# Euroopa Liidu C 280/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 280 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide23. november 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 280

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide23. november 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 280/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 280/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4887 — Doosan/Bobcat) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 280/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis) (
  1
  )

1

1

2007/C 280/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4887 — Doosan/Bobcat) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 280/03 | Nõukogu otsus, 15. november 2007, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta | 2 |
| | Komisjon |
| 2007/C 280/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2007/C 280/05 | Komisjoni teatis, | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 280/06 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 5 |
| 2007/C 280/07 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 280/03

Nõukogu otsus, 15. november 2007, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

2

Komisjon

2007/C 280/04

Euro vahetuskurss

3

2007/C 280/05

Komisjoni teatis,

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 280/06

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

5

2007/C 280/07

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

16

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 280/08 | Teade teatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kehtivuse lõppemise kohta | 18 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 280/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4965 — Arques/Skandinavische Actebis-Landesgesellschaften) (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 280/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 20 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 280/08

Teade teatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kehtivuse lõppemise kohta

18

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 280/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4965 — Arques/Skandinavische Actebis-Landesgesellschaften) (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 280/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4157 — Wendel Investissement/Groupe Materis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 280/01)

30. märtsil 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4157 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4157 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4887 — Doosan/Bobcat)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 280/02)

19. oktoobril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4887 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4887 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

15. november 2007,

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

(2007/C 280/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (1) eelkõige selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | 7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget. |
| --- | --- |

(2)

7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget.

| (3) | Belgia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Belgia esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011, |
| --- | --- |

(3)

Belgia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Belgia esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Marc LEEMANS (Belgia kodakondsus, sündinud 1. oktoobril 1958) nimetatakse Belgia esindajaks Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogus Maarten ROGGEMANI asemele alates 24. novembrist 2007 kuni 31. maini 2011.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DE LURDES RODRIGUES

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon avaldatud ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

1

(2)  ELT C 134, 16.6.2007, lk 6.

2

---

Komisjon

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/3

---

Euro vahetuskurss (1)

22. november 2007

(2007/C 280/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4829 |
| JPY | Jaapani jeen | 161,22 |
| DKK | Taani kroon | 7,4549 |
| GBP | Inglise nael | 0,71855 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3290 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6352 |
| ISK | Islandi kroon | 93,52 |
| NOK | Norra kroon | 8,0255 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,765 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 256,64 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6992 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6875 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6405 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,469 |
| TRY | Türgi liir | 1,7773 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7011 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4628 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,5358 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9674 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1515 |
| KRW | Korea won | 1 384,44 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,0774 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,9950 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3300 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 910,34 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0159 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,061 |
| RUB | Vene rubla | 36,0820 |
| THB | Tai baht | 46,568 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4829

JPY

Jaapani jeen

161,22

DKK

Taani kroon

7,4549

GBP

Inglise nael

0,71855

SEK

Rootsi kroon

9,3290

CHF

Šveitsi frank

1,6352

ISK

Islandi kroon

93,52

NOK

Norra kroon

8,0255

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

26,765

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

256,64

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6992

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6875

RON

Rumeenia leu

3,6405

SKK

Slovakkia kroon

33,469

TRY

Türgi liir

1,7773

AUD

Austraalia dollar

1,7011

CAD

Kanada dollar

1,4628

HKD

Hong Kongi dollar

11,5358

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9674

SGD

Singapuri dollar

2,1515

KRW

Korea won

1 384,44

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,0774

CNY

Hiina jüaan

10,9950

HRK

Horvaatia kuna

7,3300

IDR

Indoneesia ruupia

13 910,34

MYR

Malaisia ringit

5,0159

PHP

Filipiini peeso

64,061

RUB

Vene rubla

36,0820

THB

Tai baht

46,568

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/4

---

KOMISJONI TEATIS,

(2007/C 280/05)

Täiendav Komisjoni teatisele (2007/C 275/05) (1) millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2008. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud teatavate kvootide alusel Islandilt pärinevate toodete importimiseks (Komisjoni määruse (EÜ) nr 2535/2001 (2) I.I lisa)

---

(1)  ELT C 275, 16.11.2007, lk 6.

(2)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 487/2007 (ELT L 114, 1.5.2007, lk. 8).

---

I.I LISA

| Islandilt pärinevad tooted |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus (kg) |
| 09.4205 | 175 001 |
| 09.4206 | 460 000 |

Islandilt pärinevad tooted

Kvoodi number

Kogus (kg)

