# Úradný vestník C 289/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 289 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 501. decembra 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 289

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 501. decembra 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 289/01 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 289/01

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2007/C 289/06 | Rozhodnutie Rady z 26. novembra 2007, ktorým sa vymenúva taliansky člen a lotyšský a luxemburský náhradník riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci | 5 |
| | Komisia |
| 2007/C 289/07 | Výmenný kurz eura | 7 |
| 2007/C 289/08 | Stanovisko Poradného výboru pre koncentrácie prijaté na jeho 153. zasadnutí dňa 2. augusta 2007 k predbežnému návrhu rozhodnutia vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (v súlade s článkom 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Nová národná strana obehových euromincí | 10 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2007/C 289/11 | Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Zmena a doplnenie záväzkov verejnej služby uložených na pravidelné letecké dopravné služby medzi Aurillacom a Parížom (Orly), ktorú sa rozhodlo vykonať Francúzsko | 18 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2007/C 289/06

Rozhodnutie Rady z 26. novembra 2007, ktorým sa vymenúva taliansky člen a lotyšský a luxemburský náhradník riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci

5

Komisia

2007/C 289/07

Výmenný kurz eura

7

2007/C 289/08

Stanovisko Poradného výboru pre koncentrácie prijaté na jeho 153. zasadnutí dňa 2. augusta 2007 k predbežnému návrhu rozhodnutia vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (v súlade s článkom 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)

(v súlade s článkom 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)

9

2007/C 289/10

Nová národná strana obehových euromincí

10

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2007/C 289/11

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

11

2007/C 289/12

Zmena a doplnenie záväzkov verejnej služby uložených na pravidelné letecké dopravné služby medzi Aurillacom a Parížom (Orly), ktorú sa rozhodlo vykonať Francúzsko

18

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Rada |
| 2007/C 289/13 | Verejná výzva — Európska spolupráca v oblasti vedeckého a technického výskumu (COST) | 19 |
| | Komisia |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Výzva na predkladanie návrhov – EACEA 27/07 — Podpora nadnárodnej distribúcie európskych filmov – Automatická podpora | 21 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2007/C 289/15 | Štátna pomoc – Taliansko — Štátna pomoc C 39/07 (ex N 188/07) – Pomoc na reštrukturalizáciu pre textilnú skupinu Legler — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 22 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2007/C 289/16 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 29 |
| 2007/C 289/17 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 32 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Rada

2007/C 289/13

Verejná výzva — Európska spolupráca v oblasti vedeckého a technického výskumu (COST)

19

Komisia

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Výzva na predkladanie návrhov – EACEA 27/07 — Podpora nadnárodnej distribúcie európskych filmov – Automatická podpora

21

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2007/C 289/15

Štátna pomoc – Taliansko — Štátna pomoc C 39/07 (ex N 188/07) – Pomoc na reštrukturalizáciu pre textilnú skupinu Legler — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

22

INÉ AKTY

Komisia

2007/C 289/16

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

29

2007/C 289/17

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/1

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/01)

| Dátum prijatia rozhodnutia | 27. 6. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 838/06 |
| Členský štát | Portugalsko |
| Región | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Právny základ | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Regionálny rozvoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia, Daňová úľava |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 48,97 mil. EUR |
| Intenzita | 24,5 % |
| Trvanie | 1.2002-12.2012 |
| Sektory hospodárstva | Spracovateľský priemysel |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

27. 6. 2007

Číslo pomoci

N 838/06

Členský štát

Portugalsko

Región

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Právny základ

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Regionálny rozvoj

Forma pomoci

Priama dotácia, Daňová úľava

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 48,97 mil. EUR

Intenzita

24,5 %

Trvanie

1.2002-12.2012

Sektory hospodárstva

Spracovateľský priemysel

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 10. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 473/07 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Právny základ | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Regionálny rozvoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 6,9 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 2008-2018 |
| Sektory hospodárstva | Pošty a telekomunikácie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Dátum prijatia rozhodnutia

10. 10. 2007

Číslo pomoci

N 473/07

Členský štát

Taliansko

Región

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Právny základ

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Regionálny rozvoj

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 6,9 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

2008-2018

Sektory hospodárstva

Pošty a telekomunikácie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4753 – Antalis/MAP)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/02)

Dňa 24. októbra 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 2 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4753. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4753. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/3

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4936 – BENTELER/SGLT/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/03)

Dňa 22. novembra 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4936. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4936. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/4

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/04)

Dňa 23. novembra 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4899. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4899. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/4

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/05)

Dňa 25. októbra 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4865. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4865. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/5

---

ROZHODNUTIE RADY

z 26. novembra 2007,

ktorým sa vymenúva taliansky člen a lotyšský a luxemburský náhradník riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci

(2007/C 289/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2062/94 z 18. júla 1994, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (1), a najmä na jeho článok 8,

so zreteľom na zoznam osôb navrhnutých na vymenovanie, ktoré Rade predložil predseda Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, pokiaľ ide o návrhy skupiny členov zastupujúcich organizácie zamestnávateľov a zamestnancov v rámci tohto výboru,

keďže:

| (1) | Rada svojím rozhodnutím z 8. novembra 2007 (2) vymenovala členov a náhradníkov riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na obdobie od 8. novembra 2007 do 7. novembra 2010, s výnimkou talianskych, lotyšských a luxemburských členov. |
| --- | --- |

(1)

Rada svojím rozhodnutím z 8. novembra 2007 (2) vymenovala členov a náhradníkov riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na obdobie od 8. novembra 2007 do 7. novembra 2010, s výnimkou talianskych, lotyšských a luxemburských členov.

| (2) | Na neobsadené miesta je potrebné vymenovať talianskeho člena a lotyšského a luxemburského náhradníka, ktorí zastupujú organizácie zamestnávateľov, |
| --- | --- |

(2)

Na neobsadené miesta je potrebné vymenovať talianskeho člena a lotyšského a luxemburského náhradníka, ktorí zastupujú organizácie zamestnávateľov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Za člena a náhradníkov riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci sa na obdobie do 7. novembra 2010 vymenúvajú:

ZÁSTUPCOVIA ORGANIZÁCIÍ ZAMESTNÁVATEĽOV

| Krajina | Členovia | Náhradníci |
| --- | --- | --- |
| Taliansko | Luigi CASANO | – |
| Lotyšsko | – | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luxembursko | – | Robert KANZ |

Krajina

Členovia

Náhradníci

Taliansko

Luigi CASANO

–

Lotyšsko

–

Aleksandrs GRIGORJEVS

Luxembursko

–

Robert KANZ

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uverejní pre informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 26. novembra 2007

Za Radu

predseda

J. SILVA

---

(1)  Ú. v. ES L 216, 20.8.1994, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1112/2005 (Ú. v. EÚ L 184, 24.6.2005, s. 5).

1

(2)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

2

---

Komisia

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/7

---

Výmenný kurz eura (1)

30. novembra 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4761 |
| JPY | Japonský jen | 163,43 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4575 |
| GBP | Britská libra | 0,71455 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3715 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6541 |
| ISK | Islandská koruna | 90,02 |
| NOK | Nórska koruna | 8,114 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5842 |
| CZK | Česká koruna | 26,261 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 253 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7005 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,6133 |
| RON | Rumunský lei | 3,4861 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,161 |
| TRY | Turecká líra | 1,734 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6643 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4695 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,4954 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9105 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,1336 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 359,71 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,956 |
| CNY | Čínsky juan | 10,9231 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,324 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 831,06 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9663 |
| PHP | Filipínske peso | 63,133 |
| RUB | Ruský rubeľ | 36,006 |
| THB | Thajský baht | 45,365 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4761

JPY

Japonský jen

163,43

DKK

Dánska koruna

7,4575

GBP

Britská libra

0,71455

SEK

Švédska koruna

9,3715

CHF

Švajčiarsky frank

1,6541

ISK

Islandská koruna

90,02

NOK

Nórska koruna

8,114

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5842

CZK

Česká koruna

26,261

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

253

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7005

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,6133

RON

Rumunský lei

3,4861

SKK

Slovenská koruna

33,161

TRY

Turecká líra

1,734

AUD

Austrálsky dolár

1,6643

CAD

Kanadský dolár

1,4695

HKD

Hongkongský dolár

11,4954

NZD

Novozélandský dolár

1,9105

SGD

Singapurský dolár

2,1336

KRW

Juhokórejský won

1 359,71

ZAR

Juhoafrický rand

9,956

CNY

Čínsky juan

10,9231

HRK

Chorvátska kuna

7,324

IDR

Indonézska rupia

13 831,06

MYR

Malajzijský ringgit

4,9663

PHP

Filipínske peso

63,133

RUB

Ruský rubeľ

36,006

THB

Thajský baht

45,365

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/8

---

Stanovisko Poradného výboru pre koncentrácie prijaté na jeho 153. zasadnutí dňa 2. augusta 2007 k predbežnému návrhu rozhodnutia vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená operácia predstavuje koncentráciu s významom pre celé Spoločenstvo v zmysle článkov 1 a 4 ods. 5 a článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

1.

Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená operácia predstavuje koncentráciu s významom pre celé Spoločenstvo v zmysle článkov 1 a 4 ods. 5 a článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách.

| 2. | Poradný výbor súhlasí s vymedzením príslušných trhov s výrobkami, ako to Komisia stanovila v návrhu rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.

Poradný výbor súhlasí s vymedzením príslušných trhov s výrobkami, ako to Komisia stanovila v návrhu rozhodnutia.

| 3. | Poradný výbor súhlasí s vymedzením príslušných geografických trhov, ako to Komisia stanovila v návrhu rozhodnutia. |
| --- | --- |

3.

Poradný výbor súhlasí s vymedzením príslušných geografických trhov, ako to Komisia stanovila v návrhu rozhodnutia.

| 4. | Poradný výbor súhlasí s posúdením Komisie, že transakcia nevedie k obavám v súvislosti s hospodárskou súťažou z dôvodu nekoordinovaných alebo koordinovaných vplyvov v službách GDS. |
| --- | --- |

4.

Poradný výbor súhlasí s posúdením Komisie, že transakcia nevedie k obavám v súvislosti s hospodárskou súťažou z dôvodu nekoordinovaných alebo koordinovaných vplyvov v službách GDS.

| 5. | Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená koncentrácia nevyvoláva vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť so spoločným trhom v súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia o fúziách. |
| --- | --- |

5.

Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená koncentrácia nevyvoláva vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť so spoločným trhom v súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia o fúziách.

| 6. | Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená koncentrácia by mala byť vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom a s uplatňovaním Dohody o EHP v súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 8 ods. 1 nariadenia o fúziách a článkom 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

6.

Poradný výbor súhlasí s Komisiou, že oznámená koncentrácia by mala byť vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom a s uplatňovaním Dohody o EHP v súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 8 ods. 1 nariadenia o fúziách a článkom 57 Dohody o EHP.

| 7. | Poradný výbor súhlasí, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

7.

Poradný výbor súhlasí, aby sa jeho stanovisko uverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie.

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/9

---

Záverečná správa vyšetrovateľa vo veci COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

(v súlade s článkom 15 a 16 rozhodnutia Komisie 2001/462/ES, ESUO z 23. mája 2001 o pôsobnosti vyšetrovateľov v niektorých konaniach vo veci hospodárskej súťaže – Ú. v. ES L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2007/C 289/09)

Dňa 15. januára 2007 bola Komisii zo strany podniku Travelport LLC doručená žiadosť o postúpenie v súlade s článkom 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (nariadenie o fúziách). Ani jeden z členských štátov zodpovedný za posúdenie danej koncentrácie podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže (Rakúsko, Nemecko, Taliansko a Poľsko) nevzniesol námietky k postúpeniu. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa koncentrácia považovala za koncentráciu s významom pre celé Spoločenstvo podľa článku 4 ods. 5 nariadenia o fúziách, a preto bolo nutné oznámiť ju Komisii.

Následne dňa 23. marca 2007 bolo Komisii doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Travelport LLC získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom Worldspan Technologies Inc. prostredníctvom kúpy akcií.

Na základe predbežného posúdenia uvedeného oznámenia Komisia dospela k záveru, že transakcia vyvoláva vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť so spoločným trhom a s uplatňovaním Dohody o EHP. Komisia preto 3. mája 2007 rozhodla o začatí konania v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) nariadenia o fúziách.

Podniku Travelport LLC bolo na základe žiadosti a v súlade s „Osvedčenými postupmi na vykonávanie kontrolných konaní pri fúziách v ES“ GR pre hospodársku súťaž umožnené posúdiť dňa 15. mája 2007 kľúčový dokument v dokumentácii.

Po dôkladnom preskúmaní trhu Komisia dospela k záveru, že navrhovaná transakcia významne neovplyvní účinnú hospodársku súťaž na spoločnom trhu ani na jeho podstatnej časti, a je preto zlučiteľná so spoločným trhom a s Dohodou o EHP. Z tohto dôvodu nebol oznamujúcej strane zaslaný žiadny súpis námietok.

Žiadny účastník koncentrácie ani tretia strana sa na mňa neobrátili s nijakou požiadavkou ani mi nepredložili nijaké materiály. V tejto veci sa nevyžadujú žiadne osobitné pripomienky, pokiaľ ide o právo byť vypočutý.

V Bruseli 8. augusta 2007

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/10

---

Nová národná strana obehových euromincí

(2007/C 289/10)

Image

Obehové euromince majú v celej eurozóne štatút zákonného platidla. Komisia zverejňuje všetky nové vzory euromincí (1) s cieľom informovať každého, kto pri svojej profesii prichádza s mincami do kontaktu, a rovnako aj širokú verejnosť. V súlade so závermi Rady z 8. decembra 2003 (2) členské štáty eurozóny a krajiny, ktoré so Spoločenstvom uzavreli menovú dohodu ustanovujúcu vydávanie obehových euromincí, môžu vydať do obehu určité množstvo pamätných euromincí pod podmienkou, že krajina vydá len jeden nový vzor mince ročne, a to v nominálnej hodnote 2 eur. Pamätné mince majú rovnaké technické parametre ako bežné obehové euromince, na národnej strane však nesú pamätný vzor.

Štát vydania: Fínsko

Pamätná udalosť: 90. výročie vyhlásenia nezávislosti

Vecný popis motívu: vo vnútornom kruhu mince je vyobrazených deväť ľudí veslujúcich na člne s dlhými veslami. Vo vrchnej časti motívu je označenie roka 2007 a v jeho spodnej časti je rok 1917. Značka mincovne sa nachádza na ľavej strane a označenie krajiny „FI“ sa nachádza na pravej strane. Vo vonkajšom kruhu je vyobrazených dvanásť hviezd európskej vlajky.

Množstvo vydania: 2 milióny mincí

Približný dátum vydania: december 2007

Motív na hrane: „SUOMI FINLAND ★★★“, kde ★ predstavuje hlavu leva.

---

(1)  Pozri Ú. v. ES C 373, 28.12.2001, s. 1, s odkazmi na všetky národné strany vydané v roku 2002.

(2)  Pozri závery Rady pre všeobecné záležitosti z 8. decembra 2003 o zmenách vo vzoroch národných strán euromincí. Pozri takisto odporúčanie Komisie z 29. septembra 2003 o spoločnom postupe pri zmene vzoru lícnych národných strán obehových euromincí (Ú. v. EÚ L 264, 15.10.2003, s. 38).

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/11

---

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

(2007/C 289/11)

XA číslo: XA 171/07

Členský štát: Slovinská republika

Región: oblasť obce Kranj

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Podpory programov rozvoja vidieka v mestskej obci Kranj v programovom období 2007-2013

Právny základ: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| | 2007: 67 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 67 000 EUR

| | 2008: 68 800 EUR |
| --- | --- |

2008: 68 800 EUR

| | 2009: 70 600 EUR |
| --- | --- |

2009: 70 600 EUR

| | 2010: 72 300 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 300 EUR

| | 2011: 74 100 EUR |
| --- | --- |

2011: 74 100 EUR

| | 2012: 76 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 76 000 EUR

| | 2013: 77 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 77 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci:

| 1. | Investície do poľnohospodárskych podnikov:






  — | do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach; |
| --- | --- | --- |

1.

—

do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach;

| — | do 40 % oprávnených nákladov na investície do poľnohospodárskej činnosti v iných oblastiach. |
| --- | --- |

—

do 40 % oprávnených nákladov na investície do poľnohospodárskej činnosti v iných oblastiach.

Pomoc je určená na investície v oblasti renovácie poľnohospodárskych objektov, na investície do nákupu vybavenia maštalí, vybavenia určeného na poľnohospodársku výrobu a na investície do trvalých sadov a odvodňovania, zavlažovania a vylepšenia kvality pôdy a do úpravy pastvín a prístupov v rámci poľnohospodárskeho podniku.

| 2. | Zachovanie tradičnej krajiny a budov:






  — | na investície do nevýrobných objektov do 100 % oprávnených nákladov; |
| --- | --- | --- |

2.

—

na investície do nevýrobných objektov do 100 % oprávnených nákladov;

| — | na investície do výrobného majetku do 60 % skutočných nákladov v iných oblastiach alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch. |
| --- | --- |

—

na investície do výrobného majetku do 60 % skutočných nákladov v iných oblastiach alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch.

| 3. | Pomoc na platenie poistného:
  pomoc obce predstavuje rozdiel medzi výškou spolufinancovaného poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby. |
| --- | --- |

3.

pomoc obce predstavuje rozdiel medzi výškou spolufinancovaného poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby.

| 4. | Pomoc na preparcelovanie pozemkov:






  — | do 50 % oprávnených nákladov na právne a administratívne úkony. |
| --- | --- | --- |

4.

