatori și de conducerea guvernului partener. Comisia va continua să promoveze acest tip de cooperare, conștientizând în același timp faptul că în aceste procese intervin mulți actori. |
| --- | --- |

V.

În ceea ce privește coordonarea între donatorii de fonduri, declarația Curții poate fi acceptată pentru proiectele care au fost deja auditate. Cu toate acestea, acest aspect a fost discutat în mod regulat în ultimii câțiva ani și unul dintre rezultatele recente principale este adoptarea Declarației de la Paris din martie 2005.

Folosirea asistenței tehnice coordonate depinde de asemenea și de politicile și practicile altor donatori și de conducerea guvernului partener. Comisia va continua să promoveze acest tip de cooperare, conștientizând în același timp faptul că în aceste procese intervin mulți actori.

| VI. | Performanța asistenței tehnice este monitorizată pe parcursul punerii în aplicare a proiectului și Comisia ia măsurile necesare, incluzând înlocuirea experților, în cazul în care o asemenea performanță nu este în conformitate cu obligațiile contractuale. Pentru fiecare contract de servicii, fiecare gestionar de proiect trebuie să completeze un „formular de evaluare a contractantului pentru contractele de servicii finanțate de CE” și să-l atașeze raportului final. Pe această bază, gestionarul de proiect va evalua performanțele contractantului și ale experților-cheie.
  În ceea ce privește acordarea de noi contracte, pe parcursul procedurii de preselecție se realizează o analiză a capacității tehnice a societăților candidate, incluzând experiența anterioară în domeniul gestionării contractelor, în cazul în care se cer referințe contractuale aplicanților. Comisia, aplicând criterii obiective, respectă principiul egalității de tratament între candidați. A se consulta de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 28. |
| --- | --- |

VI.

Performanța asistenței tehnice este monitorizată pe parcursul punerii în aplicare a proiectului și Comisia ia măsurile necesare, incluzând înlocuirea experților, în cazul în care o asemenea performanță nu este în conformitate cu obligațiile contractuale. Pentru fiecare contract de servicii, fiecare gestionar de proiect trebuie să completeze un „formular de evaluare a contractantului pentru contractele de servicii finanțate de CE” și să-l atașeze raportului final. Pe această bază, gestionarul de proiect va evalua performanțele contractantului și ale experților-cheie.

În ceea ce privește acordarea de noi contracte, pe parcursul procedurii de preselecție se realizează o analiză a capacității tehnice a societăților candidate, incluzând experiența anterioară în domeniul gestionării contractelor, în cazul în care se cer referințe contractuale aplicanților. Comisia, aplicând criterii obiective, respectă principiul egalității de tratament între candidați. A se consulta de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 28.

| VIII. | În iulie 2007, Comisia a lansat un proces de dezvoltare a unei strategii de îndeplinire a obiectivelor privitoare la eficacitatea ajutorului în privința unităților de punere în aplicare a proiectului și a cooperării tehnice. Consultarea diferitelor servicii specializate ale Comisiei, a statelor membre ale UE și a țărilor partenere este o componentă-cheie a acestei strategii.
  Această strategie are ca obiectiv dezvoltarea unei abordări structurate, astfel cum sugerează Curtea, pe baza unei consultări generale. Ea are în vedere multe dintre aspectele evidențiate de raportul Curții și va lua în considerare recomandările acesteia pentru a asigura un ajutor eficace în vederea dezvoltării capacităților în conformitate cu obiectivele UE în acest domeniu. |
| --- | --- |

VIII.

În iulie 2007, Comisia a lansat un proces de dezvoltare a unei strategii de îndeplinire a obiectivelor privitoare la eficacitatea ajutorului în privința unităților de punere în aplicare a proiectului și a cooperării tehnice. Consultarea diferitelor servicii specializate ale Comisiei, a statelor membre ale UE și a țărilor partenere este o componentă-cheie a acestei strategii.

Această strategie are ca obiectiv dezvoltarea unei abordări structurate, astfel cum sugerează Curtea, pe baza unei consultări generale. Ea are în vedere multe dintre aspectele evidențiate de raportul Curții și va lua în considerare recomandările acesteia pentru a asigura un ajutor eficace în vederea dezvoltării capacităților în conformitate cu obiectivele UE în acest domeniu.

INTRODUCERE

| 1. | Comisia subliniază importanța tot mai mare a dialogului dintre politica generală și cea sectorială ca un „al treilea” tip de cooperare în domeniul dezvoltării, în special cu privire la sprijinul acordat programelor sectoriale. Noul rol al asistenței tehnice în acest context va trebui analizat și vor trebui definite noi nevoi și cerințe privind asistența tehnică. |
| --- | --- |

1.

Comisia subliniază importanța tot mai mare a dialogului dintre politica generală și cea sectorială ca un „al treilea” tip de cooperare în domeniul dezvoltării, în special cu privire la sprijinul acordat programelor sectoriale. Noul rol al asistenței tehnice în acest context va trebui analizat și vor trebui definite noi nevoi și cerințe privind asistența tehnică.

| 5. | Comisia subliniază importanța acordată altor dimensiuni ale dezvoltării capacităților. |
| --- | --- |

5.

Comisia subliniază importanța acordată altor dimensiuni ale dezvoltării capacităților.

| 6. | Raportarea în cadrul Sistemului Comun de Informații Relex (CRIS) respectă codurile sectoriale DAC dar solicită îmbunătățiri continue în conformitate cu nevoile în dezvoltare în materie de gestionare. Se analizează în prezent dacă ar trebui modificat sistemul de informații pentru a face posibilă extragerea datelor privind componentele asistenței tehnice (în cazul în care acest lucru este relevant). |
| --- | --- |

6.