09.4205

175 001

09.4206

460 000

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/5

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2007/C 280/06)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Otsesed gaasiküttel tarbevee soojendid, mis on varustatud atmosfääriõhul töötavate põletitega | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 26:1997/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-1: Ohutus. Üldist | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2004) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-2: Ohutus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003+A1:2006
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-3: Ohutus. Klaaskeraamilise keeduplaadiga seadmetele | EN 30-1-3:2003 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-4: Ohutus. Ühe või mitme automaatjuhitava põletiga seadmed | — | |
| EN 30-1-4:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 2-1: Energia säästmine — Üldist | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 2-2: Energiasäästlikkus — Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Gaasiseadmete rõhuregulaatorid sisselaskerõhul kuni 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Gaasiküttega paagiveesoojendid sanitaarkasutusele | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.10.2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 89:1999/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| EN 89:1999/A4:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2007) |
| CEN | EN 125:1991
  Seadised gaasipõletusseadmete leegi kontrollimiseks — Termoelektrilised leegi kontrollseadised | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Gaasitarvitite multiregulaatorid | EN 126:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 161:2007
  Automaatsed sulgeventiilid gaasipõletite ja gaasiseadmete jaoks | EN 161:2001 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2007) |
| CEN | EN 203-1:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 1: Üldised ohutusnõuded | EN 203-1:1992 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-1: Erinõuded. Avatud põletid ja wokipõletid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-2: Erinõuded. Praeahjud | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-3: Erinõuded. Keetmisnõud | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-4: Erinõuded. Fritüürid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-6: Erinõuded. Veekeetmisseadmed karastusjookidele | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-7:2007
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-7: Erinõuded. Küpsetusplaadid ja pöörleva praevardaga grillid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-8: Erinõuded — Prae- ja paellapannid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-9: Erinõuded — Massiivsed pinnad, soojendusalused ja restid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-10:2007
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-10: Erinõuded — Söegrillid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-11: Erinõuded — Pastavalmistusmasinad | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 257:1992
  Gaasiseadmete mehaanilised termostaadid | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Gaas-keskküttekatlad. B11 ja B11BS tüüpi katlad, millel on atmosfääriõhul töötavad põletid nominaalsoojussisendiga mitte üle 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.2.1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.10.2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Automaatsed gaasipõleti kontrollsüsteemid ventilaatoriga või ilma ventilaatorita gaasipõletitele ja gaasipõletusseadmetele | EN 298:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Küttekatlad — Osa 3: Gaas-keskküttekatlad — Katlakerest ja sundtõmbega põletist koosnev komplekt | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 303-7:2006
  Küttekatlad — Osa 7: Gaasiküttega, sundtõmbepõleti keskküttekatlad nominaalse soojusväljundiga mitte üle 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 377:1993
  Määrdeained, mida kasutatakse nendes seadmetes ja vastavates juhtseadistes, kus on kasutusel põlevgaasid, välja arvatud seadmed, mis on konstrueeritud kasutamiseks tööstusprotsessides | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid — Osa 1: Ohutus | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Väljaspool kodumajapidamist kasutamiseks mõeldud kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid — Osa 2: Ratsionaalne energiakulu | — | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad soojust kiirgavad gaasikütteseadmed, mitte majapidamises kasutamiseks — Osa 1: Ohutus | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.9.2003) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Kõrgele paigaldatavad soojustkiirgavad väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasikütteseadmed — Osa 2: Energiasäästmine | — | |
| CEN | EN 437:2003
  Katsetamisgaasid — Proovirõhud — Tarvitite kategooriad | EN 437:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Kodumajapidamises kasutatavad heitgaasita ruumisoojendid (kaasa arvatud difuussed katalüütilised põlemissoojendid) | EN 449:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.7.2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Majapidamises mittekasutatavad lõõrita kütteseadmed, mis ei ületa 10 kW, ruumide kütmiseks | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Gaas-keskküttekatlad. C tüüpi katlad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Eraldipaiknevad gaasipliidid, kaasa arvatud välisgrilliga | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Polüfunktsionaalsed keedupõletid õues kasutamiseks | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Välisgrillid | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Dekoratiivsed kütuseefektiga gaasiseadmed | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 521:2006
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Veeldatud bensiiniaurude rõhul töötavad portatiivsed seadmed | EN 521:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| CEN | EN 525:1997
  Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Kummimaterjalid gaasiseadmete tihenditele ja membraanidele | EN 279:1991
  EN 291:1992 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Iseseisvad gaasiküttega konvektsioonkütte seadmed | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Vedelate naftagaaside ruumisoojendamise seadmed hermeetilises ruumis paigaldamiseks sõidukitesse ja laevadesse | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Gaas-keskküttekatlad — Erinõuded sooja tarbevett tootvatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 70 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Automaatsed sundtõmbega põletid gaaskütustele | EN 676:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.4.2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Gaas-keskküttekatlad — Erinõuded kondenseerivatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Absorptsioonkülmutid | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 1: Anaeroobsed ühenduskompaundid | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 2: Mittekõvenevad ühenduskompaundid | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 3: Kuumutamata PTFE teibid | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 1: Süsteem D, ohutus | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 2: Süsteem E, ohutus | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 3: Süsteem F, ohutus | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 4: Süsteem H, ohutus | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises — Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Gaasikütteseadmete käsijuhitavad kraanid | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Kodumajapidamises ja väljaspool seda kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid — Lisanõuded kondenseerivatele õhusoojenditele | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Autonoomsed gaasiküttel töötavad soojendid, mis sisaldavad ventilaatorit, mis aitab kaasa põlemiseks vajaliku õhu ja/või heitgaaside transportimisele | — | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 1319:1998
  Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.10.2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW — Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Teisaldatavad ja kaasaskantavad sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid, mida kasutatakse väljaspool kodumajapidamist | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete automaatsulgeklappide klapiproovimissüsteemid | — | |
| CEN | EN 1854:2006
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete rõhu sensorseadised | EN 1854:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.11.2006) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõleti seadmetes — Osa 1: Pneumaatilised tüübid | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõletusseadmetes — Osa 2: Elektroonilised tüübid | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete nullrõhu regulaatorid | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia säästmine | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW — Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW — Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Gaasiküttega otsetoime kuumaõhupuhurid kasutamiseks kasvuhoonete ja kõrvalruumide kütmiseks | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW — Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW — Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Madala survega mittereguleeritavad regulaatorid, mille väljundsurve on maksimaalselt väiksem või võrdne 200 mbar-iga, mille võimsus on väiksem või võrdne 4 kg/h ning seonduvad ohutusseadmed butaani, propaani või nende segude suhtes | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 13278:2003
  Avatud esiosaga autonoomsed gaasküttekehad ruumide kütmiseks | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed — Üldnõuded | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 13785:2005
  Regulaatorid, mille võimsus on kuni 100 kg/h (kaasa arvatud) ja maksimaalne nominaalne väljundrõhk kuni 4 bar (kaasa arvatud), v.a. standardis EN 12864 kajastatud, ja nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele | — | |
| EN 13785:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13786:2004
  Automaatsed ümberlülitusventiilid, mille maksimaalne väljundrõhk on kuni 4 bar (kaasa arvatud) ja võimsus kuni 100 kg/h (kaasa arvatud) ning nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele | — | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 300 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 14438:2006
  Gaasküttega küttekaminasüdamikud enam kui ühe ruumi kütteks | — | |
| CEN | EN 14543:2005
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Rõdude küttekehad — Lõõrita soojust kiirgavad küttekehad kasutamiseks välistingimustes või piisava ventilatsiooniga ruumides | — | |
| CEN | EN 15033:2006
  Majasisesed hermeetilised veesoojendusseadmed sanitaarse kuuma vee tootmiseks mootorsõidukitele ja paatidele mõeldud LPG kütuse abil | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

(Märkus 1)

CEN

EN 26:1997

Otsesed gaasiküttel tarbevee soojendid, mis on varustatud atmosfääriõhul töötavate põletitega

—

EN 26:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 26:1997/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-1: Ohutus. Üldist

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2004)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-2: Ohutus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid

—

CEN

EN 30-1-3:2003+A1:2006

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-3: Ohutus. Klaaskeraamilise keeduplaadiga seadmetele

EN 30-1-3:2003

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 30-1-4:2002

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 1-4: Ohutus. Ühe või mitme automaatjuhitava põletiga seadmed

—

EN 30-1-4:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 30-2-1:1998

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 2-1: Energia säästmine — Üldist

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed — Osa 2-2: Energiasäästlikkus — Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid

—

CEN

EN 88:1991

Gaasiseadmete rõhuregulaatorid sisselaskerõhul kuni 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 89:1999