—

do 50 % oprávnených nákladov na právne a administratívne úkony.

| 5. | Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore:






  — | do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, organizácie fór na výmenu znalostí medzi poľnohospodárskymi podnikmi, súťaží, výstav, trhov a účasti na nich, popularizácie vedeckých poznatkov, publikácií, akými sú katalógy a internetové stránky, nákladov na zastúpenie poľnohospodára počas jeho choroby alebo dovolenky. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

5.

—

do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, organizácie fór na výmenu znalostí medzi poľnohospodárskymi podnikmi, súťaží, výstav, trhov a účasti na nich, popularizácie vedeckých poznatkov, publikácií, akými sú katalógy a internetové stránky, nákladov na zastúpenie poľnohospodára počas jeho choroby alebo dovolenky. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

Dátum implementácie: Júl 2007 (prípadne deň začatia platnosti predpisu)

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Podpora MSP

Názvy článkov nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 a oprávnené výdavky: Kapitola II návrhu Predpisu o poskytovaní pomoci na ochranu a rozvoj poľnohospodárstva, lesníctva a vidieka v mestskej obci Kranj zahŕňa také opatrenia, ktoré predstavujú štátnu pomoc v súlade s nasledovnými článkami nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006. s. 3):

článok 4 nariadenia Komisie: Investície do poľnohospodárskych podnikov;

článok 5 nariadenia Komisie: Zachovanie tradičnej krajiny a budov;

článok 12 nariadenia Komisie: Pomoc na platby poistného;

článok 13 nariadenia Komisie: Pomoc na preparcelovanie pozemku;

článok 15 nariadenia Komisie: Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore.

Príslušné odvetvie (odvetvia) hospodárstva: Poľnohospodárstvo – pestovanie plodín a chov zvierat

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Internetová stránka: (Uveďte internetovú adresu, na ktorej je dostupné úplné znenie textu schémy alebo kritériá a podmienky, v súlade s ktorými sa individuálna štátna pomoc poskytuje mimo rámca schémy štátnej pomoci.)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Ďalšie informácie: Pomoc na platby poistného na poistenie zasiatych plodín a plodov zahŕňa nasledujúce nepriaznivé poveternostné udalosti, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám: jarné vymrznutie, krupobitie, úder blesku, požiar, ktorý je následkom úderu blesku, víchrica a záplavy.

V predpisoch obce sú splnené požiadavky nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúce sa opatrení, ktoré bude vykonávať obec, a ustanovenia všeobecných predpisov (postup pred poskytnutím pomoci, kumulácia, transparentnosť a kontrola pomoci).

Podpis zodpovednej osoby:

Damijan PERNE

starosta

Číslo pomoci: XA 172/07

Členský štát: Slovinská republika

Región: Oblasť obce Laško

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Právny základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| | Na rok 2007 vo výške 47 800 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2007 vo výške 47 800 EUR

| | Na rok 2008 vo výške 50 000 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2008 vo výške 50 000 EUR

| | Na rok 2009 vo výške 53 500 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2009 vo výške 53 500 EUR

| | Na rok 2010 vo výške 55 000 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2010 vo výške 55 000 EUR

| | Na rok 2011 vo výške 57 000 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2011 vo výške 57 000 EUR

| | Na rok 2012 vo výške 58 500 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2012 vo výške 58 500 EUR

| | Na rok 2013 vo výške 60 000 EUR |
| --- | --- |

Na rok 2013 vo výške 60 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci:

| 1. | Investície do poľnohospodárskych podnikov:






  — | do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach; |
| --- | --- | --- |

1.

—

do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach;

| — | do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach; |
| --- | --- |

—

do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach;

| — | do 60 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach alebo do 50 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach v prípade, že investíciu realizuje mladý poľnohospodár do piatich rokov od založenia poľnohospodárskeho podniku. |
| --- | --- |

—

do 60 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach alebo do 50 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach v prípade, že investíciu realizuje mladý poľnohospodár do piatich rokov od založenia poľnohospodárskeho podniku.

Pomoc je určená na investície v oblasti renovácie poľnohospodárskych objektov a nákupu vybavenia určeného na poľnohospodársku výrobu a na investície do trvalých sadov a odvodňovania, zavlažovania a vylepšenia kvality pôdy a úpravy pastvín.

| 2. | Zachovanie tradičnej krajiny a budov:






  — | na investície do nevýrobných objektov do 100 % skutočných nákladov; |
| --- | --- | --- |

2.

—

na investície do nevýrobných objektov do 100 % skutočných nákladov;

| — | na investície do produktívneho majetku do 60 % skutočných nákladov alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch; |
| --- | --- |

—

na investície do produktívneho majetku do 60 % skutočných nákladov alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch;

| — | dodatočná pomoc sa schvaľuje vo výške do 100 % na krytie mimoriadnych nákladov, ktoré vznikli použitím tradičných materiálov nutných na zachovanie dedičných hodnôt budovy. |
| --- | --- |

—

dodatočná pomoc sa schvaľuje vo výške do 100 % na krytie mimoriadnych nákladov, ktoré vznikli použitím tradičných materiálov nutných na zachovanie dedičných hodnôt budovy.

| 3. | Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme:






  — | do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení; |
| --- | --- | --- |

3.

—

do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení;

| — | ak premiestnenie budovy prinesie poľnohospodárovi prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár musí sám prispieť najmenej 50 % v znevýhodnených oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 % z takéhoto zvýšenia hodnoty budovy po premiestnení. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach; |
| --- | --- |

—

ak premiestnenie budovy prinesie poľnohospodárovi prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár musí sám prispieť najmenej 50 % v znevýhodnených oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 % z takéhoto zvýšenia hodnoty budovy po premiestnení. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach;

| — | ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % nákladov alebo najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity v znevýhodnených oblastiach. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach. |
| --- | --- |

—

ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % nákladov alebo najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity v znevýhodnených oblastiach. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach.

| 4. | Pomoc na platenie poistného:






  — | pomoc obce do 10 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov; |
| --- | --- | --- |

4.

—

pomoc obce do 10 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov;

| — | pomoc obce predstavuje rozdiel medzi výškou spolufinancovaného poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zvierat pre prípad úmrtia zvierat z dôvodu ochorenia. |
| --- | --- |

—

pomoc obce predstavuje rozdiel medzi výškou spolufinancovaného poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zvierat pre prípad úmrtia zvierat z dôvodu ochorenia.

| 5. | Pomoc na preparcelovanie pozemkov:






  — | do 100 % oprávnených nákladov na právne a administratívne úkony |
| --- | --- | --- |

5.

—

do 100 % oprávnených nákladov na právne a administratívne úkony

| 6. | Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov:






  — | do 100 % oprávnených nákladov na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku vrátane pomoci poskytnutej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere v súlade s príslušnými nariadeniami Spoločenstva. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

6.

—

do 100 % oprávnených nákladov na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku vrátane pomoci poskytnutej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere v súlade s príslušnými nariadeniami Spoločenstva. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

| 7. | Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore:






  — | do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, v oblasti náhradných služieb, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

7.

—

do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, v oblasti náhradných služieb, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

Dátum implementácie: Jún 2007 (prípadne deň začatia platnosti predpisu)

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Podpora MSP

Názvy článkov nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 a oprávnené výdavky: Kapitola II návrhu Predpisu o poskytovaní štátnej pomoci na ochranu a rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v obci Laško na programové obdobie 2007 – 2013 zahŕňa také opatrenia, ktoré predstavujú štátnu pomoc v súlade s nasledovnými článkami nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006. s. 3):

článok 4 nariadenia Komisie: Investície do poľnohospodárskych podnikov;

článok 5 nariadenia Komisie: Zachovanie tradičnej krajiny a budov;

článok 6 nariadenia Komisie: Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme;

článok 12 nariadenia Komisie: Pomoc na platby poistného;

článok 13 nariadenia Komisie: Pomoc na preparcelovanie pozemkov;

článok 14 nariadenia Komisie: Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov;

článok 15 nariadenia Komisie: Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore.

Príslušné odvetvia hospodárstva: Pestovanie plodín a chov zvierat

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Internetová stránka: (Uveďte internetovú adresu, kde je k dispozícii celkový text schémy alebo kritéria a podmienky na poskytnutie individuálnej štátnej pomoci mimo schémy štátnej pomoci.)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Ďalšie informácie: Pomoc na platby poistného na poistenie zasiatych plodín a plodov zahŕňa nasledujúce nepriaznivé poveternostné udalosti, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám: jarné vymrznutie, krupobitie, úder blesku, požiar, ktorý je následkom úderu blesku, víchrica a záplavy.

V predpisoch obce sú splnené požiadavky nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúce sa opatrení, ktoré bude vykonávať obec, a ustanovenia všeobecných predpisov (postup na poskytnutie pomoci, kumulácia, transparentnosť a kontrola pomoci).