Raportarea în cadrul Sistemului Comun de Informații Relex (CRIS) respectă codurile sectoriale DAC dar solicită îmbunătățiri continue în conformitate cu nevoile în dezvoltare în materie de gestionare. Se analizează în prezent dacă ar trebui modificat sistemul de informații pentru a face posibilă extragerea datelor privind componentele asistenței tehnice (în cazul în care acest lucru este relevant).

OBSERVAȚII

| 10. | În iulie 2007, Comisia a lansat un proces de dezvoltare a unei strategii de îndeplinire a obiectivelor privitoare la eficacitatea ajutorului în privința unităților de punere în aplicare a proiectului și a cooperării tehnice. Consultarea diferitelor servicii ale Comisiei, a statelor membre ale UE și a țărilor partenere este o componentă-cheie a acestei strategii.
  Comisia consideră că analiza documentelor de strategie de țară oferă informații suficiente pentru a pregăti strategia de răspuns și pentru a alege sectoarele centrale, în care aspectele instituționale sunt acoperite, în special în care se prevede o abordare sectorială sau unde dezvoltarea capacităților este un domeniu major al intervenției Comisiei. Abordarea Comisiei în ceea ce privește procesul de recunoaștere tot mai mare a importanței dezvoltării capacităților constă în menținerea aspectelor instituționale într-o abordare globală mai degrabă decât în întreprinderea unei analize preliminare și sistematice a aspectelor instituționale.
  De asemenea, aspectele instituționale sunt analizate și pe parcursul fazei de elaborare a programului. În vederea evaluării eligibilității pentru sprijinul bugetar, de exemplu, se realizează în mod sistematic o evaluare detaliată a sistemului de gestionare a finanțelor publice. |
| --- | --- |

10.

În iulie 2007, Comisia a lansat un proces de dezvoltare a unei strategii de îndeplinire a obiectivelor privitoare la eficacitatea ajutorului în privința unităților de punere în aplicare a proiectului și a cooperării tehnice. Consultarea diferitelor servicii ale Comisiei, a statelor membre ale UE și a țărilor partenere este o componentă-cheie a acestei strategii.

Comisia consideră că analiza documentelor de strategie de țară oferă informații suficiente pentru a pregăti strategia de răspuns și pentru a alege sectoarele centrale, în care aspectele instituționale sunt acoperite, în special în care se prevede o abordare sectorială sau unde dezvoltarea capacităților este un domeniu major al intervenției Comisiei. Abordarea Comisiei în ceea ce privește procesul de recunoaștere tot mai mare a importanței dezvoltării capacităților constă în menținerea aspectelor instituționale într-o abordare globală mai degrabă decât în întreprinderea unei analize preliminare și sistematice a aspectelor instituționale.

De asemenea, aspectele instituționale sunt analizate și pe parcursul fazei de elaborare a programului. În vederea evaluării eligibilității pentru sprijinul bugetar, de exemplu, se realizează în mod sistematic o evaluare detaliată a sistemului de gestionare a finanțelor publice.

| 11. | Acest document conceptual a fost destinat la origini sprijinirii analizei instituționale și a capacităților la nivel sectorial, ca un instrument de facilitare a elaborării și a punerii în aplicare a abordării sectoriale. Acest document a fost de fapt conceput pentru a completa orientările generale privind sprijinul CE acordat programelor sectoriale emise în 2003. Conținutul său poate fi ajustat cu ușurință pentru a fi aplicat analizei sub-sectoriale/tematice și la nivel de proiect. Cu toate acestea, metodologia în cauză (bazată pe identificarea unei „poziții avantajoase” a unui sector) nu poate fi aplicată în întregime pentru „evaluările naționale”, care sunt exerciții foarte complexe și delicate ce au nevoie de abordări ad-hoc.
  Dezvoltând în continuare acest document conceptual, Comisia continuă să își dezvolte metodologia pentru evaluarea instituțională la nivel sectorial. Noile orientări generale privind sprijinul CE pentru programele sectoriale (iulie 2007) oferă mai multă călăuzire în acest sens. Sunt în faze de proiect-pilot mai multe instrumente. Comisia oferă instruire în privința acestor aspecte și la nivel național. |
| --- | --- |

11.

Acest document conceptual a fost destinat la origini sprijinirii analizei instituționale și a capacităților la nivel sectorial, ca un instrument de facilitare a elaborării și a punerii în aplicare a abordării sectoriale. Acest document a fost de fapt conceput pentru a completa orientările generale privind sprijinul CE acordat programelor sectoriale emise în 2003. Conținutul său poate fi ajustat cu ușurință pentru a fi aplicat analizei sub-sectoriale/tematice și la nivel de proiect. Cu toate acestea, metodologia în cauză (bazată pe identificarea unei „poziții avantajoase” a unui sector) nu poate fi aplicată în întregime pentru „evaluările naționale”, care sunt exerciții foarte complexe și delicate ce au nevoie de abordări ad-hoc.

