# Euroopa Liidu C 311/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide21. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 311

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide21. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 311/01 | Komisjoni arvamus, 20. detsember 2007, Prantsusmaal asuva Penly tuumaelektrijaama radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

2007/C 311/01

Komisjoni arvamus, 20. detsember 2007, Prantsusmaal asuva Penly tuumaelektrijaama radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 311/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 311/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2007/C 311/06 | Otsus | 6 |
| | Nõukogu |
| 2007/C 311/07 | Nõukogu järeldused, 24. mai 2007, kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse | 7 |
| | Komisjon |
| 2007/C 311/08 | Euro vahetuskurss | 10 |
| 2007/C 311/09 | Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori vahel | 11 |
| 2007/C 311/10 | Nõukogu järeldused, 25. mai 2007, näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 311/11 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Kreeka siseliinide kolmele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustuste pikendamine ja muutmine vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2408/92 (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Parlament

2007/C 311/06

Otsus

6

Nõukogu

2007/C 311/07

Nõukogu järeldused, 24. mai 2007, kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse

7

Komisjon

2007/C 311/08

Euro vahetuskurss

10

2007/C 311/09

Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori vahel

11

2007/C 311/10

Nõukogu järeldused, 25. mai 2007, näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 311/11

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Kreeka siseliinide kolmele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustuste pikendamine ja muutmine vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2408/92 (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

19

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 — Tingimuslik konkursikutse — EACEA/28/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks ja levitajate koostööks — Valikuline toetus | 20 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 311/15 | Riigiabi — Hispaania — Riigiabi C 45/07 (ex NN 51/07) — Firmaväärtuse amortiseerimine välismaises ettevõtjas märkimisväärse osaluse omandamisel — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 311/14

MEDIA 2007 — Tingimuslik konkursikutse — EACEA/28/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks ja levitajate koostööks — Valikuline toetus

20

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 311/15

Riigiabi — Hispaania — Riigiabi C 45/07 (ex NN 51/07) — Firmaväärtuse amortiseerimine välismaises ettevõtjas märkimisväärse osaluse omandamisel — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, parandus (ELT C 78, 11.4.2007) | 29 |

Parandused

2007/C 311/17

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, parandus (ELT C 78, 11.4.2007)

(ELT C 78, 11.4.2007)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

20. detsember 2007,

Prantsusmaal asuva Penly tuumaelektrijaama radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2007/C 311/01)

Prantsusmaa valitsus esitas 6. juulil 2007. aastal Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Penly tuumaelektrijaama radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta.

Komisjon on nende andmete põhjal ja pärast konsulteerimist ekspertide rühmaga koostanud järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa tehase ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Ühendkuningriigi, lähima punkti vahel on 106 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tehase ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Ühendkuningriigi, lähima punkti vahel on 106 km.

| 2. | Kavandatav muudatus vähendab üldiselt gaasiliste ja vedelate heidete piirmäärasid, välja arvatud vedela triitiumi heide, mille puhul nähakse ette heite suurenemist. |
| --- | --- |

2.

Kavandatav muudatus vähendab üldiselt gaasiliste ja vedelate heidete piirmäärasid, välja arvatud vedela triitiumi heide, mille puhul nähakse ette heite suurenemist.

| 3. | Elektrijaama tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

3.

Elektrijaama tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 4. | Esialgsetes üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral ei tekita kavandatud kütusekäitlussüsteemi muudatused teise liikmesriigi elanike tervist mõjutavaid kiirgusdoose. |
| --- | --- |

4.

Esialgsetes üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral ei tekita kavandatud kütusekäitlussüsteemi muudatused teise liikmesriigi elanike tervist mõjutavaid kiirgusdoose.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Penly tuumaelektrijaama mis tahes liiki radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/2

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.10.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 495/06 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Õiguslik alus | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksumäära vähendamine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 650 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2008-31.12.2014 |
| Majandusharud | Biokütuse tootjad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.10.2007

Abi nr

N 495/06

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Õiguslik alus

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksumäära vähendamine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 650 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2008-31.12.2014

Majandusharud

Biokütuse tootjad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.9.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 571/06 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | RES-E support programme |
| Õiguslik alus | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 10 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 150 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2007-31.12.2024 |
| Majandusharud | Elektri-, gaasi- ja veevarustus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.9.2007

Abi nr

N 571/06

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

RES-E support programme

Õiguslik alus

The Electricity Regulation Act 1999

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 150 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2007-31.12.2024

Majandusharud

Elektri-, gaasi- ja veevarustus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/03)

17. detsembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4908 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4908 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4981 — AT&T/IBM)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/04)

14. detsembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4981 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4981 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/05)

28. novembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4902 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4902 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Parlament

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/6

---

OTSUS

(2007/C 311/06)

EUROOPA PARLAMENDI PEASEKRETÄR,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 kehtestatud muude teenistujate teenistustingimusi, mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004, ning eriti personalieeskirjade artiklit 30;

võttes arvesse juhatuse otsust ametisse nimetava asutuse määramise kohta, mida on viimati muudetud 26. oktoobril 2004;

võttes arvesse järgmiste üldkonkursside tulemusi:

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

võttes arvesse ühiskomisjoni 14. novembri 2007. aasta koosolekul võetud seisukohta,

OTSUSTAB:

Artikkel 1

Üldkonkursside nr:

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C; |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C;

reservnimekirjade kehtivusaega pikendatakse 31. detsembrini 2008.

Artikkel 2

Üldkonkursside nr:

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160; |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

reservnimekirjade kehtivusaega ei pikendata.

Luxembourg, 3. detsember 2007

Peasekretär

Harald RØMER

---

Nõukogu

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/7

---

Nõukogu järeldused, 24. mai 2007, kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse

(2007/C 311/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

| (1) | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 151; |
| --- | --- |

(1)

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 151;

| (2) | võttes arvesse Lissaboni strateegia taaskäivitamist Brüsseli Euroopa Ülemkogul 22.–23. märtsil 2005, keskendudes majanduskasvule ja suurema hulga ja paremate töökohtade loomisele ning ka Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta järeldustele, milles käsitletakse erilist tähelepanu, mida tuleb pöörata VKEde kui oluliste majanduskasvu käivitajate ning töökohtade ja innovatsiooni loojate potentsiaali ergutamisele, sealhulgas kultuuri- ja loomesektoris (1); |
| --- | --- |

(2)

võttes arvesse Lissaboni strateegia taaskäivitamist Brüsseli Euroopa Ülemkogul 22.–23. märtsil 2005, keskendudes majanduskasvule ja suurema hulga ja paremate töökohtade loomisele ning ka Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta järeldustele, milles käsitletakse erilist tähelepanu, mida tuleb pöörata VKEde kui oluliste majanduskasvu käivitajate ning töökohtade ja innovatsiooni loojate potentsiaali ergutamisele, sealhulgas kultuuri- ja loomesektoris (1);

| (3) | tuletades meelde, et kultuur ja loome täidavad mitmeid sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke funktsioone; |
| --- | --- |

(3)

tuletades meelde, et kultuur ja loome täidavad mitmeid sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke funktsioone;

| (4) | märkides, et UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis toonitatakse, et kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste olemus on nii majanduslik kui ka kultuuriline; |
| --- | --- |

(4)

märkides, et UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis toonitatakse, et kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste olemus on nii majanduslik kui ka kultuuriline;

| (5) | olles teadlik 14. novembril 2006. aastal avalikkusele tutvustatud komisjoni tellitud uuringust Euroopa loomemajanduse kohta ning eelkõige sellest, et uuringus rõhutati kultuuri- ja loomesektori suurt tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamist silmas pidades ja Euroopa kultuuri tohutu potentsiaali olulisust; |
| --- | --- |

(5)

olles teadlik 14. novembril 2006. aastal avalikkusele tutvustatud komisjoni tellitud uuringust Euroopa loomemajanduse kohta ning eelkõige sellest, et uuringus rõhutati kultuuri- ja loomesektori suurt tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamist silmas pidades ja Euroopa kultuuri tohutu potentsiaali olulisust;

| (6) | olles veendunud, et kultuuri ja loometegevuste positsiooni tuleb Lissaboni tegevuskava arendamisel tugevdada, pidades silmas, et aina enam tunnustatakse kultuuri keskset, ainulaadset ja asendamatut rolli Euroopa projektis; |
| --- | --- |