Podpis zodpovednej osoby:

Sandra BARACHINI

riaditeľka obecnej správy

XA číslo: XA 173/07

Členský štát: Slovinsko

Región: Špeciálna kontrolovaná oblasť obcí Idrija a Logatec podľa Programu realizácie opatrení na prevenciu šírenia a na potlačenie hromadného výskytu chrústa obyčajného

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Zdravotná starostlivosť o rastliny – Chrúst obyčajný

Právny základ: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| Rok: | Spolu PP 4275 |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Spolu | 540 000 EUR |

Rok:

Spolu PP 4275

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Spolu

540 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: Brutto intenzita štátnej pomoci bude do 100 percent nákladov na subvencovanú službu, to je nákladov na prevenciu šírenia a sledovanie chrústa obyčajného.

V súlade s Programom realizácie opatrení na prevenciu šírenia a potláčania hromadného výskytu chrústa obyčajného zahŕňajú:

nákup biotického prostriedku,

zdravotné inšpekcie,

testovanie a opatrenia na potlačenie hromadného výskytu chrústa obyčajného.

Dátum implementácie:

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Dátum (rok a mesiac), dokedy bude možné poskytovať štátnu pomoc v zmysle schémy: 1. 8. 2007-30. 6. 2009

Účel pomoci:

| — | podpora MSP; |
| --- | --- |

—

podpora MSP;

| — | prevencia šírenia a potláčanie hromadného výskytu poľného škodcu chrústa obyčajného. |
| --- | --- |

—

prevencia šírenia a potláčanie hromadného výskytu poľného škodcu chrústa obyčajného.

Prihlásená štátna pomoc je v súlade s prvým odsekom článku 10 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006. s. 3).

Príslušné odvetvie (odvetvia) hospodárstva: Poľnohospodárstvo – poľnohospodárska výroba

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Internetová stránka: (Uveďte internetovú adresu, na ktorej je dostupné úplné znenie textu schémy alebo kritériá a podmienky, v súlade s ktorými sa individuálna štátna pomoc poskytuje mimo rámca schémy štátnej pomoci.)

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Dátum: 11. júl 2007

Podpis zodpovednej osoby:

Mgr. Katarina GROZNIK

riaditeľka

XA číslo: XA 188/07

Členský štát: Slovinská republika

Región: Oblasť obce Žalec

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Právny základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| | 2007 – 160 974 EUR |
| --- | --- |

2007 – 160 974 EUR

| | 2008 – 160 974 EUR |
| --- | --- |

2008 – 160 974 EUR

| | 2009 – 160 974 EUR |
| --- | --- |

2009 – 160 974 EUR

| | 2010 – 170 000 EUR |
| --- | --- |

2010 – 170 000 EUR

| | 2011 – 170 000 EUR |
| --- | --- |

2011 – 170 000 EUR

| | 2012 – 175 000 EUR |
| --- | --- |

2012 – 175 000 EUR

| | 2013 – 175 000 EUR |
| --- | --- |

2013 – 175 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci:

| 1. | Investície do poľnohospodárskych podnikov v primárnej výrobe:






  — | do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach, |
| --- | --- | --- |

1.

—

do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach,

| — | do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach, |
| --- | --- |

—

do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach,

| — | do 60 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach alebo do 50 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach v prípade, že investíciu realizuje mladý poľnohospodár do piatich rokov od založenia poľnohospodárskeho podniku. |
| --- | --- |

—

do 60 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach alebo do 50 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach v prípade, že investíciu realizuje mladý poľnohospodár do piatich rokov od založenia poľnohospodárskeho podniku.

Pomoc je určená na investície v oblasti renovácie poľnohospodárskych objektov, na investície do nákupu vybavenia určeného na poľnohospodársku výrobu, ako aj na investície do trvalých sadov a odvodňovania, zavlažovania a vylepšenia kvality pôdy a úpravy pastvín.

| 2. | Zachovanie tradičnej krajiny a budov:






  — | na investície do nevýrobných objektov do 100 % skutočných nákladov, |
| --- | --- | --- |

2.

—

na investície do nevýrobných objektov do 100 % skutočných nákladov,

| — | na investície do výrobného majetku do 60 % skutočných nákladov alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch, |
| --- | --- |

—

na investície do výrobného majetku do 60 % skutočných nákladov alebo do 75 % v znevýhodnených oblastiach pod podmienkou, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch,

| — | dodatočná pomoc sa schvaľuje vo výške do 100 % na krytie mimoriadnych nákladov, ktoré vznikli použitím tradičných materiálov nutných na zachovanie historickej hodnoty budovy. |
| --- | --- |

—

dodatočná pomoc sa schvaľuje vo výške do 100 % na krytie mimoriadnych nákladov, ktoré vznikli použitím tradičných materiálov nutných na zachovanie historickej hodnoty budovy.

| 3. | Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme:






  — | do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení, |
| --- | --- | --- |

3.

—

do 100 % skutočných nákladov, ak premiestnenie spočíva iba v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení,

| — | ak z premiestnenia budovy vyplynie pre poľnohospodára prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár musí sám prispieť najmenej 50 % v znevýhodnených oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 % z takéhoto zvýšenia hodnoty budovy po premiestnení. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach, |
| --- | --- |

—

ak z premiestnenia budovy vyplynie pre poľnohospodára prospech z modernejších zariadení, poľnohospodár musí sám prispieť najmenej 50 % v znevýhodnených oblastiach a v ostatných oblastiach najmenej 60 % z takéhoto zvýšenia hodnoty budovy po premiestnení. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach,

| — | ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % nákladov alebo najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity v znevýhodnených oblastiach. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach. |
| --- | --- |

—

ak má premiestnenie budovy za následok zvýšenie výrobnej kapacity, musí príspevok poľnohospodára predstavovať najmenej 60 % nákladov alebo najmenej 50 % nákladov súvisiacich s takýmto zvýšením výrobnej kapacity v znevýhodnených oblastiach. Ak je príjemcom mladý poľnohospodár, tento príspevok predstavuje najmenej 55 % alebo 45 % v znevýhodnených oblastiach.

| 4. | Pomoc na platenie poistného:






  — | výška spolufinancovania obce dopĺňa sumu spolufinancovania poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby. |
| --- | --- | --- |

4.

—

výška spolufinancovania obce dopĺňa sumu spolufinancovania poistného zo štátneho rozpočtu do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby.

| 5. | Pomoc na preparcelovanie pozemkov:






  — | do 100 % skutočne vzniknutých nákladov. |
| --- | --- | --- |

5.

—

do 100 % skutočne vzniknutých nákladov.

| 6. | Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov:
  do 100 % skutočne vzniknutých nákladov vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- |

6.

do 100 % skutočne vzniknutých nákladov vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

| 7. | Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore:






  — | pomoc sa poskytuje do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb vykonaných treťou stranou, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

7.

—

pomoc sa poskytuje do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb vykonaných treťou stranou, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nesmie zahŕňať priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

Dátum implementácie: Júl 2007 (prípadne deň začatia platnosti predpisu)

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Podpora MSP

Názvy článkov nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 a oprávnené výdavky: Kapitola II návrhu Predpisu o poskytovaní pomoci na ochranu a rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v obci Žalec na programové obdobie 2007-2013 zahŕňa také opatrenia, ktoré predstavujú štátnu pomoc v súlade s nasledovnými článkami nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006. s. 3):

článok 4 nariadenia Komisie: Investície do poľnohospodárskych podnikov;

článok 5 nariadenia Komisie: Zachovanie tradičnej krajiny a budov;

článok 6 nariadenia Komisie: Premiestnenie hospodárskych budov vo verejnom záujme;

článok 12 nariadenia Komisie: Pomoc na platby poistného;

článok 13 nariadenia Komisie: Pomoc na preparcelovanie pozemku;

článok 14 nariadenia Komisie: Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov;

článok 15 nariadenia Komisie: Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore.

Príslušné odvetvia hospodárstva: Poľnohospodárstvo – pestovanie rastlín a chov zvierat

Pomoc sa poskytuje na investície do živočíšnej a rastlinnej výroby v poľnohospodárskych podnikoch okrem chovu teplokrvných rás koní, hydiny a králikov. Na chov oviec a kôz sa pomoc poskytuje v znevýhodnených oblastiach.

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Internetová stránka: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Ďalšie informácie: Pomoc na platby poistného na poistenie zasiatych plodín a plodov zahŕňa nasledujúce nepriaznivé poveternostné udalosti, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám: jarné vymrznutie, krupobitie, úder blesku, požiar, ktorý je následkom úderu blesku, víchrica a záplavy.

V predpisoch obce sú splnené požiadavky nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúce sa opatrení, ktoré bude vykonávať obec, a ustanovenia všeobecných predpisov (postup pred poskytnutím pomoci, kumulácia, transparentnosť a kontrola pomoci).

Podpis zodpovednej osoby:

Lojze POSEDEL

starosta obce Žalec

XA číslo: XA 189/07

Členský štát: Slovinská republika

Región: Oblasť obce Lenart

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Právny základ: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku:

| | 2007: 83 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 83 500 EUR

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Maximálna intenzita pomoci:

| 1. | Na investície do poľnohospodárskych podnikov na primárnu výrobu:






  — | do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach; |
| --- | --- | --- |

1.