Dezvoltând în continuare acest document conceptual, Comisia continuă să își dezvolte metodologia pentru evaluarea instituțională la nivel sectorial. Noile orientări generale privind sprijinul CE pentru programele sectoriale (iulie 2007) oferă mai multă călăuzire în acest sens. Sunt în faze de proiect-pilot mai multe instrumente. Comisia oferă instruire în privința acestor aspecte și la nivel național.

| 12. | Aspectele privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică sunt exprimate în diferite orientări generale, inclusiv în orientările generale privind sprijinul sectorial și bugetar (Orientările generale recent emise cu privire la sprijinul acordat programelor sectoriale – iulie 2007 și Ghidul privind sprijinul bugetar general ianuarie 2007) și ghidul specific sectorial. Pregătind orientările generale complexe pentru delegațiile privind rolul potențial al asistenței tehnice în câmpul specific și foarte sensibil al dezvoltării capacităților instituționale este un aspect delicat care trebuie adresat într-un mod flexibil și într-un context adecvat.
  Comisia a decis să pregătească o strategie participativă și comprehensivă în conformitate cu angajamentele de la Paris și cu obiectivele UE. Nu se pot lansa proiectele de înfrățire înainte de a se stabili structurile adecvate ale administrațiilor beneficiare și înainte de a pregăti o agendă de lucru. Extensia la alte regiuni necesită o atenție deosebită, pentru a asigura punerea în aplicare adecvată și răspunsul din partea partenerilor UE. |
| --- | --- |

12.

Aspectele privind dezvoltarea capacităților și asistența tehnică sunt exprimate în diferite orientări generale, inclusiv în orientările generale privind sprijinul sectorial și bugetar (Orientările generale recent emise cu privire la sprijinul acordat programelor sectoriale – iulie 2007 și Ghidul privind sprijinul bugetar general ianuarie 2007) și ghidul specific sectorial. Pregătind orientările generale complexe pentru delegațiile privind rolul potențial al asistenței tehnice în câmpul specific și foarte sensibil al dezvoltării capacităților instituționale este un aspect delicat care trebuie adresat într-un mod flexibil și într-un context adecvat.

Comisia a decis să pregătească o strategie participativă și comprehensivă în conformitate cu angajamentele de la Paris și cu obiectivele UE. Nu se pot lansa proiectele de înfrățire înainte de a se stabili structurile adecvate ale administrațiilor beneficiare și înainte de a pregăti o agendă de lucru. Extensia la alte regiuni necesită o atenție deosebită, pentru a asigura punerea în aplicare adecvată și răspunsul din partea partenerilor UE.

| 15. | A doua liniuță S-au introdus mai multe îmbunătățiri în ultima versiune a Regulamentului financiar și a normelor sale de punere în aplicare. Printre acestea, modificarea așa-numitei norme „D + 3” ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a proiectului prin relaționarea timpului de contractare la durata reală a proiectului.

  A treia liniuță Responsabilitatea este unul din stâlpii Declarației de la Paris privind eficacitatea ajutorului. Întărirea indicatorilor măsurabili, orientați către rezultate, este o prioritate pentru noul ciclu de pogramare.

  A patra liniuță Se va promova o mai bună evaluare a aspectelor instituționale și privitoare la capacități, prin ghidare și formare. |
| --- | --- |

15.

A doua liniuță S-au introdus mai multe îmbunătățiri în ultima versiune a Regulamentului financiar și a normelor sale de punere în aplicare. Printre acestea, modificarea așa-numitei norme „D + 3” ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a proiectului prin relaționarea timpului de contractare la durata reală a proiectului.

A treia liniuță Responsabilitatea este unul din stâlpii Declarației de la Paris privind eficacitatea ajutorului. Întărirea indicatorilor măsurabili, orientați către rezultate, este o prioritate pentru noul ciclu de pogramare.

A patra liniuță Se va promova o mai bună evaluare a aspectelor instituționale și privitoare la capacități, prin ghidare și formare.

| 16. | Contractele privind asistența tehnică sunt în principal folosite în cazul în care un furnizor de servicii este chemat să joace un rol consultativ, să gestioneze sau să supravegheze un proiect sau să furnizeze experții menționați în contract. Diferența dintre experții internaționali și locali a fost, cu toate acestea, eliminată de la 1 februarie 2006.
  Noile orientări generale privind asistența tehnică vor permite mai multă claritate asupra rolurilor asistenței tehnice începând cu fazele de identificare și formulare. |
| --- | --- |

16.

Contractele privind asistența tehnică sunt în principal folosite în cazul în care un furnizor de servicii este chemat să joace un rol consultativ, să gestioneze sau să supravegheze un proiect sau să furnizeze experții menționați în contract. Diferența dintre experții internaționali și locali a fost, cu toate acestea, eliminată de la 1 februarie 2006.

Noile orientări generale privind asistența tehnică vor permite mai multă claritate asupra rolurilor asistenței tehnice începând cu fazele de identificare și formulare.

Caseta 1

Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate a avut în vedere sprijinul acordat sectoarelor deja vizate în proiectul precedent (7 ACP Angola 35), este adevărat, în condiții care rămân în continuare foarte dificile (context post-conflict, slăbiciune instituțională, proces de descentralizare). Raportul inițial constatase efectiv caracterul prea ambițios al obiectivelor fixate de program. Planurile de acțiune și devizele programelor s-au stabilit, în fond, tocmai pe baza recomandărilor acestui proiect inițial. Astăzi, programul este activ, util și apreciat de partenerii centrali și provinciali ai Ministerului Sănătății.

| 17. | Procesele privitoare la dezvoltarea capacităților sunt procese inerent politice, în care intervin mulți actori naționali cu interese și agende posibil divergente. Comisia recunoaște rolul crucial al angajamentului local pentru punerea în aplicare cu succes a sprijinului acordat dezvoltării capacităților și este de acord cu faptul că angajamentul și „cererea reală” de evaluare merită o atenție specială. În acest sens, munca metodologică continuă în vederea dezvoltării unui instrument analitic care să abordeze diferiți factori care influențează proprietatea reală și sprijină evaluarea realistă a angajamentului/interesului național. Instrumentul și abordările în cauză vor avea nevoie de o coordonare atentă și de o aplicare progresivă cu o atenție deosebită acordată dimensiunii și sensibilității politice.
  În același timp, Comisia are posibilitatea să suspende, acolo unde este cazul, punerea în aplicare a acordului de finanțare în cazul în care statul beneficiar își încalcă una dintre obligații. |
| --- | --- |

17.