Gaasiküttega paagiveesoojendid sanitaarkasutusele

—

EN 89:1999/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.10.2000)

EN 89:1999/A2:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 89:1999/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

EN 89:1999/A4:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2007)

CEN

EN 125:1991

Seadised gaasipõletusseadmete leegi kontrollimiseks — Termoelektrilised leegi kontrollseadised

—

EN 125:1991/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 126:2004

Gaasitarvitite multiregulaatorid

EN 126:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 161:2007

Automaatsed sulgeventiilid gaasipõletite ja gaasiseadmete jaoks

EN 161:2001

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2007)

CEN

EN 203-1:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 1: Üldised ohutusnõuded

EN 203-1:1992

31.12.2008

CEN

EN 203-2-1:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-1: Erinõuded. Avatud põletid ja wokipõletid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-2:2006

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-2: Erinõuded. Praeahjud

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-3:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-3: Erinõuded. Keetmisnõud

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-4:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-4: Erinõuded. Fritüürid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-6:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-6: Erinõuded. Veekeetmisseadmed karastusjookidele

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-7:2007

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-7: Erinõuded. Küpsetusplaadid ja pöörleva praevardaga grillid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-8:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-8: Erinõuded — Prae- ja paellapannid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-9:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-9: Erinõuded — Massiivsed pinnad, soojendusalused ja restid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-10:2007

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-10: Erinõuded — Söegrillid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-11:2006

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed — Osa 2-11: Erinõuded — Pastavalmistusmasinad

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 257:1992

Gaasiseadmete mehaanilised termostaadid

—

EN 257:1992/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 297:1994

Gaas-keskküttekatlad. B11 ja B11BS tüüpi katlad, millel on atmosfääriõhul töötavad põletid nominaalsoojussisendiga mitte üle 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.2.1998)

EN 297:1994/A5:1998

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.1998)

EN 297:1994/A2:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.10.2002)

EN 297:1994/A6:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

EN 297:1994/A4:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Automaatsed gaasipõleti kontrollsüsteemid ventilaatoriga või ilma ventilaatorita gaasipõletitele ja gaasipõletusseadmetele

EN 298:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN 303-3:1998

Küttekatlad — Osa 3: Gaas-keskküttekatlad — Katlakerest ja sundtõmbega põletist koosnev komplekt

—

EN 303-3:1998/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 303-7:2006

Küttekatlad — Osa 7: Gaasiküttega, sundtõmbepõleti keskküttekatlad nominaalse soojusväljundiga mitte üle 1 000 kW

—

CEN

EN 377:1993

Määrdeained, mida kasutatakse nendes seadmetes ja vastavates juhtseadistes, kus on kasutusel põlevgaasid, välja arvatud seadmed, mis on konstrueeritud kasutamiseks tööstusprotsessides

—

EN 377:1993/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

CEN

EN 416-1:1999

Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid — Osa 1: Ohutus

—

EN 416-1:1999/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 416-2:2006

Väljaspool kodumajapidamist kasutamiseks mõeldud kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid — Osa 2: Ratsionaalne energiakulu

—

CEN

EN 419-1:1999

Kõrgele paigaldatavad soojust kiirgavad gaasikütteseadmed, mitte majapidamises kasutamiseks — Osa 1: Ohutus

—

EN 419-1:1999/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.9.2003)

CEN

EN 419-2:2006

Kõrgele paigaldatavad soojustkiirgavad väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasikütteseadmed — Osa 2: Energiasäästmine

—

CEN

EN 437:2003

Katsetamisgaasid — Proovirõhud — Tarvitite kategooriad

EN 437:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 449:2002

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Kodumajapidamises kasutatavad heitgaasita ruumisoojendid (kaasa arvatud difuussed katalüütilised põlemissoojendid)

EN 449:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.7.2003)

CEN

EN 461:1999

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Majapidamises mittekasutatavad lõõrita kütteseadmed, mis ei ületa 10 kW, ruumide kütmiseks

—

EN 461:1999/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 483:1999

Gaas-keskküttekatlad. C tüüpi katlad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Eraldipaiknevad gaasipliidid, kaasa arvatud välisgrilliga

—

CEN

EN 497:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Polüfunktsionaalsed keedupõletid õues kasutamiseks

—

CEN

EN 498:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Välisgrillid

—

CEN

EN 509:1999

Dekoratiivsed kütuseefektiga gaasiseadmed

—

EN 509:1999/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

EN 509:1999/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN 521:2006

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Veeldatud bensiiniaurude rõhul töötavad portatiivsed seadmed

EN 521:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

CEN

EN 525:1997

Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW

—

CEN

EN 549:1994

Kummimaterjalid gaasiseadmete tihenditele ja membraanidele

EN 279:1991

EN 291:1992

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.1995)

CEN

EN 613:2000

Iseseisvad gaasiküttega konvektsioonkütte seadmed

—

EN 613:2000/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 621:1998

Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

—

EN 621:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 624:2000

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Vedelate naftagaaside ruumisoojendamise seadmed hermeetilises ruumis paigaldamiseks sõidukitesse ja laevadesse

—

CEN

EN 625:1995

Gaas-keskküttekatlad — Erinõuded sooja tarbevett tootvatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW

—

CEN

EN 656:1999

Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 70 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Automaatsed sundtõmbega põletid gaaskütustele

EN 676:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.4.2004)

CEN

EN 677:1998

Gaas-keskküttekatlad — Erinõuded kondenseerivatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW

—

CEN

EN 732:1998

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Absorptsioonkülmutid

—

CEN

EN 751-1:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 1: Anaeroobsed ühenduskompaundid

—

CEN

EN 751-2:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 2: Mittekõvenevad ühenduskompaundid

—

CEN

EN 751-3:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega — Osa 3: Kuumutamata PTFE teibid

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 1: Süsteem D, ohutus

—

EN 777-1:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-2:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 2: Süsteem E, ohutus

—

EN 777-2:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-3:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 3: Süsteem F, ohutus

—

EN 777-3:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-4:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks — Osa 4: Süsteem H, ohutus

—

EN 777-4:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 778:1998

Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

—

EN 778:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1020:1997

Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises — Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga

—

EN 1020:1997/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1106:2001

Gaasikütteseadmete käsijuhitavad kraanid

—

CEN

EN 1196:1998

Kodumajapidamises ja väljaspool seda kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid — Lisanõuded kondenseerivatele õhusoojenditele

—

CEN

EN 1266:2002

Autonoomsed gaasiküttel töötavad soojendid, mis sisaldavad ventilaatorit, mis aitab kaasa põlemiseks vajaliku õhu ja/või heitgaaside transportimisele