—

do 50 % oprávnených nákladov v znevýhodnených oblastiach;

| — | do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach. |
| --- | --- |

—

do 40 % oprávnených nákladov na investície v iných oblastiach.

Pomoc je určená na investície v oblasti renovácie poľnohospodárskych objektov a nákupu vybavenia určeného na poľnohospodársku výrobu a na investície do trvalých sadov a odvodňovania, zavlažovania a vylepšenia kvality pôdy a pastvín.

| 2. | Na zachovanie tradičnej krajiny a budov:






  — | do 100 % nákladov na investície na zachovanie kultúrneho dedičstva v poľnohospodárskom podniku, ktoré nemá výrobný charakter; |
| --- | --- | --- |

2.

—

do 100 % nákladov na investície na zachovanie kultúrneho dedičstva v poľnohospodárskom podniku, ktoré nemá výrobný charakter;

| — | do 60 % v iných oblastiach a do 75 % v znevýhodnených oblastiach alebo oblastiach uvedených v článku 36 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) nariadenia (ES) č. 1698/2005, ako je stanovené členskými štátmi v súlade s článkom 50 a 94 príslušného nariadenia, za predpokladu, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch. |
| --- | --- |

—

do 60 % v iných oblastiach a do 75 % v znevýhodnených oblastiach alebo oblastiach uvedených v článku 36 písm. a) bodoch i), ii) alebo iii) nariadenia (ES) č. 1698/2005, ako je stanovené členskými štátmi v súlade s článkom 50 a 94 príslušného nariadenia, za predpokladu, že investícia nebude mať za následok zvýšenie výroby v poľnohospodárskych podnikoch.

| 3. | Na platenie poistného:






  — | finančná pomoc obce dopĺňa spolufinancovanie poistného zo štátneho rozpočtu až do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov pred nepriaznivými poveternostnými udalosťami a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby. |
| --- | --- | --- |

3.

—

finančná pomoc obce dopĺňa spolufinancovanie poistného zo štátneho rozpočtu až do výšky 50 % oprávnených nákladov na poistné na poistenie zasiatych plodín a plodov pred nepriaznivými poveternostnými udalosťami a na poistenie zvierat v prípade ich úmrtia z dôvodu choroby.

| 4. | Na preparcelovanie pozemkov:






  — | do 100 % skutočných nákladov na právne a administratívne úkony. |
| --- | --- | --- |

4.

—

do 100 % skutočných nákladov na právne a administratívne úkony.

| 5. | Na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov:






  — | do 100 % nákladov na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a dizajn výrobku vrátane pomoci poskytnutej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere v súlade s príslušnými nariadeniami Spoločenstva. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

5.

—

do 100 % nákladov na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a dizajn výrobku vrátane pomoci poskytnutej na prípravu žiadostí o uznanie zemepisných označení a označení pôvodu alebo osvedčení o špecifickom charaktere v súlade s príslušnými nariadeniami Spoločenstva. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

| 6. | Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore:






  — | do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom. |
| --- | --- | --- |

6.

—

do 100 % nákladov v oblasti vzdelávania, školenia poľnohospodárov, poradenských služieb, organizácie fór, súťaží, výstav, trhov, publikácií, katalógov, internetových stránok. Pomoc sa poskytuje vo forme subvencovaných služieb a nezahŕňa priame peňažné platby poľnohospodárskym výrobcom.

Dátum implementácie: Júl 2007 (prípadne deň začatia platnosti predpisu)

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Podpora MSP

Názvy článkov nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 a oprávnené výdavky: Kapitola II návrhu Predpisu o poskytovaní štátnej pomoci na programy poľnohospodárstva v obci Lenart zahŕňa také opatrenia, ktoré predstavujú štátnu pomoc v súlade s nasledovnými článkami nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoci pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006. s. 3):

článok 4 nariadenia Komisie: Investície do poľnohospodárskych podnikov;

článok 5 nariadenia Komisie: Zachovanie tradičnej krajiny a budov;

článok 12 nariadenia Komisie: Pomoc na platby poistného;

článok 13 nariadenia Komisie: Pomoc na preparcelovanie pozemku;

článok 14 nariadenia Komisie: Pomoc na podporu výroby kvalitných poľnohospodárskych výrobkov;

článok 15 nariadenia Komisie: Udelenie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore.

Príslušné odvetvia hospodárstva: Poľnohospodárstvo – pestovanie plodín a chov zvierat

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

Internetová stránka: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Ďalšie informácie: Pomoc na platby poistného na poistenie zasiatych plodín a plodov zahŕňa nasledujúce nepriaznivé poveternostné udalosti, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám: jarné vymrznutie, krupobitie, úder blesku, požiar, ktorý je následkom úderu blesku, víchrica a záplavy.

V predpisoch obce sú splnené požiadavky nariadenia (ES) č. 1857/2006 týkajúce sa opatrení, ktoré bude vykonávať obec, a ustanovenia všeobecných predpisov (postup pred poskytnutím pomoci, kumulácia, transparentnosť a kontrola pomoci).

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/18

---

Zmena a doplnenie záväzkov verejnej služby uložených na pravidelné letecké dopravné služby medzi Aurillacom a Parížom (Orly), ktorú sa rozhodlo vykonať Francúzsko

(2007/C 289/12)

| 1. | Francúzsko sa rozhodlo od 1. júna 2008 zmeniť a doplniť záväzky verejnej služby týkajúce sa pravidelných leteckých dopravných služieb medzi letiskami Aurillac a Paríž (Orly) uložené v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (1). Tieto záväzky nahrádzajú záväzky zverejnené v 
  Úradnom vestníku Európskej únie C 27 z 3. februára 2005. |
| --- | --- |

1.

Francúzsko sa rozhodlo od 1. júna 2008 zmeniť a doplniť záväzky verejnej služby týkajúce sa pravidelných leteckých dopravných služieb medzi letiskami Aurillac a Paríž (Orly) uložené v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (1). Tieto záväzky nahrádzajú záväzky zverejnené v 
  Úradnom vestníku Európskej únie C 27 z 3. februára 2005.

| 2. | Záväzky verejnej služby sú tieto:
  Minimálny počet letov
  Služby sa musia prevádzkovať minimálne v rozsahu:






  — | dvoch spiatočných letov denne od pondelka do piatku, po celý rok, okrem sviatkov, |
| --- | --- | --- |

2.

Záväzky verejnej služby sú tieto:

Minimálny počet letov

Služby sa musia prevádzkovať minimálne v rozsahu:

—

dvoch spiatočných letov denne od pondelka do piatku, po celý rok, okrem sviatkov,

| — | jedného spiatočného letu v nedeľu päťdesiatkrát za rok. |
| --- | --- |

—

jedného spiatočného letu v nedeľu päťdesiatkrát za rok.

Služby sa musia prevádzkovať medzi letiskami Paríži (Orly) a Aurillac bez medzipristátia.

Typ používaných lietadiel a ponúknutá kapacita

Služby sa musia zabezpečovať lietadlami s pretlakovou kabínou s turbovrtuľovými motormi alebo prúdovými motormi s minimálnou kapacitou 30 sedadiel.

Letový poriadok

V dňoch, keď sa vyžadujú dva spiatočné lety, musí letový poriadok umožňovať cestujúcim vykonať spiatočný let v rámci jedného dňa s pobytom v mieste určenia v rozsahu najmenej sedem hodín v Aurillac a osem hodín v Paríži.

Obchodná politika

Lety sa musia predávať prostredníctvom najmenej jedného počítačového rezervačného systému.

Plynulosť verejnej služby

Okrem prípadov zavinených vyššou mocou nesmie počet letov, ktoré sú zrušené z dôvodu priamo zavineného dopravcom, prekročiť za rok 3 % z počtu všetkých plánovaných letov.

Dopravca môže prerušiť poskytovanie služieb až po uplynutí šesťmesačnej výpovednej lehoty.

Dopravcovia Spoločenstva sú upovedomení o tom, že prevádzkovanie, ktoré nerešpektuje záväzky verejnej služby, môže viesť k úradným a(alebo) právnym postihom.

| 3. | Oznamuje sa, že na prevádzku pravidelnej linky do Aurillacu sú na letisku v Paríži (Orly) vyhradené prevádzkové intervaly podľa článku 9 nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (2). Leteckí dopravcovia, ktorí majú záujem o túto linku, môžu získať akúkoľvek informáciu o prevádzkových intervaloch od koordinátora parížskych letísk. |
| --- | --- |

3.

Oznamuje sa, že na prevádzku pravidelnej linky do Aurillacu sú na letisku v Paríži (Orly) vyhradené prevádzkové intervaly podľa článku 9 nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (2). Leteckí dopravcovia, ktorí majú záujem o túto linku, môžu získať akúkoľvek informáciu o prevádzkových intervaloch od koordinátora parížskych letísk.

