# Úradný vestník C 242E/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 242E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5016. októbra 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 242E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5016. októbra 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | RADA |
| 2007/C 242E/01 | Spoločná pozícia (ES) č. 11/2007 z 23. júla 2007, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o colnom a obchodnom prostredí bez dokladov v papierovej forme | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Spoločná pozícia (ES) č. 12/2007 z 23. júla 2007, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (
  1
  ) | 11 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

RADA

2007/C 242E/01

Spoločná pozícia (ES) č. 11/2007 z 23. júla 2007, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o colnom a obchodnom prostredí bez dokladov v papierovej forme

1

2007/C 242E/02

Spoločná pozícia (ES) č. 12/2007 z 23. júla 2007, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

RADA

| 16.10.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 242/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 11/2007

prijatá Radou 23. júla 2007

na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2007/ES z ... o colnom a obchodnom prostredí bez dokladov v papierovej forme

(2007/C 242 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 95 a 135,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Spoločenstvo a členské štáty sa v rámci lisabonského programu zaviazali zvýšiť konkurencieschopnosť obchodných spoločností, ktoré podnikajú v Európe. Podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC) (3) by Komisia a členské štáty mali zabezpečiť účinné, efektívne a interoperabilné informačné a komunikačné systémy na výmenu informácií medzi štátnou správou a občanmi Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Spoločenstvo a členské štáty sa v rámci lisabonského programu zaviazali zvýšiť konkurencieschopnosť obchodných spoločností, ktoré podnikajú v Európe. Podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 2004/387/ES z 21. apríla 2004 o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov (IDABC) (3) by Komisia a členské štáty mali zabezpečiť účinné, efektívne a interoperabilné informačné a komunikačné systémy na výmenu informácií medzi štátnou správou a občanmi Spoločenstva.

| (2) | Celoeurópska akcia elektronickej štátnej správy ustanovená rozhodnutím 2004/387/ES si vyžaduje opatrenia na zvýšenie efektívnosti organizácie colných kontrol a na zabezpečenie plynulého toku údajov s cieľom zefektívniť colné konanie, znížiť administratívne zaťaženie, pomôcť v boji proti podvodom, organizovanému zločinu a terorizmu, poslúžiť finančným záujmom, chrániť duševné vlastníctvo a kultúrne dedičstvo, zvýšiť bezpečnosť tovaru a ochranu medzinárodného obchodu a posilniť ochranu zdravia a životného prostredia. Na tento účel je zásadne dôležité zabezpečiť informačné a komunikačné technológie (IKT) na colné účely. |
| --- | --- |

(2)

Celoeurópska akcia elektronickej štátnej správy ustanovená rozhodnutím 2004/387/ES si vyžaduje opatrenia na zvýšenie efektívnosti organizácie colných kontrol a na zabezpečenie plynulého toku údajov s cieľom zefektívniť colné konanie, znížiť administratívne zaťaženie, pomôcť v boji proti podvodom, organizovanému zločinu a terorizmu, poslúžiť finančným záujmom, chrániť duševné vlastníctvo a kultúrne dedičstvo, zvýšiť bezpečnosť tovaru a ochranu medzinárodného obchodu a posilniť ochranu zdravia a životného prostredia. Na tento účel je zásadne dôležité zabezpečiť informačné a komunikačné technológie (IKT) na colné účely.

| (3) | V uznesení Rady z 5. decembra 2003 o vytvorení jednoduchého colného a obchodného prostredia bez dokumentov v papierovej forme (4), ktoré nasledovalo po oznámení Komisie o jednoduchom colnom a obchodnom prostredí bez dokumentov v papierovej forme, sa Komisia vyzýva, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi vypracovala viacročný strategický plán na vytvorenie koherentného a interoperabilného elektronického colného prostredia pre Spoločenstvo. V nariadení Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5), sa pri podávaní súhrnných colných vyhlásení a elektronickej výmene údajov medzi colnými orgánmi vyžaduje používanie počítačového spracovania údajov s cieľom založiť colné kontroly na automatizovaných systémoch analýzy rizika. |
| --- | --- |

(3)

V uznesení Rady z 5. decembra 2003 o vytvorení jednoduchého colného a obchodného prostredia bez dokumentov v papierovej forme (4), ktoré nasledovalo po oznámení Komisie o jednoduchom colnom a obchodnom prostredí bez dokumentov v papierovej forme, sa Komisia vyzýva, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi vypracovala viacročný strategický plán na vytvorenie koherentného a interoperabilného elektronického colného prostredia pre Spoločenstvo. V nariadení Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5), sa pri podávaní súhrnných colných vyhlásení a elektronickej výmene údajov medzi colnými orgánmi vyžaduje používanie počítačového spracovania údajov s cieľom založiť colné kontroly na automatizovaných systémoch analýzy rizika.

| (4) | Je preto potrebné stanoviť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť pri vytváraní colného a obchodného prostredia bez dokladov v papierovej forme, ako aj štruktúru, prostriedky a lehoty s tým súvisiace. |
| --- | --- |

(4)

Je preto potrebné stanoviť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť pri vytváraní colného a obchodného prostredia bez dokladov v papierovej forme, ako aj štruktúru, prostriedky a lehoty s tým súvisiace.