Procesele privitoare la dezvoltarea capacităților sunt procese inerent politice, în care intervin mulți actori naționali cu interese și agende posibil divergente. Comisia recunoaște rolul crucial al angajamentului local pentru punerea în aplicare cu succes a sprijinului acordat dezvoltării capacităților și este de acord cu faptul că angajamentul și „cererea reală” de evaluare merită o atenție specială. În acest sens, munca metodologică continuă în vederea dezvoltării unui instrument analitic care să abordeze diferiți factori care influențează proprietatea reală și sprijină evaluarea realistă a angajamentului/interesului național. Instrumentul și abordările în cauză vor avea nevoie de o coordonare atentă și de o aplicare progresivă cu o atenție deosebită acordată dimensiunii și sensibilității politice.

În același timp, Comisia are posibilitatea să suspende, acolo unde este cazul, punerea în aplicare a acordului de finanțare în cazul în care statul beneficiar își încalcă una dintre obligații.

| 19. | Durata la care face referire Curtea este cea curentă în activitățile de cooperare, oricare ar fi donatorul (Banca Mondială, Agențiile ONU, agențiile bilaterale de cooperare). Aceasta rezultă foarte clar din ciclul proiectului. |
| --- | --- |

19.

Durata la care face referire Curtea este cea curentă în activitățile de cooperare, oricare ar fi donatorul (Banca Mondială, Agențiile ONU, agențiile bilaterale de cooperare). Aceasta rezultă foarte clar din ciclul proiectului.

| 20. | Un exercițiu de verificare și actualizare este solicitat, în general, asistenței tehnice pe parcursul fazei incipiente, ca parte a termenilor de referință a numirii lor. |
| --- | --- |

20.

Un exercițiu de verificare și actualizare este solicitat, în general, asistenței tehnice pe parcursul fazei incipiente, ca parte a termenilor de referință a numirii lor.

| 21. | Matrița-cadru logică originală poate fi uneori incompletă, sau poate fi ieșită din actualitate în momentul în care se începe proiectul și, în consecință, trebuie revizuită și, acolo unde este cazul, îmbunătățită și/sau actualizată pe parcursul punerii în aplicare a proiectului. Modificările aduse acordurilor de finanțare și termenilor de referință ai consultanților reprezintă o practică obișnuită. |
| --- | --- |

21.

Matrița-cadru logică originală poate fi uneori incompletă, sau poate fi ieșită din actualitate în momentul în care se începe proiectul și, în consecință, trebuie revizuită și, acolo unde este cazul, îmbunătățită și/sau actualizată pe parcursul punerii în aplicare a proiectului. Modificările aduse acordurilor de finanțare și termenilor de referință ai consultanților reprezintă o practică obișnuită.

Caseta 3

În ceea ce privește demararea întârziată, Comisia aduce momentan o modificare acordului de finanțare, pentru a acorda proiectului un termen suficient de aplicare și pentru a adapta în întregime proiectul privind nevoile actuale din Vietnam. Evaluarea intermediară a confirmat abordarea Comisiei și sprijină modificarea adusă acordului de finanțare.

| 22. | Există norme stricte care guvernează modalitatea de acordare a contractelor. Acestea contribuie la garantarea alegerii în mod imparțial a contractanților calificați în mod corespunzător, precum și a utilizării optime, pe deplin transparentă a fondurilor publice. Se prevede utilizarea unei proceduri de licitație internaționale restricționate prin normele de punere în aplicare a Regulamentului financiar (Buget) și a Regulamentului general (FED) și în mod normal poate fi finalizată în șase sau șapte luni. |
| --- | --- |

22.

Există norme stricte care guvernează modalitatea de acordare a contractelor. Acestea contribuie la garantarea alegerii în mod imparțial a contractanților calificați în mod corespunzător, precum și a utilizării optime, pe deplin transparentă a fondurilor publice. Se prevede utilizarea unei proceduri de licitație internaționale restricționate prin normele de punere în aplicare a Regulamentului financiar (Buget) și a Regulamentului general (FED) și în mod normal poate fi finalizată în șase sau șapte luni.

| 24. | Noua dată de demarare a așa-numitei norme „D + 3”, cu ultima revizie a Regulamentului financiar constituie deja o îmbunătățire (a se vedea de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 15). Norma „D + 3” a fost introdusă în 2003 de organul legislativ pentru a găsi un echilibru între necesitatea de a controla sumele restante care trebuie contractate (RAC) și dificultățile care pot apărea în gestionarea proiectelor complexe. Este de asemenea destinată să fie un stimulent pentru beneficiar, în vederea punerii în aplicare a deciziilor de finanțare într-o perioadă de timp mai scurtă. |
| --- | --- |

24.