---

(1)  Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8.

(2)  Ú. v. ES L 14, 22.1.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 50).

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Rada

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/19

---

VEREJNÁ VÝZVA

Európska spolupráca v oblasti vedeckého a technického výskumu (COST)

(2007/C 289/13)

COST spája výskumníkov a expertov z rôznych krajín, ktorí pracujú na špecifických témach. Financuje vytváranie sietí činností financovaných na vnútroštátnej úrovni tým, že podporuje rokovania, konferencie, krátkodobé vedecké výmeny a podporné činnosti (outreach). COST teda nefinancuje samotný výskum. V súčasnosti podporuje viac ako 200 vedeckých sietí (akcií).

COST víta návrhy na akcie, ktoré prispievajú k vedeckému, technickému, ekonomickému, kultúrnemu alebo spoločenskému rozvoju v Európe. Osobitne vítané sú návrhy, ktoré zohrávajú pilotnú úlohu pre iné európske programy a/alebo sú iniciatívou začínajúcich výskumníkov.

Rozvoj pevnejších väzieb medzi európskymi výskumníkmi má zásadný význam pri vytváraní Európskeho výskumného priestoru (ERA). COST stimuluje nové, inovatívne, interdisciplinárne a široké vedecké siete v Európe. Činnosti COST-u vykonávajú výskumné tímy s cieľom posilniť základy pre budovanie vedeckej excelentnosti v Európe.

Štruktúra COST-u pozostáva z deviatich širších oblastí (biomedicína a molekulárne biovedy; chémia a molekulárne vedy a technológie; veda o systéme Zeme a riadenie životného prostredia; výživa a poľnohospodárstvo; lesy, ich produkty a služby; jednotlivci, spoločnosť, kultúra a zdravie; informačné a komunikačné technológie; materiály, fyzikálne vedy a nanovedy; doprava a urbanistický rozvoj). Zamýšľaný rozsah každej z týchto oblastí je bližšie vysvetlený na www.cost.esf.org.

Navrhovatelia sa vyzývajú, aby svoje témy zaradili do jednej z týchto oblastí. Interdisciplinárne návrhy, ktoré sa nedajú ľahko umiestniť do jedinej oblasti sú tiež vítané a budú hodnotené osobitne.

Návrhy by mali združovať výskumníkov z aspoň piatich krajín COST-u. Je možné očakávať finančnú podporu približne 100 000 EUR ročne obvykle na obdobie 4 rokov.

Návrhy sa budú posudzovať v dvoch fázach. Predbežné návrhy (maximálne 1 500 slov/3 strany) predložené s použitím on-line vzoru dostupného na www.cost.esf.org/opencall by mali poskytnúť stručný prehľad o návrhu a jeho zamýšľanom dosahu. Návrhy, ktoré nespĺňajú kritériá oprávnenosti COST-u (napr. požadujúce financovanie výskumu), budú vylúčené. Oprávnené návrhy bude posudzovať výbor pre danú oblasť v súlade s kritériami uverejnenými na www.cost.esf.org. Predkladatelia najvyššie umiestnených predbežných návrhov sa vyzvú, aby predložili kompletné návrhy. Kompletné návrhy sa odborne preskúmajú podľa hodnotiacich kritérií, ktoré sú prístupné na www.cost.esf.org/opencall. Rozhodnutie sa obyčajne prijme do šiestich mesiacov od termínu uzávierky a očakáva sa, že akcie sa začnú o tri mesiace neskôr.

Termín uzávierky na predloženie predbežných návrhov je 28. marec 2008. Približne 75 kompletných návrhov sa prizve k záverečnému výberu asi 25 nových akcií.

Do 20. mája 2008 sa úspešní kandidáti vyzvú k predloženiu kompletných návrhov, pričom lehota na ich predloženie je stanovená do 8. augusta 2008 a konečné rozhodnutie sa očakáva v novembri 2008.

Navrhovatelia môžu kontaktovať svojich národných koordinátorov COST-u (CNC) s cieľom získať ďalšie informácie a usmernenia – pozri www.cost.esf.org/cnc.

Návrhy sa musia predložiť on-line na internetovú stránku úradu COST.

COST získava finančnú podporu pre svoje koordinačné činnosti z rámcového programu EÚ pre výskum a technologický rozvoj. Úrad COST, ktorý spravuje Európska vedecká nadácia, a ktorý vystupuje ako vykonávací subjekt COST-u, poskytne pre oblasti a akcie COST-u vedecký sekretariát.

---

Komisia

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/21

---

MEDIA 2007

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV – EACEA 27/07

Podpora nadnárodnej distribúcie európskych filmov – „Automatická“ podpora

(2007/C 289/14)

1.   Ciele a opis

Táto výzva na predkladanie návrhov vychádza z rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zakladá jednotný viacročný program pre opatrenia Spoločentva v oblasti audiovizuálnej tvorby na obdobie 2007 – 2013.

2.   Oprávnení žiadatelia

Súčasné oznámenie je adresované európskym organizáciám alebo spoločnostiam, ktoré sú zaregistrované alebo vlastnené občanmi členských štátov Európskej únie a krajín Európskej ekonomickej dohody, ktoré sa zúčastňujú na programe MEDIA 2007 (Island, Lichtenštajnsko, Nórsko) a Švajčiarsko.

Táto výzva je adresovaná európskym spoločnostiam, ktoré sa špecializujú na medzinárodnú distribúciu európskych filmov.

3.   Rozpočet a dĺžka projektov

Maximálna výška rozpočtu, ktorý je k dispozícii v rámci tejto Výzvy na predkladanie návrhov je 13 022 000 EUR s prihliadnutím na dostupné prostriedky v rozpočtovom roku 2008.

Finančná podpora Komisie nemôže prekročiť 60 % celkových prípustných nákladov.

Maximálna dĺžka trvania projektov je 16 mesiacov.

4.   Uzávierka

Žiadosti musia byť zaslané EACEA najneskôr do 30. apríla 2008.

5.   Ďalšie informácie

Úplný text výzvy na predloženie návrhov ako aj formuláre prihlášky sú k dispozícii na:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html.

Prihlášky musia spĺňať požiadavky uvedené v úplnom texte a musia byť predložené na uvedenom formulári.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/22

---

ŠTÁTNA POMOC – TALIANSKO

Štátna pomoc C 39/07 (ex N 188/07) – Pomoc na reštrukturalizáciu pre textilnú skupinu Legler

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 289/15)

Listom z dňa 25. septembra 2007, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Taliansku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenie pomoci.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu pomoci, vo veci ktorého Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax č.: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Taliansku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

POSTUP

Dňa 5. apríla 2007 Taliansko oznámilo svoj zámer poskytnúť pomoc na reštrukturalizáciu skupine Legler. Komisia požiadala o ďalšie informácie 24. mája 2007, ktoré Taliansko oznámilo listom z dňa 27. júla 2007.

OPIS

Legler je talianska textilná výrobná skupina skladajúca sa z viacerých právnych subjektov, s aktívami v mestách Ponte San Pietro (Bergamo, Lombardsko), Macomer, Ottana a Siniscola (Nuoro, Sardínia) a výrobnou dcérskou spoločnosťou v Maroku. Obrat skupiny Legler predstavoval 167 mil. EUR v roku 2004, 124 mil. EUR v roku 2005 a 105 mil. EUR v roku 2006.

Legler sa špecializuje vo výrobe denimu vysokej kvality (líder v Taliansku a Nemecku, dôležitý hráč vo Francúzsku a štátoch Beneluxu), menčestru a hladkej bavlny (pokrýva medzeru v segmentoch pre náročných klientov na európskych a severoamerických trhoch).

Skupina, vo finančných ťažkostiach spôsobených zmenami v trhovom prostredí, so zákazníkmi, ktorí uprednostnili výrobcov z Ďalekého východu a po odstránení colných prekážok pre textil v roku 2005, prijala v roku 2006 pomoc na záchranu, schválenú Komisiou, vo výške 13 mil. EUR.

Ku koncu obdobia, na ktoré bola poskytnutá pomoc na záchranu, Taliansko oznámilo 5. apríla 2007 svoj zámer poskytnúť spoločnosti Legler SpA pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 40,7 mil. EUR, ktorú tvorí dlhodobá záruka vo výške 13 mil. EUR, nahrádzajúca šesťmesačnú záruku schválenú ako pomoc na záchranu, priamy grant vo výške 13,2 mil. EUR a zámena dlhu na kapitál vo výške 14,5 mil. EUR uskutočnená investičnou spoločnosťou SFIRS, Regione Sardegna.

POSÚDENIE

Komisia sa v tejto fáze domnieva, že všetky tri opatrenia predstavujú štátnu pomoc a posúdila zlučiteľnosť tejto pomoci v súvislosti s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach („usmernenia Spoločenstva“). Komisia má pochybnosti o splnení podmienok usmernení Spoločenstva.