—

EN 1266:2002/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2006)

CEN

EN 1319:1998

Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW

—

EN 1319:1998/A2:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.10.2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW — Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 1458-2:1999

Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 1596:1998

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Teisaldatavad ja kaasaskantavad sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid, mida kasutatakse väljaspool kodumajapidamist

—

EN 1596:1998/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 1643:2000

Gaasipõletite ja gaasiseadmete automaatsulgeklappide klapiproovimissüsteemid

—

CEN

EN 1854:2006

Gaasipõletite ja gaasiseadmete rõhu sensorseadised

EN 1854:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.11.2006)

CEN

EN 12067-1:1998

Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõleti seadmetes — Osa 1: Pneumaatilised tüübid

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõletusseadmetes — Osa 2: Elektroonilised tüübid

—

CEN

EN 12078:1998

Gaasipõletite ja gaasiseadmete nullrõhu regulaatorid

—

CEN

EN 12244-1:1998

Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12244-2:1998

Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia säästmine

—

CEN

EN 12309-1:1999

Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW — Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12309-2:2000

Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW — Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 12669:2000

Gaasiküttega otsetoime kuumaõhupuhurid kasutamiseks kasvuhoonete ja kõrvalruumide kütmiseks

—

CEN

EN 12752-1:1999

Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW — Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12752-2:1999

Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW — Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 12864:2001

Madala survega mittereguleeritavad regulaatorid, mille väljundsurve on maksimaalselt väiksem või võrdne 200 mbar-iga, mille võimsus on väiksem või võrdne 4 kg/h ning seonduvad ohutusseadmed butaani, propaani või nende segude suhtes

—

EN 12864:2001/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

EN 12864:2001/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2006)

CEN

EN 13278:2003

Avatud esiosaga autonoomsed gaasküttekehad ruumide kütmiseks

—

CEN

EN 13611:2000

Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed — Üldnõuded

—

EN 13611:2000/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN 13785:2005

Regulaatorid, mille võimsus on kuni 100 kg/h (kaasa arvatud) ja maksimaalne nominaalne väljundrõhk kuni 4 bar (kaasa arvatud), v.a. standardis EN 12864 kajastatud, ja nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele

—

EN 13785:2005/AC:2007

CEN

EN 13786:2004

Automaatsed ümberlülitusventiilid, mille maksimaalne väljundrõhk on kuni 4 bar (kaasa arvatud) ja võimsus kuni 100 kg/h (kaasa arvatud) ning nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele

—

CEN

EN 13836:2006

Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 300 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 1 000 kW

—

CEN

EN 14438:2006

Gaasküttega küttekaminasüdamikud enam kui ühe ruumi kütteks

—

CEN

EN 14543:2005

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus — Rõdude küttekehad — Lõõrita soojust kiirgavad küttekehad kasutamiseks välistingimustes või piisava ventilatsiooniga ruumides

—

CEN

EN 15033:2006

Majasisesed hermeetilised veesoojendusseadmed sanitaarse kuuma vee tootmiseks mootorsõidukitele ja paatidele mõeldud LPG kütuse abil

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00 ; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00 ; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/16

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 280/07)

| Abi nr | XR 140/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | 87(3)(a), 87(3)(c) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Καθεστώς ενισχύσεων για πολύ μικρές επιχειρήσεις δευτερογενούς και τριτογενούς τομέα, σε μέλη αγροτικού νοικοκυριού και σε κατοίκους ή μη της υπαίθρου, στο πλαίσιο εφαρμογής Μέτρων του Άξονα 3 και 4 του Προγράμματος Αγροτικής Ανάπτυξης της Ελλάδας 2007-2013/kathestos enisxyseon gia poly mikres epixeiriseis defterogenous kai tritogenous tomea se meli agrotikou noikokyriou kai se katoikous i mi tis ypaithrou, sto plasio efarmogis metron tou axona 3 kai 4 tou Programmatos agrotikis anaptyxis tis Elladas 2007-2013 |
| Õiguslik alus | Ν. 2065/92, άρθρο 39 παρ. 10 (ΦΕΚ 113/Α'/92) «περί εγκρίσεως οικονομικών ενισχύσεων από τους Υπουργούς Οικονομικών και Γεωργίας» |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 163,3 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2008 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης, Υπηρεσία Διαχείρισης ΕΠΑ Αγροτική Ανάπτυξη/Ypourgeio Agrotikis Anaptyxis, Ypireisia Diaxeirisis EPA Agrotiki Anaptyxi |
| Τηλ. (30) 210 527 50 83 |
| E-mail: vskandalis@mnec.gr |

Abi nr

XR 140/07

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

87(3)(a), 87(3)(c)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Καθεστώς ενισχύσεων για πολύ μικρές επιχειρήσεις δευτερογενούς και τριτογενούς τομέα, σε μέλη αγροτικού νοικοκυριού και σε κατοίκους ή μη της υπαίθρου, στο πλαίσιο εφαρμογής Μέτρων του Άξονα 3 και 4 του Προγράμματος Αγροτικής Ανάπτυξης της Ελλάδας 2007-2013/kathestos enisxyseon gia poly mikres epixeiriseis defterogenous kai tritogenous tomea se meli agrotikou noikokyriou kai se katoikous i mi tis ypaithrou, sto plasio efarmogis metron tou axona 3 kai 4 tou Programmatos agrotikis anaptyxis tis Elladas 2007-2013

Õiguslik alus

Ν. 2065/92, άρθρο 39 παρ. 10 (ΦΕΚ 113/Α'/92) «περί εγκρίσεως οικονομικών ενισχύσεων από τους Υπουργούς Οικονομικών και Γεωργίας»

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

163,3 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.1.2008

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης, Υπηρεσία Διαχείρισης ΕΠΑ Αγροτική Ανάπτυξη/Ypourgeio Agrotikis Anaptyxis, Ypireisia Diaxeirisis EPA Agrotiki Anaptyxi

Τηλ. (30) 210 527 50 83

E-mail: vskandalis@mnec.gr

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.agrotikianaptixi.gr

Muu teave

—

| Abi nr | XR 165/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Łódzkie |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Program pomocy regionalnej miasta Łodzi na wspieranie nowych inwestycji i tworzenie związanych z nimi nowych miejsc pracy przy wykorzystaniu nowoczesnych technologii |
| Õiguslik alus | Art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844, z późn. zm.)
  Uchwała nr VIII/138/07 Rady Miejskiej w Łodzi z dnia 28 marca 2007 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości w ramach pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i tworzenie związanych z nimi nowych miejsc pracy przy wykorzystaniu nowoczesnych technologii |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 2 miljonit PLN |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 9.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Rada Miejska w Łodzi, Prezydent Miasta Łodzi |
| Kontakt: Michał Łyczek — Z-ca Dyrektora Wydziału Finansowego |
| Adres: ul. Piotrkowska 104, PL-90-004 Łódź |
| Tel. (48-42) 638 47 10 |
| E-mail: m.lyczek@uml.lodz.pl |

Abi nr

XR 165/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Łódzkie

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Program pomocy regionalnej miasta Łodzi na wspieranie nowych inwestycji i tworzenie związanych z nimi nowych miejsc pracy przy wykorzystaniu nowoczesnych technologii

Õiguslik alus

Art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844, z późn. zm.)