Noua dată de demarare a așa-numitei norme „D + 3”, cu ultima revizie a Regulamentului financiar constituie deja o îmbunătățire (a se vedea de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 15). Norma „D + 3” a fost introdusă în 2003 de organul legislativ pentru a găsi un echilibru între necesitatea de a controla sumele restante care trebuie contractate (RAC) și dificultățile care pot apărea în gestionarea proiectelor complexe. Este de asemenea destinată să fie un stimulent pentru beneficiar, în vederea punerii în aplicare a deciziilor de finanțare într-o perioadă de timp mai scurtă.

| 25-26. | Logica sistemului de norme care guvernează bugetul general al UE necesită o decizie de finanțare din partea Comisiei înainte de angajament (1) și cererea de ofertă sau cererea de propuneri. Circumstanțele excepționale pot apărea în cazul în care se poate justifica devierea de la procesul normal de luare de decizii. De regulă, acestea necesită ca acele condiții care ar putea justifica o clauză suspensivă să fie în afara controlului Comisiei.
  Dispoziții privind Fondul European de Dezvoltare prevăd posibilitatea ca statele ACP să folosească o clauză suspensivă, în toate cazurile justificate în mod corespunzător și în conformitate cu Comisia, în vederea asigurării demarării proiectului în timp util. Decizia Comună a Consiliului ACP/UE nr. 2/2002 prevede utilizarea licitațiilor cu o clauză suspensivă în cazuri speciale și justificate în mod corespunzător (punctul 5 din anexa sa). |
| --- | --- |

25-26.

Logica sistemului de norme care guvernează bugetul general al UE necesită o decizie de finanțare din partea Comisiei înainte de angajament (1) și cererea de ofertă sau cererea de propuneri. Circumstanțele excepționale pot apărea în cazul în care se poate justifica devierea de la procesul normal de luare de decizii. De regulă, acestea necesită ca acele condiții care ar putea justifica o clauză suspensivă să fie în afara controlului Comisiei.

Dispoziții privind Fondul European de Dezvoltare prevăd posibilitatea ca statele ACP să folosească o clauză suspensivă, în toate cazurile justificate în mod corespunzător și în conformitate cu Comisia, în vederea asigurării demarării proiectului în timp util. Decizia Comună a Consiliului ACP/UE nr. 2/2002 prevede utilizarea licitațiilor cu o clauză suspensivă în cazuri speciale și justificate în mod corespunzător (punctul 5 din anexa sa).

| 27. | Se iau măsuri în funcție de caz, iar cazurile variază de la posibilitatea de a anula decizia de acordare (în cazul în care retragerea are loc înainte de semnarea contractului) la posibilitatea de a impune penalizări sau de a exclude o societate comercială de la posibilitatea acordării unor contracte viitoare.
  Comisia analizează cu atenție fiecare caz și asigură faptul că, dacă este cazul, înlocuirea experților se realizează menținând calitatea serviciilor acestora. |
| --- | --- |

27.

Se iau măsuri în funcție de caz, iar cazurile variază de la posibilitatea de a anula decizia de acordare (în cazul în care retragerea are loc înainte de semnarea contractului) la posibilitatea de a impune penalizări sau de a exclude o societate comercială de la posibilitatea acordării unor contracte viitoare.

Comisia analizează cu atenție fiecare caz și asigură faptul că, dacă este cazul, înlocuirea experților se realizează menținând calitatea serviciilor acestora.

Caseta 5

Înlocuirea cu succes a expertului

| 28. | Se organizează mai sistematic interviuri cu șefi de echipă, pentru proiecte care necesită contacte la nivel înalt.
  Pe parcursul procedurii de preselecție se realizează o analiză a capacității tehnice a societăților candidate, precum și a experienței lor anterioare privind gestionarea contractelor, lucru care conduce la stabilirea unei scurte liste. Se solicită aplicanților referințe contractuale (în număr de până la 15). Comisia verifică rezultatul satisfăcător al acestora în cazul în care se menționează contracte finanțate de UE.
  Criteriile de acordare trebuie elaborate cu atenție, pentru ca acestea să nu fie confundate cu criteriile de selecție. Jurisprudența constantă a Curții de Justiție reamintește importanța separării evaluării în ceea ce privește criteriile de selecție de evaluarea criteriilor de acordare. „Capacitatea totală a societății comerciale” este de obicei evaluată în prima fază a procedurii, când se stabilește dacă o societate comercială este sau nu capabilă să pună în aplicare proiectul (criteriile de selecție) și nu poate fi evaluată o a doua oară în a doua fază a procedurii, când se evaluează calitatea ofertei (criteriile de evaluare/acordare). Comisia respectă principiul egalității de tratament între candidați aplicând criterii obiective. |
| --- | --- |

28.

Se organizează mai sistematic interviuri cu șefi de echipă, pentru proiecte care necesită contacte la nivel înalt.

Pe parcursul procedurii de preselecție se realizează o analiză a capacității tehnice a societăților candidate, precum și a experienței lor anterioare privind gestionarea contractelor, lucru care conduce la stabilirea unei scurte liste. Se solicită aplicanților referințe contractuale (în număr de până la 15). Comisia verifică rezultatul satisfăcător al acestora în cazul în care se menționează contracte finanțate de UE.