Komisia má pochybnosti o splnení podmienky obnovenia životaschopnosti. Nie je jasné, aká bude skutočná veľkosť a hodnota aktív spoločnosti po reštrukturalizácii, vzhľadom na skutočnosť, že ešte nie je rozhodnuté o predaji spoločnosti v meste Macomer a chýbajú podrobnosti o predaji majetku v Ponte San Pietro a o účasti spoločnosti Legler Maroc. Navyše existujú protirečivé informácie o obnovení činnosti po pozastavení výroby.

Okrem toho Komisia pochybuje o existencii kompenzačných opatrení potrebných na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vzniklo na základe poskytnutej pomoci. Ukončenie činnosti troch prevádzok a zameranie výroby na trh denimu možno považovať za opatrenia nevyhnutné pre obnovenie životaschopnosti a nepredstavovali by preto významné kompenzačné opatrenia.

Pochybnosti existujú aj o splnení podmienky obmedzenia pomoci na minimum, keďže finančné zdroje prevyšujú náklady na reštrukturalizáciu vo výške 19,5 mil. EUR. Komisia tiež pochybuje o efektívnej úlohe spoločnosti Piltar Ldt, ktorá je majoritným akcionárom spoločnosti Legler, v pláne reštrukturalizácie.

Čo sa týka podmienky príspevku z vlastných zdrojov, bolo by možné dosiahnuť prah 50 % finančných zdrojov, ak budú opatrenia z plánu reštrukturalizácie prijaté v krátkom čase. Keďže predaj aktív a realizácia partnerstva majú hypotetický charakter, Komisia v tejto fáze pochybuje o splnení tejto podmienky.

TEXT LISTU

„La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.“

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

INÉ AKTY

Komisia

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/29

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 289/16)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS“ alebo „AZEDO DE VINHAIS“ alebo „CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS“

ES č.: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adresa: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Názov:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adresa:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Telefón:

(351) 213 819 300

Fax:

(351) 213 876 635

E-mail:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Skupina:

| Názov: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adresa: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Názov:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adresa:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefón:

(351) 273 771 340

Fax:

(351) 273 770 048

E-mail:

ancsub@bisaro.info

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.2: Mäsové výrobky (tepelne upravené, solené, údené)

4.   Špecifikácia:

(prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1.   Názov: „Chouriço Azedo de Vinhais“ alebo „Azedo de Vinhais“ alebo „Chouriço de Pão de Vinhais“

4.2.   Opis: Údený mäsový výrobok vyrobený z mäsa a tuku ošípaných plemena Bísaro alebo ošípaných krížených s týmto plemenom, ktoré pochádzajú minimálne z 50 % z krvnej línie plemena Bísaro (zvieratá F1, ktoré sú výsledkom kríženia čistokrvných zvierat plemena Bísaro zaregistrovaných v plemennej knihe so zvieratami iného plemena), miestneho pšeničného chleba a oleja z Trás-os-Montes (potrebné pre špecifickú chuť, vôňu a štruktúru, ktorú dodávajú tomuto výrobku) plnený do hrubého čreva ošípaných, uviazaný alebo zošitý na jednom z koncov a zatočený raz alebo dvakrát a po naplnení zaviazaný na druhom konci bavlneným povrázkom. Má rovný tvar s valcovitým prierezom, s priemernou dĺžkou od 20 do 25 cm, priemerom od 7 do 10 cm a farbu medzi žltkastou a hnedastou. Masa má takisto farbu žltkasto-hnedastú a na priereze rovnorodý vzhľad. Konečná hmotnosť je približne 300 g.

4.3.   Zemepisná oblasť: Vzhľadom na tradičný spôsob výroby a druh krmiva pre zvieratá, tradičné postupy miestneho obyvateľstva pri chove zvierat, pôdne podmienky potrebné na dopestovanie potravinovej základne používanej pri získavaní suroviny nepopierateľnej a jedinečnej kvality, je oblasť narodenia, chovu, výkrmu, porážania a spracovania ošípaných plemena Bísaro a ich krížencov používaných na výrobu chouriço Azedo de Vinhais vymedzená obcami Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso a Vinhais, v okrese Bragança a obcami Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar a Vila Real v okrese Vila Real, keďže len v tejto oblasti existuje požadovaná potravinová základňa a spôsob chovu. Vzhľadom na špecifické klimatické podmienky potrebné na výrobu údeného výrobku chouriço Azedo de Vinhais, know-how obyvateľstva a miestne, overené a nemeniace sa metódy je zemepisná oblasť spracovania vymedzená obcami Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso a Vinhais v okrese Bragança.

4.4.   Dôkaz o pôvode: Chouriço azedo de Vinhais sa môže vyrábať iba v spracovateľských zariadeniach, ktoré sú držiteľmi licencií a nachádzajú sa v uvedených oblastiach spracovania. Celý výrobný proces je podrobený prísnemu systému kontroly, aby bolo možné zaručiť úplnú sledovateľnosť výrobku chouriço azedo de Vinhais. Surovina pochádza z ošípaných plemena Bísaro zapísaných v zootechnickom registri plemien alebo ošípaných, ktoré vznikli ich krížením (F1 generácia), pričom jeden z rodičov je plemena Bísaro, zapísaný v zozname dospelých zvierat zootechnického registra; tieto zvieratá sú chované v hospodárstvach s plochami v oblastiach s poloextenzívnym systémom tradičnej výroby charakteristických tradičným krmivom. Treba zdôrazniť, že ošípané musia konzumovať značné množstvo gaštanov, čo dodáva ich mäsu úplne jedinečné a uznávané organoleptické vlastnosti. Ošípané sa porážajú a spracúvajú v zariadeniach, ktoré sú držiteľmi licencie a nachádzajú sa v zemepisnej oblasti výroby. Spracovateľské činnosti možno vykonávať iba v zariadeniach schválených združením výrobcov na základe priaznivého posudku kontrolného orgánu. Certifikačné značky nachádzajúce sa na každom kuse sú očíslované, vďaka čomu je možné sledovať výrobok až do hospodárstva, v ktorom bol vyrobený. Pôvod je možné preukázať v ktoromkoľvek momente a mieste výrobného reťazca podľa sériového čísla, ktoré sa povinne uvádza v certifikačnej značke.

4.5.   Spôsob výroby: Bravčové mäso (chudé mäso, mäso z hlavy, prerastané mäso a mäso z bôčika) sa poseká na kúsky strednej veľkosti, varí sa v osolenej vode a ešte teplé sa poseká nadrobno. Chlieb sa pokrája na tenké plátky s kôrkou a nechá sa rozmočiť vo vývare z mäsa. Do tejto zmesi sa pridáva korenie, posekané mäso, olej, paprika a cesnak. Hneď po dochutení korením nasleduje plnenie do čriev ošípaných a údenie nad miernym ohňom, z dubového a/alebo gaštanového dreva, ktoré tradične trvá viac ako štyri týždne. Vzhľadom na svoj charakter sa chouriço azedo de Vinhais dodáva na trh v celých kusoch, balí sa vždy v mieste pôvodu. Ak je balený, používa sa vhodný materiál, ktorý nie je zdraviu škodlivý a nemá vplyv na vlastnosti výrobku a balí sa v normálnej alebo kontrolovanej atmosfére alebo vo vákuu. Výrobok sa môže baliť iba v zemepisnej oblasti spracovania, aby sa nenarušila jeho vysledovateľnosť, neznemožnila kontrola a aby nedošlo k zmene chuťových vlastností výrobku.

4.6.   Spojenie: Rôzne zoomorfné skulptúry a odkazy ohľadom zdaňovania chovu ošípaných a ich vedľajších produktov v rôznych miestnych registroch regiónu dokazujú, že chov ošípaných bol v tejto oblasti významným už dávno. Spojenie tohto výrobku so zemepisnou oblasťou je dané plemenom zvierat (domáce), krmivom z miestnych zdrojov, know-how pri výbere správnych kusov bravčového mäsa, spôsobom postupného údenia nad miernym ohňom, na ktorý sa používa drevo pochádzajúce z danej oblasti, a zrením vo veľmi chladnom a suchom podnebí tejto oblasti.

4.7.   Kontrolný orgán:

| Názov: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adresa: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Názov:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adresa:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefón:

(351) 278 261 410

Fax:

(351) 278 261 410

E-mail:

tradição-qualidade@clix.pt

Tradição e Qualidade spĺňa požiadavky normy 45011:2001

4.8.   Označenie: Na označení sa musí povinne uvádzať: „Chouriço azedo de Vinhais – Indicação Geográfica Protegida“, príslušné logo Spoločenstva a logo výrobkov Vinhais, ktoré sa uvádza ďalej. Na označení sa ďalej nachádza certifikačná značka, ktorá povinne obsahuje názov výrobku spolu s príslušným označením, názov kontrolného orgánu a sériové číslo (numerický alebo alfanumerický kód, vďaka ktorému je možné výrobok vysledovať).