(6)

olles veendunud, et kultuuri ja loometegevuste positsiooni tuleb Lissaboni tegevuskava arendamisel tugevdada, pidades silmas, et aina enam tunnustatakse kultuuri keskset, ainulaadset ja asendamatut rolli Euroopa projektis;

| (7) | olles teadlik, et sellekohased jõupingutused saavad moodustada üksnes osa laiemast strateegiast, mida arutatakse ja määratletakse muu hulgas komisjoni peagi valmiva kultuuriteemalise teatise raames, milles kavatsetakse kirjeldada kultuuri ja loome keskset rolli Euroopa projektis, et edendada Euroopa kultuuri tegevuskava; |
| --- | --- |

(7)

olles teadlik, et sellekohased jõupingutused saavad moodustada üksnes osa laiemast strateegiast, mida arutatakse ja määratletakse muu hulgas komisjoni peagi valmiva kultuuriteemalise teatise raames, milles kavatsetakse kirjeldada kultuuri ja loome keskset rolli Euroopa projektis, et edendada Euroopa kultuuri tegevuskava;

| (8) | olles teadlik, et strateegia edu sõltub kindlast tegevusalusest; selle nimel võiks ja tuleks rakendada mitmeid kiireloomulisi meetmeid, eelkõige järgmistes valdkondades: tõenditel põhineva poliitika kujundamine andmekogumise ja parimate tavade vahetamise valdkonnas; sidemete tugevdamine hariduse, koolituse ja kultuuri vahel; VKEde potentsiaali ning olemasolevate struktuuride ja programmide parem ärakasutamine; |
| --- | --- |

(8)

olles teadlik, et strateegia edu sõltub kindlast tegevusalusest; selle nimel võiks ja tuleks rakendada mitmeid kiireloomulisi meetmeid, eelkõige järgmistes valdkondades: tõenditel põhineva poliitika kujundamine andmekogumise ja parimate tavade vahetamise valdkonnas; sidemete tugevdamine hariduse, koolituse ja kultuuri vahel; VKEde potentsiaali ning olemasolevate struktuuride ja programmide parem ärakasutamine;

| (9) | pidades silmas nõukogu 2002.–2007. aasta kultuuri edendamise töökavade (2) kohaselt kultuuri ja kultuuritegevuste aspektist olulistes konkreetsetes küsimustes liikmesriikidevahelise koostööga saavutatud positiivseid tulemusi ning kinnitades oma kavatsust jätkata sellist liikmesriikidevahelist koostööd ja teha aegsasti otsus alates 2008. aastast kehtima hakkava nõukogu uue töökava kohta. |
| --- | --- |

(9)

pidades silmas nõukogu 2002.–2007. aasta kultuuri edendamise töökavade (2) kohaselt kultuuri ja kultuuritegevuste aspektist olulistes konkreetsetes küsimustes liikmesriikidevahelise koostööga saavutatud positiivseid tulemusi ning kinnitades oma kavatsust jätkata sellist liikmesriikidevahelist koostööd ja teha aegsasti otsus alates 2008. aastast kehtima hakkava nõukogu uue töökava kohta.

MÄRGIB, et Euroopa loomemajandust käsitleva eespool nimetatud uuringu tulemustes esitatakse tõendeid, et:

| — | kultuuriloome ja sellega seotud majandussektorid juba aitavad otseselt ja olulisel määral kaasa majanduskasvule ja tööhõivele, kultuurisektori kasv on suurem kui majandussektoril üldiselt ning tööhõive suurenes rohkem kui tööhõive majandussektoris laiemalt; |
| --- | --- |

—

kultuuriloome ja sellega seotud majandussektorid juba aitavad otseselt ja olulisel määral kaasa majanduskasvule ja tööhõivele, kultuurisektori kasv on suurem kui majandussektoril üldiselt ning tööhõive suurenes rohkem kui tööhõive majandussektoris laiemalt;

| — | kultuuritegevused ja loomemajandus, näiteks kujutav ja lavakunst, kultuuripärand, filmi- ja videokunst, televisioon ja raadio, uued esilekerkivad massiteabevahendid, muusika, raamatud ja ajakirjandus, disain, arhitektuur ja reklaam, mängivad ülitähtsat rolli innovatsiooni ja tehnoloogia hoogustamisel ning on võtmetegurid jätkusuutlikuks majanduskasvuks tulevikus; |
| --- | --- |

—

kultuuritegevused ja loomemajandus, näiteks kujutav ja lavakunst, kultuuripärand, filmi- ja videokunst, televisioon ja raadio, uued esilekerkivad massiteabevahendid, muusika, raamatud ja ajakirjandus, disain, arhitektuur ja reklaam, mängivad ülitähtsat rolli innovatsiooni ja tehnoloogia hoogustamisel ning on võtmetegurid jätkusuutlikuks majanduskasvuks tulevikus;

| — | kvaliteetse loova sisu olemasolu on peamine ajend eelkõige uute tehnoloogiate kasutuselevõtul, eeskätt lairiba Internetiühenduse, digitaaltelevisiooni ja mobiilside valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kvaliteetse loova sisu olemasolu on peamine ajend eelkõige uute tehnoloogiate kasutuselevõtul, eeskätt lairiba Internetiühenduse, digitaaltelevisiooni ja mobiilside valdkonnas;

| — | kultuurisektori arengus etendavad füüsilisest isikust ettevõtjad, mikroettevõtted ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted isegi kesksemat rolli kui muudes sektorites; |
| --- | --- |

—

kultuurisektori arengus etendavad füüsilisest isikust ettevõtjad, mikroettevõtted ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted isegi kesksemat rolli kui muudes sektorites;

| — | arvestades kultuurisektori tihedaid sidemeid konkreetse kultuurilise ja keelelise keskkonnaga ja tugevate piirkondlike juurtega, ei ole kultuurisektori kaubad ja teenused hõlpsalt ülekantavad ning seega on nad stabiilseks ja jätkusuutlikuks aluseks kohalike ja piirkondlike majanduskasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevate strateegiate jaoks. |
| --- | --- |

—

arvestades kultuurisektori tihedaid sidemeid konkreetse kultuurilise ja keelelise keskkonnaga ja tugevate piirkondlike juurtega, ei ole kultuurisektori kaubad ja teenused hõlpsalt ülekantavad ning seega on nad stabiilseks ja jätkusuutlikuks aluseks kohalike ja piirkondlike majanduskasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevate strateegiate jaoks.

RÕHUTAB, et kultuuri- ja loomesektorid annavad erilise ja mitmetahulise panuse Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime tugevdamisse, pidades silmas, et

| — | Euroopa rikas kultuurielu muudab siinsed linnad ja piirkonnad maailma majandustegevuse keskustena atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

—

Euroopa rikas kultuurielu muudab siinsed linnad ja piirkonnad maailma majandustegevuse keskustena atraktiivsemaks;

| — | Euroopa kultuuriline rikkus, kultuuripärand ja mitmekesisus meelitavad siia kultuurituriste kõikjalt maailmast; |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuuriline rikkus, kultuuripärand ja mitmekesisus meelitavad siia kultuurituriste kõikjalt maailmast;

| — | kultuurilise sisu ja loome roll Euroopa konkurentsivõime aspektist üha suureneb. |
| --- | --- |

—

kultuurilise sisu ja loome roll Euroopa konkurentsivõime aspektist üha suureneb.