Criteriile de acordare trebuie elaborate cu atenție, pentru ca acestea să nu fie confundate cu criteriile de selecție. Jurisprudența constantă a Curții de Justiție reamintește importanța separării evaluării în ceea ce privește criteriile de selecție de evaluarea criteriilor de acordare. „Capacitatea totală a societății comerciale” este de obicei evaluată în prima fază a procedurii, când se stabilește dacă o societate comercială este sau nu capabilă să pună în aplicare proiectul (criteriile de selecție) și nu poate fi evaluată o a doua oară în a doua fază a procedurii, când se evaluează calitatea ofertei (criteriile de evaluare/acordare). Comisia respectă principiul egalității de tratament între candidați aplicând criterii obiective.

| 30. | În ceea ce privește participarea instituțiilor publice (ale statelor membre ale UE) la asistența tehnică, există obstacole importante în calea unei asemenea asistențe tehnice, în special nevoia de experiență anterioară în țările cu venit modest (prezent doar la câțiva indivizi) și reticența instituțiilor în privința delegării de personal calificat să lucreze în străinătate.
  Competiția este în general deschisă tuturor persoanelor fizice și juridice din țările eligibile, inclusiv organismelor publice. Experții statelor membre și experții locali nu sunt excluși. Publicarea anunțurilor de participare la licitație în mass-media locală este posibilă.
  Se pot explora noi metode de căutare a experților corespunzători, atâta timp cât se respectă normele în vigoare (Regulamentul financiar, Normele de punere în aplicare etc.). |
| --- | --- |

30.

În ceea ce privește participarea instituțiilor publice (ale statelor membre ale UE) la asistența tehnică, există obstacole importante în calea unei asemenea asistențe tehnice, în special nevoia de experiență anterioară în țările cu venit modest (prezent doar la câțiva indivizi) și reticența instituțiilor în privința delegării de personal calificat să lucreze în străinătate.

Competiția este în general deschisă tuturor persoanelor fizice și juridice din țările eligibile, inclusiv organismelor publice. Experții statelor membre și experții locali nu sunt excluși. Publicarea anunțurilor de participare la licitație în mass-media locală este posibilă.

Se pot explora noi metode de căutare a experților corespunzători, atâta timp cât se respectă normele în vigoare (Regulamentul financiar, Normele de punere în aplicare etc.).

| 31. | Este nevoie de aptitudini de lider de echipă pentru a organiza înregistrările în asistența tehnică într-un mod consecvent și eficient și pentru a asigura monitorizarea adecvată a performanței asistenței tehnice.
  În ceea ce privește răspunderea, contractantul este întotdeauna responsabil față de autoritatea contractantă (în cazul în care contractul este semnat în cadrul gestionării descentralizate cu țara beneficiară, contractantul este întotdeauna responsabil față de instituția locală în cauză; în cazul în care contractul a fost încheiat de Comisie, acesta va fi responsabil față de delegație). Nu face parte din modelul standard Termeni de referință acordarea unui rol experților în gestionarea proiectului și controlul financiar.
  Comisia recunoaște că asistența tehnică joacă diferite roluri (inclusiv sarcini administrative) și examinează acest aspect în pregătirea viitoarei strategii privind cooperarea tehnică cu scopul de a asigura mai multă claritate și mai multă responsabilitate guvernelor partenere. |
| --- | --- |

31.

Este nevoie de aptitudini de lider de echipă pentru a organiza înregistrările în asistența tehnică într-un mod consecvent și eficient și pentru a asigura monitorizarea adecvată a performanței asistenței tehnice.

În ceea ce privește răspunderea, contractantul este întotdeauna responsabil față de autoritatea contractantă (în cazul în care contractul este semnat în cadrul gestionării descentralizate cu țara beneficiară, contractantul este întotdeauna responsabil față de instituția locală în cauză; în cazul în care contractul a fost încheiat de Comisie, acesta va fi responsabil față de delegație). Nu face parte din modelul standard Termeni de referință acordarea unui rol experților în gestionarea proiectului și controlul financiar.

Comisia recunoaște că asistența tehnică joacă diferite roluri (inclusiv sarcini administrative) și examinează acest aspect în pregătirea viitoarei strategii privind cooperarea tehnică cu scopul de a asigura mai multă claritate și mai multă responsabilitate guvernelor partenere.

| 32. | Coordonarea donatorilor a fost întotdeauna o problemă-pivot pentru Comisie și din 2005 s-au depus eforturi importante pentru a promova acțiuni coordonate structurate, inclusiv asistența tehnică, în domeniul dezvoltării capacităților. Coordonarea, alinierea, posesia sunt acum elemente-cheie în agenda privind eficacitatea ajutorului și Comisia a făcut angajamente ferme pentru a continua intensificarea operaționalizării sale. Prezentul context este favorabil asistenței tehnice coordonate (2). |
| --- | --- |

32.

Coordonarea donatorilor a fost întotdeauna o problemă-pivot pentru Comisie și din 2005 s-au depus eforturi importante pentru a promova acțiuni coordonate structurate, inclusiv asistența tehnică, în domeniul dezvoltării capacităților. Coordonarea, alinierea, posesia sunt acum elemente-cheie în agenda privind eficacitatea ajutorului și Comisia a făcut angajamente ferme pentru a continua intensificarea operaționalizării sale. Prezentul context este favorabil asistenței tehnice coordonate (2).

| 33. | Agenda privind eficacitatea ajutorului include o mai mare integrare a gestionării programului în administrațiile locale și în reducerea unităților de gestionare a proiectelor. Din 2003, toate unitățile de punere în aplicare a proiectelor finanțate de CE sunt în mod formal integrate în administrațiile naționale:






  — | Asistența tehnică finanțată de CE este achiziționată și gestionată prin intermediul procedurilor CE pentru toate componentele/activitățile puse în aplicare conform organizării proiectului. În toate țările care beneficiază de sprijin financiar, sprijinul financiar coexistă cu proiectele finanțate de CE. Acesta este un răspuns și pentru nevoia de a diversifica instrumentele de ajutor și riscurile legate de acestea. Sprijinul financiar nu se folosește pentru a finanța o anumită acțiune, plățile sunt condiționate de realizarea obiectivelor asupra cărora s-a ajuns la un acord în termeni de impact și rezultate. Conform Regulamentului financiar, plățile sunt efectuate de Comisie folosind procedurile CE. Utilizarea ulterioară a acestor resurse face obiectul procedurilor financiare naționale (care fuzionează cu bugetul național a țării beneficiare și nu mai sunt fonduri CE). |
| --- | --- | --- |

33.

Agenda privind eficacitatea ajutorului include o mai mare integrare a gestionării programului în administrațiile locale și în reducerea unităților de gestionare a proiectelor. Din 2003, toate unitățile de punere în aplicare a proiectelor finanțate de CE sunt în mod formal integrate în administrațiile naționale:

—

Asistența tehnică finanțată de CE este achiziționată și gestionată prin intermediul procedurilor CE pentru toate componentele/activitățile puse în aplicare conform organizării proiectului. În toate țările care beneficiază de sprijin financiar, sprijinul financiar coexistă cu proiectele finanțate de CE. Acesta este un răspuns și pentru nevoia de a diversifica instrumentele de ajutor și riscurile legate de acestea. Sprijinul financiar nu se folosește pentru a finanța o anumită acțiune, plățile sunt condiționate de realizarea obiectivelor asupra cărora s-a ajuns la un acord în termeni de impact și rezultate. Conform Regulamentului financiar, plățile sunt efectuate de Comisie folosind procedurile CE. Utilizarea ulterioară a acestor resurse face obiectul procedurilor financiare naționale (care fuzionează cu bugetul național a țării beneficiare și nu mai sunt fonduri CE).

| — | În ceea ce privește în special asistența tehnică internațională, în multe cazuri țările partenere nu vor să asigure achiziționarea și gestionarea din mai multe motive inclusiv, pe de-o parte, costul ridicat al experților internaționali, volumul de muncă aferent procedurilor de selecție și de atribuire. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește în special asistența tehnică internațională, în multe cazuri țările partenere nu vor să asigure achiziționarea și gestionarea din mai multe motive inclusiv, pe de-o parte, costul ridicat al experților internaționali, volumul de muncă aferent procedurilor de selecție și de atribuire.

Comisia crede că nu există, în consecință, nicio incoerență în abordarea Comisiei.

| 34. | Regulamentul financiar revizuit recent pentru bugetul general al CE și noile instrumente ale asistenței externe CE (DCI, ENPI), precum și regulamentul financiar aplicabil celui de-al zecelea FED conduc la creșterea posibilității de coordonarea cu donatorii (norme de cofinanțare în noile instrumente și noile moduri de gestionare în articolele 53-57 din Regulamentul financiar).
  Comisia este de acord cu faptul că îndeplinirea obiectivelor Declarației de la Paris este o provocare complexă. Din acest motiv, strategia sa privind asistența tehnică și unitățile de punere în aplicare a proiectului prevede o muncă de birou comprehensivă, precum și o fază consultativă complexă. Sondajul recent de la DAC privind monitorizarea indicatorilor de la Paris privind unitățile de punere în aplicare a proiectului și cooperarea tehnică (raport din iulie 2007) arată că toți donatorii împărtășesc aceeași provocare. |
| --- | --- |

34.

Regulamentul financiar revizuit recent pentru bugetul general al CE și noile instrumente ale asistenței externe CE (DCI, ENPI), precum și regulamentul financiar aplicabil celui de-al zecelea FED conduc la creșterea posibilității de coordonarea cu donatorii (norme de cofinanțare în noile instrumente și noile moduri de gestionare în articolele 53-57 din Regulamentul financiar).

Comisia este de acord cu faptul că îndeplinirea obiectivelor Declarației de la Paris este o provocare complexă. Din acest motiv, strategia sa privind asistența tehnică și unitățile de punere în aplicare a proiectului prevede o muncă de birou comprehensivă, precum și o fază consultativă complexă. Sondajul recent de la DAC privind monitorizarea indicatorilor de la Paris privind unitățile de punere în aplicare a proiectului și cooperarea tehnică (raport din iulie 2007) arată că toți donatorii împărtășesc aceeași provocare.

| 37. | Monitorizarea orientată către rezultate (ROM – Results-Oriented Monitoring system) a fost bine ajustată pe parcursul anilor și acum serviciile Comisiei o recunosc (cartierele generale și delegațiile) ca fiind un mecanism eficient pentru a avea o imagine imparțială a statutului global al proiectelor și pentru a sprijini mecanismele regulate de monitorizare. |
| --- | --- |

37.

Monitorizarea orientată către rezultate (ROM – Results-Oriented Monitoring system) a fost bine ajustată pe parcursul anilor și acum serviciile Comisiei o recunosc (cartierele generale și delegațiile) ca fiind un mecanism eficient pentru a avea o imagine imparțială a statutului global al proiectelor și pentru a sprijini mecanismele regulate de monitorizare.

| 39. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 28. |
| --- | --- |

39.