Uchwała nr VIII/138/07 Rady Miejskiej w Łodzi z dnia 28 marca 2007 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości w ramach pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i tworzenie związanych z nimi nowych miejsc pracy przy wykorzystaniu nowoczesnych technologii

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

2 miljonit PLN

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

9.6.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Rada Miejska w Łodzi, Prezydent Miasta Łodzi

Kontakt: Michał Łyczek — Z-ca Dyrektora Wydziału Finansowego

Adres: ul. Piotrkowska 104, PL-90-004 Łódź

Tel. (48-42) 638 47 10

E-mail: m.lyczek@uml.lodz.pl

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://bip.uml.lodz.pl/_plik.php?id=8332

Muu teave

—

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/18

---

Teade teatavate dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kehtivuse lõppemise kohta

(2007/C 280/08)

Olles avaldanud teate meetmete eelseisva lõppemise kohta (1) ning kuna komisjon ei saanud pärast selle teate avaldamist ühtegi läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed kaotavad lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (2) (kaitse kohta dumpinguhindadega impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikega 2 ja 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (3) (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 18 lõikega 4.

Seega lõpetatakse osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 teatavate toetuste olemasolu ja määra uurimiseks (4).

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Kehtiv kuni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tekstureeritud polüesterfilamentlõngad (PTY) | India | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2093/2002 (EÜT L 323, 28.11.2002, lk 1) | 29.11.2007 |
| Tekstureeritud polüesterfilamentlõngad (PTY) | India | Tasakaalustav tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2094/2002 (EÜT L 323, 28.11.2002, lk 21) | 29.11.2007 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Kehtiv kuni

Tekstureeritud polüesterfilamentlõngad (PTY)

India

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2093/2002 (EÜT L 323, 28.11.2002, lk 1)

29.11.2007

Tekstureeritud polüesterfilamentlõngad (PTY)

India

Tasakaalustav tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2094/2002 (EÜT L 323, 28.11.2002, lk 21)

29.11.2007

---

(1)  ELT C 52, 7.3.2007, lk 16.

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(3)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(4)  ELT C 210, 8.9.2007, lk 5.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4965 — Arques/Skandinavische Actebis-Landesgesellschaften)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 280/09)

| 1. | 16. novembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Arques Industries AG („Arques”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Actebis Computer A/S (Taani), Actebis Computer A/S (Norra) ja Actebis Computer AB (Rootsi) (kõik koos „Actebis Scandinavian companies”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

16. novembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Arques Industries AG („Arques”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Actebis Computer A/S (Taani), Actebis Computer A/S (Norra) ja Actebis Computer AB (Rootsi) (kõik koos „Actebis Scandinavian companies”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Arques ja selle sidusettevõtjad: ettevõtete ümberkorraldamine; IT-toodete hulgi- ja edasimüük; IT-toodete ehitamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Arques ja selle sidusettevõtjad: ettevõtete ümberkorraldamine; IT-toodete hulgi- ja edasimüük; IT-toodete ehitamine;

| — | Actebis Scandinavian companies: IT-toodete hulgimüük. |
| --- | --- |

—

Actebis Scandinavian companies: IT-toodete hulgimüük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4965 — Arques/Skandinavische Actebis-Landesgesellschaften):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4965 — Arques/Skandinavische Actebis-Landesgesellschaften):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 23.11.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/20

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

(2007/C 280/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 509/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 11 ja artikli 19 lõikele 3

„PANELLETS”

EÜ NR: ES/TSG/107/0018/29.10.2003

1.   Taotlejate rühm

| Rühma nimi: | Federació Catalana de Patisseria |
| --- | --- |
| Aadress: | Avda Gaudí 28, 1o 2a |
| Telefon: | (34) 93 34 80 90 47 |
| Faks: | (34) 93 436 28 46 |
| E-posti aadress: | — |

Rühma nimi:

Federació Catalana de Patisseria

Aadress:

Avda Gaudí 28, 1o 2a

Telefon:

(34) 93 34 80 90 47

Faks:

(34) 93 436 28 46

E-posti aadress:

—

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| | Toote nimetus |
| --- | --- |
| | Nimetuse reserveerimine (nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõige 2) |
| X | Kirjeldus ja tootmismeetod |
| X | Toote kirjeldus |
| X | Muu: eripära miinimumnõuete ja kontrollikorra muutmine |

Image

Toote nimetus

Image

Nimetuse reserveerimine (nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõige 2)

X

Kirjeldus ja tootmismeetod

X

Toote kirjeldus

X

Muu: eripära miinimumnõuete ja kontrollikorra muutmine

4.   Muudatus(t)e liik

| X | Registreeritud GTE spetsifikaadi muutmine |
| --- | --- |
| | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest ametiasutuste poolt (nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõige 3) (esitada tõendid nende meetmete kohta) |

X

Registreeritud GTE spetsifikaadi muutmine

Image

Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest ametiasutuste poolt (nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõige 3) (esitada tõendid nende meetmete kohta)

5.   Muudatused

5.1.   Kirjeldus ja tootmismeetod

Kõnealune traditsiooniline toode on oluliselt mitmekesisem, kui komisjonile esitatud algses spetsifikaadis kirjeldatud, ning seda rikastatakse paljude kohalike tootmismeetoditega.

Tavalisest martsipanist valmistatud panellets'id

Toodet panellets kirjeldav loetelu ei ole ammendav: toote eri sortide kirjeldused on vaid ligikaudsed ning iga kondiiter annab tootele oma stiili, säilitades koostisosade ja maitse peamise eripära.

Kookospähkli-panellets'id

Sõna „munavalge” asendatakse sõnaga „muna”.

Sarapuupähkli-panellets'id

Sõna „munavalge” asendatakse sõnaga „muna”.

Jämedateralisest martsipanist valmistatud panellets'id

Sõna „munavalge” asendatakse sõnaga „muna”.