TÕDEB, et:

| — | liikmesriikide ja ühenduse tasandil puuduvad endiselt kindlad võrreldavad tõendid, mis võimaldaksid nõuetekohaselt hinnata kultuuri- ja loomesektorite majanduslikku panust ELi majandusse, eelkõige poliitiliste meetmete tulemusena; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja ühenduse tasandil puuduvad endiselt kindlad võrreldavad tõendid, mis võimaldaksid nõuetekohaselt hinnata kultuuri- ja loomesektorite majanduslikku panust ELi majandusse, eelkõige poliitiliste meetmete tulemusena;

| — | puudub teave, erikoolitus ja nõustamine aitamaks loome- ja kultuurivaldkonna kutsetöötajatel muuta oma loomeväljund edukateks toodeteks ja teenusteks; |
| --- | --- |

—

puudub teave, erikoolitus ja nõustamine aitamaks loome- ja kultuurivaldkonna kutsetöötajatel muuta oma loomeväljund edukateks toodeteks ja teenusteks;

| — | kultuuri- ja loomesektoritele osutatud ebapiisav tähelepanu tähtsamate ühenduse abiprogrammide ja algatuste rakendamisel võib ohustada Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomesektoritele osutatud ebapiisav tähelepanu tähtsamate ühenduse abiprogrammide ja algatuste rakendamisel võib ohustada Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamist;

| — | siseturul eksisteerivad endiselt takistused loomeinimeste vabaks liikumiseks, kultuuritegevuseks ning toodete ja teenuste digitaalseks levitamiseks; |
| --- | --- |

—

siseturul eksisteerivad endiselt takistused loomeinimeste vabaks liikumiseks, kultuuritegevuseks ning toodete ja teenuste digitaalseks levitamiseks;

| — | kultuuri- ja loomesektorite VKEde ees seisavad endiselt mitmed raskused, nt seoses juurdepääsuga rahastamisele. |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomesektorite VKEde ees seisavad endiselt mitmed raskused, nt seoses juurdepääsuga rahastamisele.

VÕTAB ARVESSE:

asjatundjate tasandil 2007. aasta esimesel poolel algatatud tegevusi, et hinnata kultuuri- ja loomesektorite poolt majanduskasvu ja tööhõivesse antud panusega seotud konkreetseid küsimusi, sealhulgas statistikat, hõlmates asjaomaseid kutsetöötajaid/sidusrühmi.

KUTSUB ÜLES:

A.   TÕENDITEL PÕHINEVA POLIITIKAKUJUNDAMISE EDENDAMISEKS

komisjoni

| — | tõhustama oma tööd, tuginedes EUROSTATi raames tehtud tööle kui nõukogu 20. novembri 1995. aasta resolutsiooni (kultuuristatistika ja majanduskasvu edendamise kohta) (3) järelmeetmele; |
| --- | --- |

—

tõhustama oma tööd, tuginedes EUROSTATi raames tehtud tööle kui nõukogu 20. novembri 1995. aasta resolutsiooni (kultuuristatistika ja majanduskasvu edendamise kohta) (3) järelmeetmele;

| — | tegema tööd kultuuristatistika vallas määratluste ja metoodikate osas ning hindama juba tehtud tööd eelkõige selleks, et anda teavet kultuurielemendi rakendamiseks 2008.–2012. aastaks kavandatud ühenduse statistikaprogrammis (4); |
| --- | --- |

—

tegema tööd kultuuristatistika vallas määratluste ja metoodikate osas ning hindama juba tehtud tööd eelkõige selleks, et anda teavet kultuurielemendi rakendamiseks 2008.–2012. aastaks kavandatud ühenduse statistikaprogrammis (4);

| — | tegema vastavalt vajadusele koostööd muude asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega; |
| --- | --- |

—

tegema vastavalt vajadusele koostööd muude asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega;

liikmesriike

| — | toetama täiel määral andmekogumist, eelkõige andmekogumismeetodite tõhusa rakendamise või vastavalt vajadusele formuleerimise kaudu, vältides samas täiendava halduskoormuse tekitamist ettevõtetele ja organisatsioonidele; |
| --- | --- |

—

toetama täiel määral andmekogumist, eelkõige andmekogumismeetodite tõhusa rakendamise või vastavalt vajadusele formuleerimise kaudu, vältides samas täiendava halduskoormuse tekitamist ettevõtetele ja organisatsioonidele;

| — | töötama vastavalt vajadusele välja juhtumiuuringud ja mõjuhinnangud; |
| --- | --- |

—

töötama vastavalt vajadusele välja juhtumiuuringud ja mõjuhinnangud;

liikmesriike ja komisjoni

| — | määrama edasised prioriteedid ja tegema kindlaks uued andmekogumisvaldkonnad, et mõõta kultuuri ja loomemajanduse panust Lissaboni tegevuskavasse; |
| --- | --- |

—

määrama edasised prioriteedid ja tegema kindlaks uued andmekogumisvaldkonnad, et mõõta kultuuri ja loomemajanduse panust Lissaboni tegevuskavasse;

| — | edendama ja tagama parimate tavade korrapärast vahetamist kultuuri- ja loomesektorite majanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

edendama ja tagama parimate tavade korrapärast vahetamist kultuuri- ja loomesektorite majanduse valdkonnas.

B.   HARIDUSE, KOOLITUSE JA KULTUURI NING KULTUURI- JA LOOMESEKTORITE VAHELISTE SIDEMETE TUGEVDAMISEKS

liikmesriike

| — | hindama, kas kultuuri- ja kultuuripärandi valdkonna õppes ja koolituskavades käsitletakse piisavalt ka juhtimisaspekte, ja edendama spetsiaalselt kultuuri- ja loomemajanduse kutsetöötajatele sobitatud juhtimis-, äri- ja ettevõtluskoolituse võimaluste kättesaadavust, ning tugevdama kultuurimõõdet majandus- ja äriõppes; |
| --- | --- |

—

hindama, kas kultuuri- ja kultuuripärandi valdkonna õppes ja koolituskavades käsitletakse piisavalt ka juhtimisaspekte, ja edendama spetsiaalselt kultuuri- ja loomemajanduse kutsetöötajatele sobitatud juhtimis-, äri- ja ettevõtluskoolituse võimaluste kättesaadavust, ning tugevdama kultuurimõõdet majandus- ja äriõppes;

liikmesriike ja komisjoni

| — | edendama kontakte ja koostööd loomesektori ja ärimaailma vahel, et parandada äriringkondade teadlikkust kultuuri- ja loomesektori potentsiaali osas; |
| --- | --- |

—

edendama kontakte ja koostööd loomesektori ja ärimaailma vahel, et parandada äriringkondade teadlikkust kultuuri- ja loomesektori potentsiaali osas;

| — | edendama sünergiaid kultuuri ja hariduse vahel, et arendada loomingulisi oskusi. |
| --- | --- |

—

edendama sünergiaid kultuuri ja hariduse vahel, et arendada loomingulisi oskusi.

C.   VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETE POTENTSIAALI MAKSIMEERIMISEKS KULTUURI- JA LOOMESEKTORITES

liikmesriike ja komisjoni

| — | ergutama kultuuri ja loome majandusliku potentsiaali maksimeerimisele suunatud tegevusi VKEde poolt, edendades nendevahelist koostööd ja võrgustike arendamist; |
| --- | --- |

—

ergutama kultuuri ja loome majandusliku potentsiaali maksimeerimisele suunatud tegevusi VKEde poolt, edendades nendevahelist koostööd ja võrgustike arendamist;

| — | hõlbustama VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

—

hõlbustama VKEde juurdepääsu rahastamisele;

| — | tõhustama kultuuritoodete ja -teenuste vastastikust vahetamist kolmandate riikidega, et edendada kultuurilist mitmekesisust ja tõhustada kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

—

tõhustama kultuuritoodete ja -teenuste vastastikust vahetamist kolmandate riikidega, et edendada kultuurilist mitmekesisust ja tõhustada kultuuridevahelist dialoogi;

| — | tõhustama intellektuaalomandiõiguste kaitset ja võitlust võltsimise ja toodete piraatkoopiate valmistamise vastu kultuuri- ja loomesektorites rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

tõhustama intellektuaalomandiõiguste kaitset ja võitlust võltsimise ja toodete piraatkoopiate valmistamise vastu kultuuri- ja loomesektorites rahvusvahelisel tasandil.