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 28.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Recomandarea 1

Comisia consideră că abordarea actuală acordă deja o importanță corespunzătoare aspectelor instituționale relevante în dezvoltarea documentelor de programare. Comisia acordă o atenție deosebită aspectelor instituționale. Acestea sunt luate în considerare pe parcursul întregului ciclu de operațiuni începând cu faza de programare.

Formatul actual pentru un cadru comun în vederea elaborării documentelor de strategie de țară (în baza Concluziilor Consiliului din 11 aprilie 2006) afirmă într-un mod clar faptul că acest document ar trebui să includă o analiză comună a situației naționale, acoperind aspectele instituționale. Pe baza prezentei evaluări se face alegerea sectorului central.

Recomandarea 2

Comisia este de acord cu prezenta recomandare. Într-adevăr, pentru a îndeplini obiectivele referitoare la UE, s-a decis deja să se dezvolte o strategie pentru a îmbunătăți eficacitatea cooperării tehnice și pentru a trata aspectele legate de unitatea de punere în aplicare a proiectului. Scopul general al acestui exercițiu, lansat la începutul lunii iulie 2007, este să îmbunătățească calitatea cooperării tehnice cu accent pe personalul de asistență tehnică în paralel cu aspectele privitoare la dezvoltarea capacităților și buna practică în acest domeniu. Dezvoltarea orientărilor generale privind asistența tehnică va reprezenta un element-cheie în promovarea unei abordări mai structurate și mai strategice. Cu toate acestea, dată fiind complexitatea acestui tip de intervenție, Comisia consideră că aceste orientări generale ar trebui să sprijine o abordare flexibilă și în context adecvat (adaptabilă la situațiile naționale și sectoriale), oferind instrumente pentru o înțelegere mai bună a specificităților contextului.

Recomandarea 3

Comisia este de acord cu prezenta recomandare. Ghidul utilizatorului privind asistența tehnică va sprijini o elaborare mai bună a proiectelor privind dezvoltarea capacităților, inclusiv o importanță adecvată acordată necesităților de asistență tehnică aferente. Grupurile de sprijin al calității vor sprijini punerea în aplicare a acestei abordări.

| 46. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 19-21.

  A doua liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 22-26.

  A treia liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 27-28.

  A patra liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 29-30.

  A cincea liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 32-34. |
| --- | --- |

46.

A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 19-21.

A doua liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 22-26.

A treia liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 27-28.

A patra liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 29-30.

A cincea liniuță A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 32-34.

Recomandarea 4

Comisia a introdus deja sau introduce un număr de măsuri în limitele cadrului legal în vigoare, pentru a respecta prezenta recomandare (a se vedea punctul 24). Comisia examinează, de asemenea, procedurile actuale împotriva bunelor practici și a principiilor eficacității ajutorului în domeniul asistenței tehnice (faza de birou a Strategiei EuropeAid privind cooperarea tehnică și unitățile de punere în aplicare a proiectului).

Recomandarea 5

Comisia consideră că criteriile existente de evaluare asigură faptul că se respectă principiul egalității de tratament între candidați prin aplicarea criteriilor obiective. A se vedea de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 28.

Recomandarea 6

Ca o regulă generală, normele care reglementează achizițiile publice contribuie la garantarea alegerii persoanelor calificate corespunzător, precum și a utilizării optime și pe deplin transparente a fondurilor publice. Participarea experților din instituțiile publice trebuie luată în considerare în vederea competenței și experienței necesare pentru realizarea asistenței tehnice. A se vedea de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 30.

Recomandarea 7

Comisia este în curs de elaborare a unei strategii privind utilizarea asistenței tehnice și a cooperării tehnice pentru a crește eficacitatea ajutorului în conformitate cu angajamentele asumate prin Declarația de la Paris. Strategia va sprijini de asemenea și acțiunile coordonate cu țările partenere și alți donatori, sub conducerea țării partenere.

Cu toate acestea, utilizarea asistenței tehnice derulată prin programe coordonate depinde de asemenea și de alte politici și practici ale donatorilor și de conducerea guvernului partener.

Recomandarea 8

Performanța asistenței tehnice este monitorizată pe parcursul punerii în aplicare a proiectului și Comisia întreprinde măsurile necesare, inclusiv înlocuirea experților, în cazul în care o asemenea performanță nu este în conformitate cu obligațiile contractuale. Fiecare gestionar de proiecte trebuie să completeze un „formular de evaluare a contractantului pentru contractele de servicii finanțate de CE” pentru fiecare contract de servicii și să-l atașeze la raportul final. Pe această bază, gestionarul de proiecte va evalua performanțele contractantului și a experților-cheie.

În ceea ce privește acordarea noilor contracte, pe parcursul procedurii de preselecție se realizează o analiză a capacității tehnice a firmelor candidate, inclusiv a experienței anterioare în gestionarea proiectelor, în cazul în care aplicanților li se cer referințe contractuale. Comisia, punând în aplicare criterii obiective, respectă principiul egalității de tratament între candidați. A se vedea de asemenea răspunsul Comisiei la punctul 28.

---

(1)  Articolul 75 din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene.

(2)  Declarația de la Paris cu privire la eficacitatea ajutorului, martie 2005; Pachetul privind eficacitatea ajutorului, martie 2006; Orientări generale de programare a celui de-al zecelea FED și cadrul comun pentru programarea comună; Concluziile Consiliului privind un cod de conduită pentru complementaritatea și divizia muncii în politica de dezvoltare, mai 2007.

---