Sõna „munavalge” asendatakse sõnadega „terve muna ja vajaduse korral vett”, sest pärast toodet panellets käsitleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatasid paljud kondiitrid, et nende kogemuse kohaselt on munavalgega valmistatud toode äärmiselt kuiv.

Sellist tulemust sai vältida terve muna (munavalge ja -kollase) kasutamisega, sest munakollane mitte ainult ei anna tootele maitset, vaid ka niisutab, seetõttu on terve munaga valmistatud panellets'id ühtlasema kujuga ja toote välimus vastab paremini tarbijate ootustele seda liiki toote suhtes. Lisaks sellele võib tavalise martsipani või panellets'ide eri sortide valmistamisel kasutatavates mandlites sisalduv õli muuta taina liiga pehmeks (olenevalt mandlite õlirikkusest, sordist, vanusest, saagist jms). Terve muna (munavalge ja -kollase) lisamine tasakaalustab seda mõju ja muudab toote stabiilsemaks.

5.2.   Toote kirjeldus

Füüsikalised ja keemilised omadused:

| | Üksnes kunstlike värvainete lisamine on keelatud ning seetõttu võib lisada looduslikke värvaineid. Tegemist oli veaga ja me arvame, et see muudatus ei tekita mingeid probleeme, sest see ei mõjuta ei selle käsitsi valmistatud toote kvaliteeti ega traditsioonilist olemust. Mitmesugused uuringud on näidanud, et toiduaine vastuvõetavus tarbijatele oleneb suurel määral toote välimusest ja seega ka värvusest. See on peamine põhjus, miks toidus värvaineid kasutatakse. Värvained ei paranda toote kvaliteeti säilivuse või toiteväärtuse seisukohast, kuid neid lisatakse toote välimuse ja isuäratavuse parandamiseks või valmistamise käigus kaduma läinud värvuse asendamiseks. Panellets'e valmistatakse käsitsi ning seetõttu võivad nende tajutavad omadused rohkem kõikuda kui tööstuslike toodete puhul. Seetõttu peavad kondiitrid absoluutselt vajalikuks kasutada puu- ja köögiviljadest valmistatud looduslikke värvaineid, mis võimaldavad korvata valmistamise käigus tekkinud värvuse kadu või muutumist, kasutamata kunstlikke värvaineid, mis võivad toote kvaliteeti kahjustada. |
| --- | --- |

Üksnes kunstlike värvainete lisamine on keelatud ning seetõttu võib lisada looduslikke värvaineid. Tegemist oli veaga ja me arvame, et see muudatus ei tekita mingeid probleeme, sest see ei mõjuta ei selle käsitsi valmistatud toote kvaliteeti ega traditsioonilist olemust. Mitmesugused uuringud on näidanud, et toiduaine vastuvõetavus tarbijatele oleneb suurel määral toote välimusest ja seega ka värvusest. See on peamine põhjus, miks toidus värvaineid kasutatakse. Värvained ei paranda toote kvaliteeti säilivuse või toiteväärtuse seisukohast, kuid neid lisatakse toote välimuse ja isuäratavuse parandamiseks või valmistamise käigus kaduma läinud värvuse asendamiseks. Panellets'e valmistatakse käsitsi ning seetõttu võivad nende tajutavad omadused rohkem kõikuda kui tööstuslike toodete puhul. Seetõttu peavad kondiitrid absoluutselt vajalikuks kasutada puu- ja köögiviljadest valmistatud looduslikke värvaineid, mis võimaldavad korvata valmistamise käigus tekkinud värvuse kadu või muutumist, kasutamata kunstlikke värvaineid, mis võivad toote kvaliteeti kahjustada.

5.3.   Eripära miinimumnõuded ja kontrollikord

Omadussõna „igapäevane” väljajätmine toodanguaruandest

Ajalise omadussõna „igapäevane” väljajätmist panellets'ide toodanguaruandest põhjendatakse panellets'ide tootmisprotsessiga, mis koosneb kahest täielikult eristatud järjestikusest etapist. Esimeses etapis toodetakse tavaline või peeneteraline martsipan ning see etapp kestab üks või mitu päeva olenevalt asjaomase kondiitri tootmismahust. Sellele järgneb teine etapp, mille käigus valmistatakse panellets'i eri sorte. Kondiitrite arvates ei ole seega mõtet rääkida toote panellets igapäevasest toodanguaruandest, sest ehkki tegemist on lõpptootega, algab tootmisprotsess üks või isegi rohkem kui üks päev varem tavalise martsipani valmistamisega.

AJAKOHASTATUD SPETSIFIKAAT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 509/2006

„PANELLETS”

EÜ NR: ES/TSG/107/0018/29.10.2003

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. |
| --- | --- |
| Aadress: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Nimi:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.

Aadress:

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Tel:

(34) 913 47 53 97 — (34) 913 47 52 98

Faks:

(34) 913 47 54 10 — (34) 913 47 51 70

E-post:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Federació Catalana de Pastisseria |
| --- | --- |
| Aadress: | Avda Gaudí 28, 1o, 2a |
| E-08025 Barcelone |

Nimi:

Federació Catalana de Pastisseria

Aadress:

Avda Gaudí 28, 1o, 2a

E-08025 Barcelone

Tel:

(34) 93 348 09 47

Faks:

(34) 93 436 28 46

E-post:

—

Koosseis:

tootja/töötleja ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Kategooria 2.3. Kondiitri- ja leivatooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted.

4.   Spetsifikaat:

4.1.   Nimetus: „Panellets”

4.2.   Kirjeldus ja tootmismeetod: Panellets'id on väikesed mitmesuguse kujuga maiustused, mis koosnevad peamiselt martsipanist ning tootele iseloomulikku lõhna ja maitset andvatest koostisosadest.

Kolme eri liiki martsipanist — tavaline, jämedateraline ja peeneteraline martsipan — valmistatakse palju erinevaid panellets'ide sorte.

Puuvilja sisaldavate panellets'ide sortide tainasse võib lisada puuviljatooteid (suhkrustatud puuvilju, moosi) ning lõhna ja maitse tugevdamiseks võib lisada lõhna- ja maitseaineid. Igal juhul on keelatud lisada tärklist (kartuleid või jamssi), õunu, säilitusaineid ja kunstlikke värvaineid.

TAVALISEST MARTSIPANIST VALMISTATUD PANELLETS'ID

Allpool kirjeldatakse toote panellets'ide kõige tavapärasemaid sorte. Loetelu ei ole ammendav: panellets'ide eri sortide kirjeldused on vaid ligikaudsed ning iga kondiiter annab tootele oma stiili, säilitades koostisosade ja maitse peamise eripära.