D.   OLEMASOLEVATE STRUKTUURIDE JA PROGRAMMIDE NING ALGATUSTE PAREMAKS ÄRAKASUTAMISEKS

komisjoni

| — | tõhustama kultuuri ja loomemajanduse aspektist oluliste tegevuste koordineerimist, kuna nende elluviimise eesmärgiks ELi erinevates poliitikavaldkondades on maksimeerida nende mõju Lissaboni tegevuskavale ja tagada kultuuri- ja loomesektorite täielikku arvessevõtmist; |
| --- | --- |

—

tõhustama kultuuri ja loomemajanduse aspektist oluliste tegevuste koordineerimist, kuna nende elluviimise eesmärgiks ELi erinevates poliitikavaldkondades on maksimeerida nende mõju Lissaboni tegevuskavale ja tagada kultuuri- ja loomesektorite täielikku arvessevõtmist;

| — | tooma kultuuri- ja loomesektoreid enam esile ühenduse teiste programmide ja algatuste kontekstis; |
| --- | --- |

—

tooma kultuuri- ja loomesektoreid enam esile ühenduse teiste programmide ja algatuste kontekstis;

| — | hindama paremini seda, kuidas ühenduse erinevad programmid ja algatused mõjutavad kultuuri- ja loomesektoreid; |
| --- | --- |

—

hindama paremini seda, kuidas ühenduse erinevad programmid ja algatused mõjutavad kultuuri- ja loomesektoreid;

liikmesriike ja komisjoni

| — | kasutama tõhusamalt ära Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifonde, et optimeerida toetust VKEdele kultuuri- ja loomesektorites. |
| --- | --- |

—

kasutama tõhusamalt ära Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifonde, et optimeerida toetust VKEdele kultuuri- ja loomesektorites.

---

(1)  Dok 7224/07, lk 4.

(2)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta resolutsioon Euroopa koostöö kohta kultuurivaldkonnas ja nõukogu 16. novembri 2004. aasta järeldused kultuuri edendamise töökava kohta 2005.–2006. aastaks (pikendatud 2007. aasta lõpuni).

(3)  EÜT C 327, 7.12.1995, lk 1.

(4)  Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012, dok 15536/06.

---

Komisjon

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/10

---

Euro vahetuskurss (1)

20. detsember 2007

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4349 |
| JPY | Jaapani jeen | 162,3 |
| DKK | Taani kroon | 7,462 |
| GBP | Inglise nael | 0,7215 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,461 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6603 |
| ISK | Islandi kroon | 91,68 |
| NOK | Norra kroon | 8,03 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,585274 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,372 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253,98 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6969 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6198 |
| RON | Rumeenia leu | 3,519 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,624 |
| TRY | Türgi liir | 1,7152 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,672 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4338 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,195 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8978 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0969 |
| KRW | Korea won | 1 354,55 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,0489 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5744 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,302 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 531,11 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8098 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,728 |
| RUB | Vene rubla | 35,535 |
| THB | Tai baht | 43,98 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4349

JPY

Jaapani jeen

162,3

DKK

Taani kroon

7,462

GBP

Inglise nael

0,7215

SEK

Rootsi kroon

9,461

CHF

Šveitsi frank

1,6603

ISK

Islandi kroon

91,68

NOK

Norra kroon

8,03

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,585274

CZK

Tšehhi kroon

26,372

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253,98

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6969

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6198

RON

Rumeenia leu

3,519

SKK

Slovakkia kroon

33,624

TRY

Türgi liir

1,7152

AUD

Austraalia dollar

1,672

CAD

Kanada dollar

1,4338

HKD

Hong Kongi dollar

11,195

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8978

SGD

Singapuri dollar

2,0969

KRW

Korea won

1 354,55

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,0489

CNY

Hiina jüaan

10,5744

HRK

Horvaatia kuna

7,302

IDR

Indoneesia ruupia

13 531,11

MYR

Malaisia ringit

4,8098

PHP

Filipiini peeso

59,728

RUB

Vene rubla

35,535

THB

Tai baht

43,98

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/11

---

Komisjoni teatis päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäeva kohta, millega sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori vahel

(2007/C 311/09)

Ühendus ja asjaomased riigid teavitavad üksteist Euroopa Komisjoni kaudu teiste riikidega jõus olevatest päritolureeglitest, et saavutada päritolu diagonaalne kumuleerumine ühenduse ning Alžeeria, Egiptuse, Fääri saarte, Islandi, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Norra, Šveitsi (kaasaarvatud Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori vahel.

Lisatud tabelis, mis on koostatud asjaomastelt riikidelt saadud teadete alusel, antakse ülevaade päritolureegleid käsitlevatest protokollidest, kus sätestatakse päritolu diagonaalne kumuleerumine ning nimetatakse kuupäev, millest alates kumuleeruvust kohaldatakse. Käesolev tabel asendab varasema (ELT C 271, 14.11.2007).

Kumuleerumist saab kohaldada ainult juhul, kui lõpptootja- ja lõppsihtriigid on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sätestavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud riikidega — s.o kõikide riikidega, kust pärinevad kõik kasutatud materjalid. Lõpptootja- ja lõppsihtriigiga vabakaubanduslepingut mittesõlminud riigist pärinevaid materjale käsitletakse päritolustaatuseta materjalidena. Konkeetsed näited on toodud Euroopa-Vahemere piirkonna päritolureegleid käsitlevate protokollide selgitavates märkustes. (1)

Seejuures meenutatakse, et:

| — | Šveitsi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel kehtib tolliliit; |
| --- | --- |

—

Šveitsi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel kehtib tolliliit;

| — | Euroopa Majanduspiirkonnas, kuhu kuuluvad EL, Island, Liechtenstein ja Norra; on kohaldamiskuupäev 1. november 2005. |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonnas, kuhu kuuluvad EL, Island, Liechtenstein ja Norra; on kohaldamiskuupäev 1. november 2005.

Allpool on esitatud tabelis loetletud riikide ISO alfa-2-koodid:

| — | Alžeeria |
| --- | --- |

—

Alžeeria

DZ

| — | Egiptus |
| --- | --- |

—

Egiptus

EG

| — | Fääri saared |
| --- | --- |

—

Fääri saared

FO

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Iisrael |
| --- | --- |

—

Iisrael

IL

| — | Jordaania |
| --- | --- |

—

Jordaania

JO

| — | Liibanon |
| --- | --- |

—

Liibanon

LB

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

LI

| — | Maroko |
| --- | --- |

—

Maroko

MA

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

NO

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

CH

| — | Süüria |
| --- | --- |

—

Süüria

SY

| — | Tuneesia |
| --- | --- |

—

Tuneesia

TN

| — | Türgi |
| --- | --- |

—

Türgi

TR

| — | Jordani Läänekallas ja Gaza sektor |
| --- | --- |

—

Jordani Läänekallas ja Gaza sektor

PS

Päritolureegleid käsitlevate protokollide, millega nähakse ette diagonaalne kumuleerumine Euroopa-Vahemere piirkonnas, kohaldamiskuupäevad

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.11.2007 | 1.1.2006 | 1.3.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.1.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | | | 1.8.2006 | (2) |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 1.1.2006 | | | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| EG | 1.3.2006 | | 1.8.2007 | | | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | 1.8.2007 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 |
| FO | 1.12.2005 | | 1.1.2006 | | | | 1.11.2005 | | | 1.1.2006 | | 1.12.2005 | | | | |
| IL | 1.1.2006 | | 1.7.2005 | | | | 1.7.2005 | 9.2.2006 | | 1.7.2005 | | 1.7.2005 | | | | 1.3.2006 |
| IS (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.11.2005 | 1.7.2005 | | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 |
| JO | 1.7.2006 | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | | 9.2.2006 | 17.7.2007 | | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | |
| LB | | | 1.1.2007 | | | | 1.1.2007 | | | 1.1.2007 | | 1.1.2007 | | | | |
| LI (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| MA | 1.12.2005 | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | 1.3.2005 | | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 |
| NO (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.12.2005 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2006 | 6.7.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | 1.8.2005 | | | | 1.7.2005 |
| TR | (2) | | 1.9.2007 | 1.3.2007 | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | | | 1.9.2007 | 1.1.2006 | 1.9.2007 | | | 1.7.2005 | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1.11.2007

1.1.2006

1.3.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.1.2006

1.7.2006

1.1.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.8.2006

(2)

DZ

1.11.2007

CH (EFTA)

1.1.2006

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

EG

1.3.2006

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.3.2007

FO

1.12.2005

1.1.2006

1.11.2005

1.1.2006

1.12.2005

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.3.2006

IS (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.11.2005

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.3.2006

1.9.2007

JO

1.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

LI (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.1.2006

NO (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.12.2005

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

PS

SY

TN

1.8.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.3.2006

6.7.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.8.2005

1.7.2005

TR

(2)

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.9.2007

1.9.2007

1.1.2006

1.9.2007

1.7.2005

---

(1)  ELT C 83, 17.4.2007, lk 1.