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 1.12.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 289/32

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 289/17)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SALAME S. ANGELO“

ES č.: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adresa: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Názov:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adresa:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Telefón:

(39) 06 481 99 68

Fax:

(39) 06 42 01 31 26

E-mail:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Skupina:

| Názov: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adresa: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Názov:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adresa:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Telefón:

(39) 0941 53 41 94

Fax:

(39) 0941 53 41 94

E-mail:

—

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.2 – Úprava čerstvého mäsa (a vnútorností)

4.   Špecifikácia:

(prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1.   Meno: Salame S. Angelo

4.2.   Opis: Salame S. Angelo (Saláma S. Angelo) je saláma vyrobená výhradne z bravčového mäsa, plnená do prírodných bravčových čriev. Pri uvedení na trh má Salame S. Angelo rôzne rozmery, pričom ju však charakterizuje vonkajší nepravidelný valcovitý povrch a klasické sfarbenie s bielou vrstvou, ktorá je typická pre suché salámy. Konzistencia je jemná a hutná. Plátok salámy je celistvý a homogénny, tuk a chudé mäso sú dobre spojené. Chudé mäso má rubínovočervenú a tuk bielu farbu. Vôňa je jemná a typická, chuť ľahko korenistá, aromatická. Po skončení procesu dozrievania sa hodnota pH nachádza v rozpätí od 5,1 do 6,2, a hodnota AW od 0,81 do 0,96.

4.3.   Zemepisná oblasť: Oblasťou výroby salámy Salame S. Angelo je územie obce Sant'Angelo di Brolo.

4.4.   Dôkaz o pôvode: Všetky fázy výrobného postupu musia byť monitorované, pričom sa v každej fáze zaznamenajú vstupy a výstupy. Týmto spôsobom a prostredníctvom príslušných zoznamov chovateľov, bitúnkov, spracovateľov a baliarní spravovaných kontrolným orgánom, ako aj prostredníctvom okamžitého nahlásenia vyrobeného množstva kontrolnému orgánu, je zaručený pôvod výrobku. V tejto súvislosti sa musí na označeniach uviesť, okrem údajov stanovených v bode 4.8., aj číselný kód každého výrobku. Všetky fyzické a právnické osoby zapísané v príslušných zoznamoch podliehajú kontrole zo strany kontrolného orgánu podľa ustanovení výrobnej špecifikácie a príslušného plánu kontroly.

4.5.   Spôsob výroby: Špecifikácia stanovuje, že surovinou použitou a povolenou na výrobu Salame S. Angelo je čerstvé mäso pochádzajúce z ošípaných vybraných plemien, a to čistokrvných alebo odvodených od základných plemien: Large White, Landrace, Duroc, teda zo zvierat získaných krížením vyššie uvedených plemien, ako aj ich krížením s pôvodnými domácimi plemenami ošípaných. Okrem toho musia byť ošípané vo výbornom vykŕmenom stave, musia pochádzať výhradne z členských krajín EÚ a po porážke na bitúnku musia dosahovať hmotnosť minimálne 125 kg. Surovina musí byť dovezená do zariadení na spracovanie v celých poloviciach (vrátane hlavy), pričom sa úplne zakazuje použitie mrazenej alebo hlboko zmrazenej suroviny; chladenie pri kontrolovanej teplote 0 °C až + 4 °C je povolené počas najviac šiestich dní vrátane dňa porážky.

V procese spracovania mäsa sa kategoricky zakazuje použitie mäsa pochádzajúceho z prasníc alebo kancov, ako aj použitie slaniny.

Časti použité na výrobu v pomernom množstve pochádzajúce z celej bravčovej polovičky sú tieto: stehno, pečeň, sviečkovica, pliecko a krkovička zbavené nervov a očistený bôčik. Mäso a tuk, ktoré tvoria salámovú masu, musia byť krájané špičkou noža. Na túto fázu sa môže alternatívne použiť vhodný krájač s formou so štvorcovými dierami vo veľkosti 12 milimetrov. Pomer prítomného mäsa a tuku v nasekanej mäsovej mase, do ktorej sa pridá už len morská soľ, polovičné zrnká čierneho korenia a dusičnan draselný, nesmie presiahnuť hodnotu 100/20 alebo obsah 20 % tuku. Kategoricky sa zakazuje použitie slaniny. Črievko, výlučne z ošípanej, sa zviaže motúzom vnútri spodnej časti, prevráti sa a naplní, zviaže a pevne utesní vo vrchnej časti. Sušenie a dozrievanie výrobku musí prebiehať na dostatočne vetraných a navzájom od seba oddelených miestach, pričom sa využijú podnebné vlastnosti pri orientácii a umiestnení výrobných miest a miestností na sušenie a dozrievanie, kde je vďaka využitiu týchto prirodzených podnebných podmienok a technických systémov zaručené odsávanie, regulácia, obnova a šírenie vonkajšieho vzduchu cez výrobok jednotným spôsobom.

Na konci druhého obdobia dozrievania overí kontrolný orgán, či má výrobok vlastnosti opísané v článku 2, a ak spĺňa potrebné náležitosti, umiestni sa naň označenie podľa článku 8 tejto výrobnej špecifikácie a plánu kontrol.

Výrobná činnosť a proces dozrievania musia prebiehať v stanovenej oblasti výroby.

4.6.   Spojenie: Uznanie chráneného zemepisného označenia Salame S. Angelo sa odôvodňuje reputáciou tohto výrobku, dobrým menom, ktoré výrobcovia údenín a Salame S. Angelo získali vďaka osobitným organoleptickým vlastnostiam, ktoré sú typické pre túto kultúru s koreňmi v dávnej minulosti, tvorenej starými tradíciami.

Všeobecná známosť a dobré meno získané v priebehu mnohých rokov potvrdzuje vysoký ukazovateľ spokojnosti spotrebiteľov s týmto výrobkom, ako aj skutočnosť, že pojem, ktorý výrobok identifikuje so zemepisným označením Salame S. Angelo je tak hlboko zakorenený, že vedie až k pokusom o imitáciu a neoprávnené použitie tohto označenia.

Dôkaz o reputácii salámy Salame S. Angelo a jej predaji nám okrem iného poskytujú aj faktúry za predaj Salame S. Angelo vystavené 10. januára 1982. Diplomová práca pod názvom Salame S. Angelo: miestny výrobok dokazuje, že v oblasti výroby, uvedenej v špecifikácii, už mnoho rokov existuje okres, kde sa saláma vyrába a ktorý je preslávený kvalitatívnymi a pôvodnými vlastnosťami výrobku, ako aj majstrovstvom svojich obyvateľov, ktorí starostlivo odovzdávajú postup výroby Salame S. Angelo z generácie na generáciu. Samotná existencia vyššie uvedenej diplomovej práce je zárukou reputácie výrobku, nakoľko diplomová práca vzťahujúca sa na určitý potravinársky výrobok by len ťažko bola navrhnutá, a ešte ťažšie prijatá, ak by nebolo dokázané, že dobré meno a tradícia výrobku v danej oblasti vychádzajú z pevných základov.

Kvalitatívne a pôvodné vlastnosti výrobku podľa bodu 4.2. závisia od základnej fázy dozrievania, ktorú pozitívne ovplyvňuje mikroklíma a osobitný tvar údolia San'Angelo di Brolo, ktoré sa výrazným spôsobom líši od susedných údolí.

V skutočnosti smer jeho úbočí chráni údolie od priameho vstupu morských prúdov, ako aj chladných prúdov z hôr, čím vzniká vhodný smer prúdenia vzdušných prúdov, teploty a vlhkosti tak, že umožňuje vytvorenie mikroprostredia, ktorým sa líši od ostatných údolí a spôsobuje, že pripomína veľkú miestnosť na dozrievanie, aká sa inde nedá napodobniť.

4.7.   Kontrolný orgán: Kontrolný orgán spĺňa podmienky stanovené normou EN 45011.

4.8.   Označenie: Primeraná ochrana označenia predpisuje zavedenie ľahko rozpoznateľných identifikačných a rozlišovacích znakov. Hneď po naplnení a zviazaní sa musí na výrobok umiestniť príslušná pečať ako dôkaz pôvodu.

Na výrobku uvádzanom na trh sa musí uviesť označenie Salame S. Angelo zreteľným a nezmazateľným písmom, jasne rozlíšiteľným od zostávajúceho textu na označení a za ním sa musí uviesť text Indicazione Geografica Protetta (Chránené zemepisné označenie) alebo skratka CHZO. Na výrobku určenom pre zahraničný trh sa môže chránené označenie uviesť v jazyku krajiny, v ktorej sa výrobok predáva.

Tieto označenia sú neoddeliteľne spojené s logom chráneného zemepisného označenia.

Zakazuje sa pridanie akéhokoľvek označenia, ktoré nie je vopred výslovne stanovené.

Na označení sa musí okrem doteraz vymenovaných nápisov a loga uviesť aj identifikačný číselný kód jednotlivého výrobku.

Výrobok Salame S. Angelo sa môže po aplikovaní označení predávať: voľný, vákuovo balený alebo v upravenej atmosfére, celý, v kusoch alebo nakrájaný.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---