Valmistatakse tavaline martsipan, mille jaoks lisatakse 1 kg kooritud ja peenelt jahvatatud mandlitele 1 kg suhkrut ning terve muna ja vajaduse korral vett. Tainas segatakse korralikult läbi ja jäetakse umbes 24 tunniks seisma, kuni see muutub ühtlaseks. Järgmistes etappides toimub vormimine ning lõhna- ja maitseainete lisamine. Mandlite mahuosa võib suurendada. Panellets'ide kõige tavapärasemad sordid on:

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 10 g riivitud sidrunikoort. Umbes 20 g portsjonid kaetakse üleni piiniapähklitega, mis on niisutatud munaga. Seejärel vormitakse pallid, glasuuritakse munaga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 280 °C – 290 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | röstitud kuldne |
| Konsistents | röstitud koorik |
| Lõhn | piiniapähklid ja sidrun |
| Maitse | piiniapähklid ja martsipan |

Organoleptilised omadused

Värvus

röstitud kuldne

Konsistents

röstitud koorik

Lõhn

piiniapähklid ja sidrun

Maitse

piiniapähklid ja martsipan

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 10 g riivitud sidrunikoort. Umbes 20 g portsjonid kaetakse üleni mandlilaastudega, mis on niisutatud munaga. Seejärel vormitakse portsjonid piklikuks, kergelt ümaraks, glasuuritakse munaga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 260 °C – 270 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | röstitud kuldne |
| Konsistents | pehme sisu |
| Lõhn | vanilje |
| Maitse | krõbe mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

röstitud kuldne

Konsistents

pehme sisu

Lõhn

vanilje

Maitse

krõbe mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 150 g riivitud kookospähklit, 150 g tuhksuhkrut ja 100 g muna. Umbes 25 g portsjonid vormitakse väikesteks teravatipulisteks kuhilateks ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 260 °C – 270 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | flambé |
| Konsistents | õhuke röstitud koorik ja pehme sisu |
| Lõhn | kookospähkel |
| Maitse | kookospähkel ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

flambé

Konsistents

õhuke röstitud koorik ja pehme sisu

Lõhn

kookospähkel

Maitse

kookospähkel ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 150 g jahvatatud röstitud sarapuupähkleid, 150 g tuhksuhkrut ja 100 g muna. Umbes 22 g portsjonid vormitakse pallideks ja kaetakse kristallsuhkruga. Iga palli keskele pannakse sarapuupähkel ning pallid küpsetatakse ahjus temperatuuril 240 °C – 250 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | pruun |
| Konsistents | suhkrune välispind |
| Lõhn | sarapuupähkel |
| Maitse | sarapuupähkel ja martsipan |

Organoleptilised omadused

Värvus

pruun

Konsistents

suhkrune välispind

Lõhn

sarapuupähkel

Maitse

sarapuupähkel ja martsipan

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 200 g peenelt tükeldatud suhkrustatud apelsinikoori. Umbes 26 g portsjonid vormitakse piklikuks, kaetakse kristallsuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 240 °C – 250 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | oranžikas |
| Konsistents | suhkrune koorik ja pehme sisu |
| Lõhn | apelsin |
| Maitse | apelsin ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

oranžikas

Konsistents

suhkrune koorik ja pehme sisu

Lõhn

apelsin

Maitse

apelsin ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 10 g riivitud sidrunikoort ja kaks munakollast. Umbes 26 g portsjonid vormitakse pallideks, kaetakse kristallsuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 240 °C – 250 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | kahvatukollane |
| Konsistents | suhkrukihist tekkinud krõbe välispind ja pehme sisu, mis sisaldab väikesi sidrunitükke |
| Lõhn | sidrun |
| Maitse | sidrun ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

kahvatukollane

Konsistents

suhkrukihist tekkinud krõbe välispind ja pehme sisu, mis sisaldab väikesi sidrunitükke

Lõhn

sidrun

Maitse

sidrun ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 150 g lahjat kondiitrikreemi ja 1 g vanilli. Umbes 26 g portsjonid vormitakse pallideks, kaetakse rikkalikult tuhksuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 220 °C – 230 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | kahvatukollane |
| Konsistents | sile |
| Lõhn | muna ja mandel |
| Maitse | muna ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

kahvatukollane

Konsistents

sile

Lõhn

muna ja mandel

Maitse

muna ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 8 g jahvatatud kohvi ja karamelli, et saavutada vajalik värvus. Umbes 26 g portsjonid vormitakse piklikuks, kaetakse tuhksuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 220 °C – 230 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | tumepruun |
| Konsistents | röstitud välispind ja pehme sisu |
| Lõhn | kohv |
| Maitse | kohv ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

tumepruun

Konsistents

röstitud välispind ja pehme sisu

Lõhn

kohv

Maitse

kohv ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse sobiv kogus maasikamoosi ja üks muna. Umbes 26 g portsjonid vormitakse pallideks, kaetakse tuhksuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 220 °C – 230 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | maasikas |
| Konsistents | pehme |
| Lõhn | maasikas |
| Maitse | maasikas ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

maasikas

Konsistents

pehme

Lõhn

maasikas

Maitse

maasikas ja mandel

Ühele kilogrammile tavalisele martsipanile lisatakse 300 g marron glacé marmelaadi. Umbes 22 g portsjonid vormitakse pallideks, kaetakse tuhksuhkruga ja küpsetatakse ahjus temperatuuril 220 °C – 230 °C.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | helepruun |
| Konsistents | pehme |
| Lõhn | kastan ja mandel |
| Maitse | kastan ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

helepruun

Konsistents

pehme

Lõhn

kastan ja mandel

Maitse

kastan ja mandel

JÄMEDATERALISEST MARTSIPANIST VALMISTATUD PANELLETS'ID

Ühele kilogrammile (eespool kirjeldatud viisil valmistatud) tavalisele martsipanile lisatakse 150 g jahvatatud mandleid ja muna, et saavutada vajalik tekstuur. Umbes 26 g portsjonid lõigatakse erinevateks kujunditeks, millest kõige tavalisemad on kastanid, seened, puukingad ja ribad, mis täidetakse suhkrustatud puuviljade ja küdooniaga.

PEENETERALISEST MARTSIPANIST VALMISTATUD PANELLETS'ID

Segu, mis koosneb 1 300 g suhkrust, 400 g veest ja 6 g kaaliumvesiniktartraadist, kuumutatakse keemiseni (118 °C) ning lisatakse 1 kg jahvatatud mandleid ja 200 g glükoosi. Segu jäetakse 24 tunniks seisma. Segu valmistamine lõpeb rafineerimisega.