(2)  EÜ-Türgi tolliliiduga hõlmatud kaupade puhul on kohaldamiskuupäev 27. juuli 2006.

Põllumajandustoodete puhul on kohaldamiskuupäev 1. jaanuar 2007.

Söe- ja terasetoodete puhul diagonaalset kumuleerumist veel ei kohaldata.

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/13

---

Nõukogu järeldused, 25. mai 2007, näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas

(2007/C 311/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| 1. | 2000. aasta kevadel Lissabonis kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutset ajakohastada Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme reageerimaks teadmistepõhise majanduse nõudmistele ning globaliseeruvas maailmas Euroopa Liidu ees seisvatele suurenevatele sotsiaalmajanduslikele ja demograafilistele väljakutsetele (1); |
| --- | --- |

1.

2000. aasta kevadel Lissabonis kohtunud Euroopa Ülemkogu üleskutset ajakohastada Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme reageerimaks teadmistepõhise majanduse nõudmistele ning globaliseeruvas maailmas Euroopa Liidu ees seisvatele suurenevatele sotsiaalmajanduslikele ja demograafilistele väljakutsetele (1);

| 2. | 2002. aasta märtsis Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles püstitati üldeesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid „2010. aastaks maailma kvaliteedietaloniks” ja seda eesmärki silmas pidades kinnitati ühised eesmärgid kõnealuste süsteemide parandamiseks (2); |
| --- | --- |

2.

2002. aasta märtsis Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles püstitati üldeesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid „2010. aastaks maailma kvaliteedietaloniks” ja seda eesmärki silmas pidades kinnitati ühised eesmärgid kõnealuste süsteemide parandamiseks (2);

| 3. | üksikasjalikku tööprogrammi nende ühiste eesmärkide järelmeetmete kohta (üldjuhul viidatakse sellele kui tööprogrammile „Haridus ja koolitus 2010”), milles esitati soovituslik loetelu näitajatest, mille alusel hinnata kolmeteistkümne konkreetse eesmärgi avatud koordinatsioonimeetodi kaudu elluviimisel saavutatut; |
| --- | --- |

3.

üksikasjalikku tööprogrammi nende ühiste eesmärkide järelmeetmete kohta (üldjuhul viidatakse sellele kui tööprogrammile „Haridus ja koolitus 2010”), milles esitati soovituslik loetelu näitajatest, mille alusel hinnata kolmeteistkümne konkreetse eesmärgi avatud koordinatsioonimeetodi kaudu elluviimisel saavutatut;

| 4. | nõukogu 5. mai 2003. aasta järeldusi, millega loodi Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemed hariduse ja koolituse valdkonnas (haridustähised e. sihttasemed) eesmärgiga kasutada neid „ühe vahendina üksikasjalikku tööprogrammi rakendamise järelevalves” (3); |
| --- | --- |

4.

nõukogu 5. mai 2003. aasta järeldusi, millega loodi Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemed hariduse ja koolituse valdkonnas (haridustähised e. sihttasemed) eesmärgiga kasutada neid „ühe vahendina üksikasjalikku tööprogrammi rakendamise järelevalves” (3);

| 5. | Kopenhaageni protsessi raames Maastrichti 14. detsembri 2004. aasta kommünikeed, milles seati prioriteediks parandada kutseõpet ja -koolitust käsitleva statistika ulatust, täpsust ja usaldusväärsust, väites, et nõuetekohased andmed ja näitajad on eelduseks kutseõppes ja -koolituses toimuva mõistmiseks ning et vaja on edasist sekkumist ja täiendavate otsuste tegemist kõikide asjaosalise poolt (4); |
| --- | --- |

5.

Kopenhaageni protsessi raames Maastrichti 14. detsembri 2004. aasta kommünikeed, milles seati prioriteediks parandada kutseõpet ja -koolitust käsitleva statistika ulatust, täpsust ja usaldusväärsust, väites, et nõuetekohased andmed ja näitajad on eelduseks kutseõppes ja -koolituses toimuva mõistmiseks ning et vaja on edasist sekkumist ja täiendavate otsuste tegemist kõikide asjaosalise poolt (4);

| 6. | Bologna protsessi kontekstis Bergeni 19.–20. mai 2005. aasta kommünikeed, milles kutsuti üles koguma tulevaste aruannete jaoks võrreldavaid andmeid töötajate ja õpilaste liikuvuse ning osalevate riikide õpilaste sotsiaalse ja majandusliku olukorra kohta (5); |
| --- | --- |

6.

Bologna protsessi kontekstis Bergeni 19.–20. mai 2005. aasta kommünikeed, milles kutsuti üles koguma tulevaste aruannete jaoks võrreldavaid andmeid töötajate ja õpilaste liikuvuse ning osalevate riikide õpilaste sotsiaalse ja majandusliku olukorra kohta (5);

| 7. | nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles muu hulgas andma nõukogule aru edusammude kohta, mis on tehtud näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku loomise suunas Lissaboni eesmärkide järgimiseks hariduse ja koolituse valdkonnas (6); |
| --- | --- |

7.

nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles muu hulgas andma nõukogule aru edusammude kohta, mis on tehtud näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku loomise suunas Lissaboni eesmärkide järgimiseks hariduse ja koolituse valdkonnas (6);

| 8. | nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles andma nõukogule aru edusammude kohta Euroopa keeleoskuse näitaja väljatöötamisel (7); |
| --- | --- |

8.

nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles andma nõukogule aru edusammude kohta Euroopa keeleoskuse näitaja väljatöötamisel (7);

| 9. | nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles pöörama tähelepanu kutseõppe ja -koolituse arendamisele näitajate ja sihttasemete sidusas raamistikus; |
| --- | --- |

9.

nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles pöörama tähelepanu kutseõppe ja -koolituse arendamisele näitajate ja sihttasemete sidusas raamistikus;

| 10. | nõukogu põhisõnumeid hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopa Ülemkogu kevadisele kohtumisele, milles rõhutati, et „hariduspoliitikad ja -tavad nõuavad tugevamat teadmistebaasi” ja et „vaja on arendada hindamiskultuuri ja veelgi edendada teadusuuringuid” (8); |
| --- | --- |

10.

nõukogu põhisõnumeid hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopa Ülemkogu kevadisele kohtumisele, milles rõhutati, et „hariduspoliitikad ja -tavad nõuavad tugevamat teadmistebaasi” ja et „vaja on arendada hindamiskultuuri ja veelgi edendada teadusuuringuid” (8);

| 11. | komisjoni 22. veebruari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Näitajate ja sihttasemete ühtne raamistik, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas”, kus pakutakse välja 20 põhinäitajat, mis on komisjoni arvates kooskõlas tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” poliitiliste eesmärkidega (9). |
| --- | --- |

11.

komisjoni 22. veebruari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Näitajate ja sihttasemete ühtne raamistik, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas”, kus pakutakse välja 20 põhinäitajat, mis on komisjoni arvates kooskõlas tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” poliitiliste eesmärkidega (9).

MÄRGIB ÄRA:

aruande Euroopa keeleoskuse näitaja väljatöötamisel tehtud edusammude kohta vastavalt komisjoni 13. aprilli 2007. aasta teatises „Euroopa keeleoskuse uuringu raamistik” (10) kirjeldatule, hõlmates komisjoni kavatsust tagada enne järgmiste testide läbiviimist, et uuring katab kõik Euroopa Liidus õpetatavad Euroopa keeled.

VÕTAB ARVESSE, et:

tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010” on strateegiliseks raamistikuks nõukogu tööle hariduse ja koolituse valdkonnas;

tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” järelmeetmetena algavad arutelud tulevaste poliitikasuundade üle, mis peaksid hoogustuma järgmistel aastatel;

näitajate ühtse raamistiku kindlaksmääramine, määratlemine ja rakendamine on kestev protsess, mis tuleb ühitada 2010. aasta ja sellele järgnevas tööprogrammis esitatud strateegilise raamistikuga.

KINNITAB VEEL KORD, et:

uute näitajate väljatöötamisel austatakse täiel määral liikmesriikide vastutust oma haridussüsteemide korraldamisel ning ei tohiks põhjustada asjaomasele korraldusele ega asutustele asjatut haldus- ja finantskoormat;

soorituse ja edu korrapärane järelevalve näitajate ja sihttasemete kasutamise abil on Lissaboni protsessi keskne osa, millega on võimalik tuvastada nõrku ja tugevaid külgi, et anda strateegilisi suuniseid tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” osas;

nõukogu poolt 2003. aasta mais vastu võetud viis sihttaset on kõnealuse tööprogrammi raames võetavate poliitiliste meetmete suunamisel endiselt olulised;

eksisteerib vajadus jätkuvalt parandada Euroopa statistikasüsteemi toodetud andmete kvaliteeti, eelkõige selleks, et tagada paikapidavad, rahvusvaheliselt võrreldavad ning vajadusel soospetsiifilised andmed;

samas eksisteerib vajadus jätkata koostöö tõhustamist muude kõnealuses valdkonnas tegevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste andmete ühtsust ja võrreldavust, et vältida dubleerimist ja vastata ELi andmevajadustele, mida Euroopa statistikasüsteem ei saa täita.

TUNNISTAB:

ühiste ja jätkuvate jõupingutuste tähtsust näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku väljatöötamisel tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoni vahel;

komisjoni teatist „Näitajate ja sihttasemete ühtne raamistik, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas” kui olulist sammu kõnealuse raamistiku loomise suunas;

et näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku määratlemine on jätkuv konsulteerimisprotsess nii uute näitajate valimise kui ka konkreetsete üksiknäitajate määratlemise osas;

KUTSUB vastavalt sellele KOMISJONI ÜLES:

| — | kasutama või edasi arendama kuutteist kavandatud põhinäitajat järgmiselt:






  a) | seoses näitajatega, mis võivad suures osas tugineda olemasolevatele andmetele ja mille määratlus on juba laialdaselt kinnistunud,






  — | kasutama täiel määral ära järgmiseid näitajaid:






  — | osavõtt koolieelsest haridusest; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

kasutama või edasi arendama kuutteist kavandatud põhinäitajat järgmiselt:

a)

seoses näitajatega, mis võivad suures osas tugineda olemasolevatele andmetele ja mille määratlus on juba laialdaselt kinnistunud,

—

kasutama täiel määral ära järgmiseid näitajaid:

—

osavõtt koolieelsest haridusest;

| — | varakult koolist lahkunud; |
| --- | --- |

—

varakult koolist lahkunud;

| — | kirjaoskus, teadmised matemaatikas ja loodusteadustes; |
| --- | --- |

—

kirjaoskus, teadmised matemaatikas ja loodusteadustes;

| — | keskhariduse omandanud noorte arv; |
| --- | --- |

—

keskhariduse omandanud noorte arv;

| — | kõrghariduse omandanute arv; |
| --- | --- |

—

kõrghariduse omandanute arv;

| — | täiskasvanute osavõtt elukestvast õppest; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute osavõtt elukestvast õppest;

| — | üliõpilaste rahvusvaheline liikuvus; |
| --- | --- |

—

üliõpilaste rahvusvaheline liikuvus;

| — | elanikkonna haridustase; |
| --- | --- |

—

elanikkonna haridustase;

| — | ning andma nõukogule aru mis tahes uutest olulisematest arengusuundadest; |
| --- | --- |

—

ning andma nõukogule aru mis tahes uutest olulisematest arengusuundadest;

| b) | seoses näitajatega, mis võivad suures osas tugineda olemasolevatele andmetele ja mille määratlus vajab täiendavat täpsustamist,
  edastama nõukogule kaalumiseks teavet järgmiste näitajate määratluse kohta:






  — | erivajadustega õpilaste haridus; |
| --- | --- | --- |

b)

seoses näitajatega, mis võivad suures osas tugineda olemasolevatele andmetele ja mille määratlus vajab täiendavat täpsustamist,

edastama nõukogule kaalumiseks teavet järgmiste näitajate määratluse kohta:

—

erivajadustega õpilaste haridus;

| — | arvutioskus; |
| --- | --- |

—

arvutioskus;

| — | investeerimine haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

—

investeerimine haridusse ja koolitusse;

sealhulgas nende koosseis, andmeallikad, kulud ja muud asjakohased tehnilised näitajad;

| c) | seoses näitajatega, mis on veel väljatöötamisel koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonidega,






  — | tegelema järgmiste näitajate väljatöötamisega:






  — | kodanikuteadmised; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

seoses näitajatega, mis on veel väljatöötamisel koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonidega,

—

tegelema järgmiste näitajate väljatöötamisega:

—

kodanikuteadmised;

| — | täiskasvanute oskused; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute oskused;

| — | õpetajate ja koolitajate erialane enesetäiendamine; |
| --- | --- |

—

õpetajate ja koolitajate erialane enesetäiendamine;

| — | ning andma nõukogule õigeaegselt aru ELi liikmesriikide osalemise ja ELi andmevajaduste katmise kohta; |
| --- | --- |

—

ning andma nõukogule õigeaegselt aru ELi liikmesriikide osalemise ja ELi andmevajaduste katmise kohta;

| d) | seoses näitajatega, mis on veel väljatöötamisel ja mis tuginevad ELi uutel uuringutel,






  — | uurima täiendavalt võimalusi järgmiste näitajate väljatöötamiseks:






  — | keeleoskus; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

seoses näitajatega, mis on veel väljatöötamisel ja mis tuginevad ELi uutel uuringutel,

—

uurima täiendavalt võimalusi järgmiste näitajate väljatöötamiseks:

—

keeleoskus;

| — | õppimisoskus; |
| --- | --- |

—

õppimisoskus;

| — | ning andma nõukogule õigeaegselt aru tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

ning andma nõukogule õigeaegselt aru tulemuste kohta.

Enne eespool osades c ja d loetletud näitajatega seotud uute uuringute teostamist peab komisjon nõukogule kaalumiseks esitama asjakohased aruanded. Aruanded peaksid vastavalt vajadusele hõlmama järgmiseid aspekte:

| — | näitajate poliitiline tähtsus; |
| --- | --- |

—

näitajate poliitiline tähtsus;

| — | mis tahes uue kavandatava uuringu üksikasjalikud tehnilised näitajad; |
| --- | --- |

—

mis tahes uue kavandatava uuringu üksikasjalikud tehnilised näitajad;

| — | olemasolevate andmete kättesaadavus ja asjakohasus siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

—

olemasolevate andmete kättesaadavus ja asjakohasus siseriiklikul tasandil;

| — | andmete võrreldavus; |
| --- | --- |

—

andmete võrreldavus;

| — | kavandatava arendustöö ajakava; |
| --- | --- |

—

kavandatava arendustöö ajakava;

| — | hinnang selliseks arendustööks ja sellele järgnevaks andmekogumiseks vajaliku infrastruktuuri ning tõenäoliste ühenduse ja asjaomaste liikmesriikide kulude kohta; |
| --- | --- |

—

hinnang selliseks arendustööks ja sellele järgnevaks andmekogumiseks vajaliku infrastruktuuri ning tõenäoliste ühenduse ja asjaomaste liikmesriikide kulude kohta;

| — | asjakohased haldus- ja toetusstruktuurid, mille abil saavad liikmesriigid osaleda metodoloogilises ja arendustöös; |
| --- | --- |

—

asjakohased haldus- ja toetusstruktuurid, mille abil saavad liikmesriigid osaleda metodoloogilises ja arendustöös;

| — | jätkama oma tööd näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku väljatöötamisel, tuginedes näitajate ja võrdlusnäitajate alalise töörühma, Euroopa keeleoskuse näitaja nõuandekomitee ja muude riikide esindajatest koosnevate asjaomaste ekspertrühmade ekspertteadmistel, ning andma nõukogule korrapäraselt aru. |
| --- | --- |

—

jätkama oma tööd näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku väljatöötamisel, tuginedes näitajate ja võrdlusnäitajate alalise töörühma, Euroopa keeleoskuse näitaja nõuandekomitee ja muude riikide esindajatest koosnevate asjaomaste ekspertrühmade ekspertteadmistel, ning andma nõukogule korrapäraselt aru.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| — | tegema tihedat koostööd näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku arendamisel ja rakendamisel, hõlmates sealhulgas statistilise baasi parandamist; |
| --- | --- |

—

tegema tihedat koostööd näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku arendamisel ja rakendamisel, hõlmates sealhulgas statistilise baasi parandamist;

| — | tegema tööd eesmärgi suunas, mille kohaselt peaks nimetatud raamistik hõlmama kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

—

tegema tööd eesmärgi suunas, mille kohaselt peaks nimetatud raamistik hõlmama kõik liikmesriigid.