Umbes 18 g peeneteralisest martsipanist vormitakse kastanid ja kaetakse šokolaadiga.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | pruun |
| Konsistents | koorikuga kaetud välispind, pehme sisu |
| Lõhn | šokolaad |
| Maitse | šokolaad ja mandel |

Organoleptilised omadused

Värvus

pruun

Konsistents

koorikuga kaetud välispind, pehme sisu

Lõhn

šokolaad

Maitse

šokolaad ja mandel

Peeneteraline martsipan rullitakse soonilise tainarulliga lahti. Tainale määritakse kondiitrikreemi ja tainas lõigatakse 30 g tükkideks. Seejärel tükid tarretatakse ja glasuuritakse siirupiga.

| Organoleptilised omadused |
| --- |
| Värvus | valge, suhkruvaabaga |
| Konsistents | pehme |
| Lõhn | munakollane |
| Maitse | munakollane ja martsipan |

Organoleptilised omadused

Värvus

valge, suhkruvaabaga

Konsistents

pehme

Lõhn

munakollane

Maitse

munakollane ja martsipan

4.3.   Traditsioonilisus: Kaheksateistkümnenda sajandi katalaani kirjanduses märgitakse, et Barcelona vanalinnas peeti juba tollal iga-aastast kastani- ja panellets'i-laata; panellets'e söödi siis ja süüakse ka tänapäeval pühakutepäeva pidusöömingul koos kastanite ja magusa veiniga. Laadal olid erineva kuju ja maitsega panellets'id välja pandud hiigelsuurtele kandikutele, kus neist moodustati mitmesuguseid pilte ja naljakaid kujundeid. Juba 1796. aasta laadal oli üle kahesaja müügilaua, kus muude kaupade hulgas pakuti panellets'e, mida rahvale välja loositi. Panellets'ide väljaloosimine, mida enamasti tegid kondiitrid, muutus traditsiooniks paljudes suuremates linnades.

Inimesed tõid panellets'e suurtes ja väikestes korvides kirikusse. Panellets'e lasti preestril õnnistada ja neid söödi kirikus ühise usutoiminguna koos ülejäänud kogudusega.

Et anda ettekujutus panellets'ide tarbimisest Barcelona linnas, piisab sellest, kui öelda, et juba 1920. aastal ostis Forn de Sant Jaume (Püha Jaakobuse pagariäri, Barcelona linna üks mainekamaid pagariärisid) ainuüksi piiniapähkli-panellets'ide valmistamiseks tuhat kilo kooritud piiniapähkleid. Barcelona provintsi pagarite ja kondiitrite gildi andmetel söödi 1999. aasta sügisel Barcelona linnas ja linnapiirkonnas umbes 600 000 kilo panellets'e, kusjuures kõige populaarsemad on piiniapähkli-panellets'id (50 %) ja mandli-panellets'id (15 %).

Lisaks sellele on panellets'idel etnograafiliste uuringute kohaselt rituaalne tähendus nagu kõikidel traditsioonilistel maiustustel, mida süüakse erilistel päevadel.

4.4.   Toote kirjeldus: Organoleptilised omadused: arvestades, et kõnealused omadused (värvus, maitse, lõhn ja tekstuur) olenevad panellets'ide sordist, on neid eespool iga sordi puhul eraldi kirjeldatud.

Füüsikalised ja keemilised omadused: panellets'ide koostis oleneb valmistamiseks kasutatava martsipani liigist (tavaline, jämedateraline, peeneteraline) ning asjaomasest sordist. Kartulite, jamsi, õunte, säilitus- ja kunstlike värvainete kasutamine on aga igal juhul rangelt keelatud.

Mikrobioloogilised omadused: mikrobioloogilised kriteeriumid, mida tuleb täita, on sätestatud asjaomastes tervishoidu käsitlevates õigusaktides (nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/43/EMÜ toiduainete hügieeni kohta).

Esitlemine: traditsiooniliselt müüakse toodet panellets'e kaalukaubana jaemüügis, kommipoodides ja muudes kauplustes. Pakendis müümise korral peavad panellets'ide karbid olema tähistatud vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

4.5.   Eripära miinimumnõuded ja kontrollikord: Registreeritud garanteeritud traditsioonilise eritunnusega panellets'idel peab olema eripära, mis eristab seda muudest panellets'idest. Seega tohib tavalise martsipani valmistamisel kasutada üksnes kuivatatud kooritud mandleid, suhkrut ja muna. Tärklise (kartuli või jamsi), õunte, säilitus- või kunstlike värvainete lisamine on keelatud.

Kontrollida tuleks järgmist: organoleptilised omadused, tärklise puudumine (testimine I2 lahusega), säilitusainete (sorbhappe/sorbaadi, bensoehappe/bensoaadi) ja kunstlike värvainete puudumine (kõrgsurvevedelikkromatograafiline testimine), õunte puudumine (lahustuvate toidukiudainete keemiline määramine). Panellets'ide sortide puhul, mis puuvilju ei sisalda, kontrollitakse valmistoodet; puuvilju sisaldavate sortide puhul aga martsipani.

Eespool sätestatud elemente peavad kontrollima Mesa Veritas Español sertifitseerimisasutused ja teised asutused, kes tagavad vastavuse standardile EN-45011. Sertifitseerimisasutused kontrollivad tootja kontrollisüsteemi ja toote omadusi ning teostavad korrapärast järelkontrolli.

Sertifitseerimisasutused kontrollivad tootmistingimusi ja valmistoote omadusi. Nad väljastavad asjaomastele äriühingutele esialgse sertifikaadi; äriühing peab esitama ühele volitatud sertifitseerimisasutusele kirjaliku taotluse, milles ta kohustub järgima spetsifikaatides sisalduvaid nõudeid ja kontrollima spetsifikaadile vastavust.

Tootjad peavad säilitama kirjaliku dokumentatsiooni, mis kirjeldab tootmise spetsifikaate ja valmistoote omadusi. Lisaks sellele peavad nad koostama aruandeid toote panellets toodangu kohta.

Kui vastavussertifikaat on antud, korraldavad sertifitseerimisasutused perioodilist järelevalvet ja kontrolli vastavalt toote hooajalisele iseloomule ja iga tootja tootmismahule. Spetsifikaatidele vastavust kontrollitakse tootjate kontrollisüsteemi auditi, esitatud dokumentide läbivaatamise ning tootmise pistelise kontrolli teel.

5.   Artikli 13 lõike 2 kohane kaitsetaotlus: Puudub

---