---

(1)  Eesistujariigi järeldused, Lissabon, 23.–24. märts 2000 (SN 100/00, punkt 2).

(2)  Eesistujariigi järeldused, Barcelona, 15.–16. märts 2002 (SN 100/02, punkt 43).

(3)  Nõukogu järeldused Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemete kohta hariduse ja koolituse valdkonnas (haridustähised), ELT C 134, 7.6.2003, lk 3.

(4)  Kutseõppe ja -koolituse eest vastutavate Euroopa ministrite konverentsi kommünikee Euroopa tõhustatud koostöö tulevaste prioriteetide kohta kutseõppe ja -koolituse valdkonnas (Kopenhaageni protsess), Maastricht, 14. detsember 2004.

(5)  Kõrghariduse eest vastutavate Euroopa ministrite konverentsi kommünikee „Euroopa kõrghariduspiirkond — eesmärkide saavutamine” (Bologna protsess), Bergen, 19.–20. mai 2005.

(6)  Nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldused uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta (ELT C 141, 10.6.2005, lk 7).

(7)  Nõukogu järeldused Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (ELT C 172, 25.7.2006, lk 1).

(8)  Nõukogu panus (hariduse valdkonnas) Euroopa Ülemkogu kevadisele kohtumisele, dok 5625/07, lk 3.

(9)  1) Osavõtt koolieelsest haridusest; 2) erivajadustega õpilaste haridus; 3) varakult koolist lahkunud; 4) kirjaoskus, teadmised matemaatikas ja loodusteadustes; 5) keeleoskus; 6) arvutioskus; 7) kodanikuteadmised; 8) õppimisoskus; 9) keskhariduse omandanud noorte arv; 10) koolijuhtimine; 11) koolid kui mitmeotstarbelised kohalikud õppekeskused; 12) õpetajate ja koolitajate erialane enesetäiendamine; 13) haridus- ja koolitussüsteemi kihistumine; 14) kõrghariduse omandanute arv; 15) üliõpilaste rahvusvaheline liikuvus; 16) täiskasvanute osavõtt elukestvast õppest; 17) täiskasvanute oskused; 18) elanikkonna haridustase; 19) investeerimine haridusse ja koolitusse; 20) haridus- ja koolitustee jätkajate arv.

(10)  Dok 8387/07 — KOM (2007) 184 lõplik.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/16

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/11)

| Abi nr | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Abikava kohaldamise piirkond (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Õiguslik alus (abikava või sihtotstarbeline abi) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| Kavas ettenähtud aastakulud või ettevõtjale antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | 50 miljonit EUR |
| Individuaalne abi | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.9.2007 |
| Kestus | Kuni 30. juuni 2008 (või vajadusel mõne hilisema kuupäevani, kui Euroopa Komisjon otsustab pikendada abikava või selle aluseks olevate õigusaktide kestust) |
| Abi eesmärk | Riigiabi üld- ja erikoolituskavadele |
| Majandusharud | Abikava hõlmab kõiki majandusharusid ühenduse kehtivate õigusaktidega ettenähtud tingimustel, sh tootmisharusid, mis on seotud EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmise, töötlemise ja turustamisega, v.a:






  — | nõukogu määrusega (EÜ) nr 1407/2002 hõlmatud söetööstus |

Abi nr

XT 88/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Abikava kohaldamise piirkond (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Õiguslik alus (abikava või sihtotstarbeline abi)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

Kavas ettenähtud aastakulud või ettevõtjale antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

50 miljonit EUR

Individuaalne abi

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.9.2007

Kestus

Kuni 30. juuni 2008 (või vajadusel mõne hilisema kuupäevani, kui Euroopa Komisjon otsustab pikendada abikava või selle aluseks olevate õigusaktide kestust)

Abi eesmärk

Riigiabi üld- ja erikoolituskavadele

Majandusharud

Abikava hõlmab kõiki majandusharusid ühenduse kehtivate õigusaktidega ettenähtud tingimustel, sh tootmisharusid, mis on seotud EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmise, töötlemise ja turustamisega, v.a:

—

nõukogu määrusega (EÜ) nr 1407/2002 hõlmatud söetööstus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Abi nr | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Région wallonne |
| Abikava nimetus | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Õiguslik alus | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| Abikavas ettenähtud aastased kulud | EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| Koolitus | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Koolitusega seotud investeeringud | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Kokku | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % kuludest |
| Rakendamise kuupäev | 7. juulil 2006. aastal kinnitatud koolituskavade eelarve kiitis Valloonia piirkonna valitsus esimest korda heaks 14. septembril 2006 |
| Kava kestus | 31.12.2009 |
| Majandusharud | Bioteadused (farmaatsia, tervishoid)
  Agrotööstus
  Mehhaanika
  Transport, logistika
  Lennundus ja kosmonautika |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Abi nr

XT 90/07

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Région wallonne

Abikava nimetus

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Õiguslik alus

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

Abikavas ettenähtud aastased kulud

EUR

2006

2007

2008

2009

Kokku

Koolitus

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Koolitusega seotud investeeringud

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Kokku

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Abi suurim osatähtsus

50 % kuludest

Rakendamise kuupäev

7. juulil 2006. aastal kinnitatud koolituskavade eelarve kiitis Valloonia piirkonna valitsus esimest korda heaks 14. septembril 2006

Kava kestus

31.12.2009

Majandusharud

Bioteadused (farmaatsia, tervishoid)

Agrotööstus

Mehhaanika

Transport, logistika

Lennundus ja kosmonautika

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/18

---

Kreeka siseliinide kolmele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustuste pikendamine ja muutmine vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2408/92

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/12)

| 1. | Kreeka valitsus on otsustanud alates 1. maist 2008 laiendada ja muuta kolme Kreeka riigisisese regulaarlennuliini avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel ja mis avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 312, 17. detsembril 2004 ning
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002. |
| --- | --- |

1.

Kreeka valitsus on otsustanud alates 1. maist 2008 laiendada ja muuta kolme Kreeka riigisisese regulaarlennuliini avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel ja mis avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 312, 17. detsembril 2004 ning
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002.

| 2. | Avaliku teenindamise kohustuste muudatused hõlmavad järgmisi lennuliine:






  — | Rhodos–Kastelorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustuste muudatused hõlmavad järgmisi lennuliine:

—

Rhodos–Kastelorizo,

| — | Ateena–Skýros, |
| --- | --- |

—

Ateena–Skýros,

| — | Thessaloníki–Skýros. |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Skýros.

a)   Hinnad

Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:

| — | Rhodos–Kastelorizo: |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kastelorizo:

26 EUR

| — | Ateena–Skýros: |
| --- | --- |

—

Ateena–Skýros:

38 EUR

| — | Thessaloníki–Skýros: |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Skýros:

54 EUR

Eespool esitatud piletihindu võidakse tõsta lennuteenuse osutamisega kaasnevate kulude ettenägematu kasvu tõttu lennuettevõtjast mitteolenevatel põhjustel. Hinnatõusust teatatakse lennuliini teenindavale lennuettevõtjale ja see jõustub pärast seda, kui Euroopa Komisjon avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas.

b)   Teenuste järjepidevus

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile c peab lennuettevõtja, kes kavatseb nimetatud lennuliinidel regulaarlende teha, võtma kohustuse teostada lende katkematult vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul.

Lennuettevõtja süül ärajäänud lendude arv, ei või ületada 2 % lendude aastastest koguarvust, välja arvatud juhul, kui lendude ärajäämise tingis vääramatu jõud.

Lennuettevõtja peab tsiviillennundustalituse õhuvedude direktoraadi II osakonnale vähemalt kuus kuud varem teatama igast kavatsusest katkestada tegevus eespool nimetatud lennuliinidel.

3.   Kasulik teave

Ühenduse lennuettevõtja suhtes, kes viib läbi lende eespool nimetatud lennuliinidel ilma avaliku teenindamise kohustuste tingimusi täitmata, võib rakendada haldus- või muid sanktsioone.

Kasutatavate lennukitüüpide tehniliste ja äriandmete ning lennuvälja toimingute asjus palutakse lennuettevõtjatel tutvuda Kreeka aeronavigatsioonialase teabe kogumikuga (AIP Greece).

Kookõlas transpordi- ja kommunikatsiooniministri otsusega peavad lennuplaani kohased lennukite saabumised ja väljumised toimuma lennuvälja tööaja jooksul.

Tuleks lisada, et juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole tsiviillennundustalituse õhuvedude direktoraadile teatanud oma huvist sooritada regulaarlende ühel või mitmel kõnealusel lennuliinil ilma rahalise hüvituseta alates 1. maist 2008, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu kõnealusele ühele või enamale lennuliinile kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga, kes hakkab pärast pakkumismenetluse väljakuulutamist teenindama neid lennuliine alates 1. maist 2008.

Kõnealused piletihindade suhtes kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustused asendavad eespool nimetatud lennuliinide puhul neid, mis avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 312, 17. detsembril 2004 ning
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002.

Muul juhul jätkatakse kõnealuste lennuliinide suhtes
  Euroopa Liidu Teatajas C 312, 17. detsembril 2004 ning
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002 avaldatud avaliku teenuse osutamise kohustuste kohaldamist.

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/19

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/13)

| Abi nr | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Malta |
| Piirkond | Malta |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Encouragement of Tourism Activities |
| Õiguslik alus | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 5 miljonit MTL |
| Abi suurim osatähtsus | 30 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2008 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Piiratud konkreetsete sektoritega |
| NACE H055 and O092 |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Abi nr

XR 184/07

Liikmesriik

Malta

Piirkond

Malta

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Encouragement of Tourism Activities

Õiguslik alus

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

5 miljonit MTL

Abi suurim osatähtsus

30 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.1.2008

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Piiratud konkreetsete sektoritega

NACE H055 and O092

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.agric.gov.mt

Muu teave

—

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/20

---

MEDIA 2007

TINGIMUSLIK KONKURSIKUTSE — EACEA/28/07

Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks ja levitajate koostööks — „Valikuline” toetus

(2007/C 311/14)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Selle konkursikutse alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse ühtse mitmeaastase programmi kohta audiovisuaalvaldkonnas aastateks 2007–2013.

2.   Tingimustele vastavad kandidaadid

Käesolev teade on suunatud Euroopa organisatsioonidele — neile, kes on registreeritud ning kontrollitud Euroopa Liidu või programmiga MEDIA 2007 liitunud Euroopa Majandusühenduse liikmesmaad (Island, Liechtenstein, Norra) ja Šveits.

See teatis on suunatud Euroopa firmadele, kes on spetsialiseerunud Euroopa kinofilmide rahvusvahelises müügis.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva pakkumise maksimaalne eelarve on 12 250 000 EUR, kui 2008. eelarveaastal on rahalisi vahendeid.

Komisjoni rahaline toetus ei tohi ületada 50 % arvesseminevate kulude kogusummast.

Projektide maksimumpikkus on 16 kuud.

4.   Tähtaeg

Taotlused tuleb saata (EACEA) hiljemalt 1. aprill 2008; 1. juuli 2008.

5.   Lisateave

Projektikonkursi täielik tekst ja kandideerimisvormid on kättesaadavad järgmisel internetileheküljel:

http://ec.europa.eu/media

Taotlused peavad vastama projektikonkursi täistekstis sätestatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/21

---

RIIGIABI — HISPAANIA

Riigiabi C 45/07 (ex NN 51/07) — Firmaväärtuse amortiseerimine välismaises ettevõtjas märkimisväärse osaluse omandamisel

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/15)

Käesolevale kokkuvõttele lisatud autentses keeles 10. oktoobri 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Hispaaniat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmetega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate D |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 95 80 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate D

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 95 80

Märkused edastatakse Hispaaniale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

Kirjeldus

Hispaania ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 12 lõikega 5 („Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004) nähakse ette finantssoodustus, milleks on võimalus amortiseerida firmaväärtust (välisettevõtjas osaluse omandamisel makstud ostuhinna ning ostetud materiaalse ja immateriaalse põhivara reaalväärtuse vahe), mida võimaldatakse märkimisväärse osaluse omandamisel välisettevõtjas, 20 aasta jooksul pärast sellise osaluse omandamist.

Hinnang

Komisjon on seisukohal, et kõnealust maksustamiskorda saab kõikide asjakohaste tingimuste kohaselt pidada riigiabiks. Eelkõige tundub, et meede kujutab endast erandit Hispaania maksusüsteemist, sest firmaväärtus kantakse kuludesse isegi juhul, kui seda ei kajastata omandava ettevõtja raamatupidamises, kuna äriühendus omandava ja omandatava ettevõtja vahel puudub. Seega pakub see majanduslikku eelist, mis kujutab endast sellise ettevõtja maksukoormuse vähendamist, kes omandab märkimisväärse osaluse välisettevõtjas. Meede tundub kaasavat riiklikke vahendeid ja tundub olevat erimeede, sest annab eelise teatavaid investeeringuid tegevale ettevõtjale.

Meede tundub mõjutavat liikmesriikidevahelist kaubandust, sest parandab teatavate valdusettevõtjatest abisaajate kauplemistingimusi. Meede võib mõjutada ka konkurentsi, sest nende Hispaania ettevõtjate toetamine, kes osalevad pakkumistes välismaiste ettevõtjate omandamiseks, asetab konkurendid, kes tegelevad asjaomastel turgudel võrreldava äritegevusega ega ole Hispaania päritolu, suhteliselt ebasoodsasse olukorda.

Ühtki artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandit ei näi olevat võimalik kohaldada ning abi tundub olevat ühisturuga kokkusobimatu. Eelnevast tulenevalt on komisjon seisukohal, et kõnealuse meetme rakendamisel võisid Hispaania ametiasutused anda riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Arvestades, et komisjon kahtleb abi vastavuses asutamislepingule, teeb ta ettepaneku algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus.

KIRJA TEKST

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 311/16)

| 1. | 13. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mitsui & Co (edaspidi „Mitsui”, Jaapan) ja Rubis group (edaspidi „Rubis”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Rubis Terminal Antwerp (Belgia) üle järgmisel viisil: uue loodava ühisettevõtja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

13. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mitsui & Co (edaspidi „Mitsui”, Jaapan) ja Rubis group (edaspidi „Rubis”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Rubis Terminal Antwerp (Belgia) üle järgmisel viisil: uue loodava ühisettevõtja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Mitsui: mitmesuguste toodete turustamine kogu maailmas, sh energeetikatööstusega seotud kaubad, raud, teras ja muud metallid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Mitsui: mitmesuguste toodete turustamine kogu maailmas, sh energeetikatööstusega seotud kaubad, raud, teras ja muud metallid;

| — | Rubis: vedelate tööstuslike kemikaalide ladustamine ning vedeldatud naftagaasi ja naftatoodete tarnimine Euroopas, Aafrikas ja Kariibi mere piirkonnas; |
| --- | --- |

—

Rubis: vedelate tööstuslike kemikaalide ladustamine ning vedeldatud naftagaasi ja naftatoodete tarnimine Euroopas, Aafrikas ja Kariibi mere piirkonnas;

| — | Rubis Terminal Antwerp: mahutite rentimine vedelate tööstuslike kemikaalide ladustamiseks Antwerpeni sadamas. |
| --- | --- |

—

Rubis Terminal Antwerp: mahutite rentimine vedelate tööstuslike kemikaalide ladustamiseks Antwerpeni sadamas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/29

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 78, 11. aprill 2007
  )

(2007/C 311/17)

Lk 13, abi nr XS 160/06 real „Kava või üksiktoetuse kestus”:

asendatakse:

„Kuni 31.12.2007”

järgmisega:

„Kuni 30.6.2008”.

---