| (5) | Komisia by mala toto rozhodnutie vykonávať v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Z tohto dôvodu je potrebné určiť príslušné povinnosti a úlohy dotknutých strán a ustanoviť, ako sa majú náklady rozdeliť medzi Komisiu a členské štáty. |
| --- | --- |

(5)

Komisia by mala toto rozhodnutie vykonávať v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Z tohto dôvodu je potrebné určiť príslušné povinnosti a úlohy dotknutých strán a ustanoviť, ako sa majú náklady rozdeliť medzi Komisiu a členské štáty.

| (6) | Komisia a členské štáty by mali spoločne niesť zodpovednosť za vnútroštátne zložky komunikačných systémov a systémov výmeny informácií, ako aj za tie, ktoré patria Spoločenstvu, v súlade so zásadami ustanovenými v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 253/2003/ES z 11. februára 2003, ktorým sa prijíma akčný program pre colné správy v Spoločenstve (Colníctvo 2007) (6), a prihliadnuť na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2235/2002/ES z 3. decembra 2002, ktorým sa prijíma program Spoločenstva na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu (program Fiscalis 2003 – 2007) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisia a členské štáty by mali spoločne niesť zodpovednosť za vnútroštátne zložky komunikačných systémov a systémov výmeny informácií, ako aj za tie, ktoré patria Spoločenstvu, v súlade so zásadami ustanovenými v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 253/2003/ES z 11. februára 2003, ktorým sa prijíma akčný program pre colné správy v Spoločenstve (Colníctvo 2007) (6), a prihliadnuť na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2235/2002/ES z 3. decembra 2002, ktorým sa prijíma program Spoločenstva na zlepšenie fungovania daňových systémov na vnútornom trhu (program Fiscalis 2003 – 2007) (7).

| (7) | Na účely zabezpečenia dodržiavania tohto rozhodnutia a súladu medzi rôznymi systémami, ktoré sa majú vyvinúť, je potrebné zriadiť monitorovací mechanizmus. |
| --- | --- |

(7)

Na účely zabezpečenia dodržiavania tohto rozhodnutia a súladu medzi rôznymi systémami, ktoré sa majú vyvinúť, je potrebné zriadiť monitorovací mechanizmus.

| (8) | Informácie o pokroku vo vykonávaní tohto rozhodnutia by mali poskytnúť pravidelné správy členských štátov a Komisie. |
| --- | --- |

(8)

Informácie o pokroku vo vykonávaní tohto rozhodnutia by mali poskytnúť pravidelné správy členských štátov a Komisie.

| (9) | Na dosiahnutie prostredia bez dokladov v papierovej forme je potrebná úzka spolupráca medzi Komisiou, colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi. Na uľahčenie tejto spolupráce by Skupina pre colnú politiku mala zabezpečiť koordináciu činností, ktoré sú potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia. Vo všetkých štádiách prípravy týchto činností by sa mala uskutočňovať konzultácia s hospodárskymi subjektmi na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

(9)

Na dosiahnutie prostredia bez dokladov v papierovej forme je potrebná úzka spolupráca medzi Komisiou, colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi. Na uľahčenie tejto spolupráce by Skupina pre colnú politiku mala zabezpečiť koordináciu činností, ktoré sú potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia. Vo všetkých štádiách prípravy týchto činností by sa mala uskutočňovať konzultácia s hospodárskymi subjektmi na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva.

| (10) | Pristupujúce krajiny a kandidátske krajiny by mali mať možnosť zapojiť sa do týchto činností s cieľom pripraviť sa na pristúpenie. |
| --- | --- |

(10)

Pristupujúce krajiny a kandidátske krajiny by mali mať možnosť zapojiť sa do týchto činností s cieľom pripraviť sa na pristúpenie.

| (11) | Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vytvorenie colného a obchodného prostredia bez dokladov v papierovej forme, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(11)

Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vytvorenie colného a obchodného prostredia bez dokladov v papierovej forme, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (12) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (8). |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (8).

| (13) | Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na predĺženie lehoty ustanovenej v článku 4 ods. 2, 3 a 5 tohto rozhodnutia. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tohto rozhodnutia, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES, |
| --- | --- |

(13)

Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na predĺženie lehoty ustanovenej v článku 4 ods. 2, 3 a 5 tohto rozhodnutia. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tohto rozhodnutia, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Elektronické colné systémy

Komisia a členské štáty zriadia bezpečné, integrované, interoperabilné a dostupné elektronické colné systémy na výmenu údajov uvedených v colných vyhláseniach, dokladoch, ktoré sú k nim priložené, a osvedčeniach a výmenu iných relevantných informácií.

Komisia a členské štáty zabezpečia štruktúru a prostriedky na prevádzku týchto elektronických colných systémov.

Článok 2

Ciele

1.   Elektronické colné systémy uvedené v článku 1 sa navrhujú tak, aby spĺňali tieto ciele:

| a) | uľahčovať dovozné a vývozné postupy; |
| --- | --- |

a)

uľahčovať dovozné a vývozné postupy;

| b) | znížiť náklady na dodržiavanie príslušných predpisov a administratívne náklady a skrátiť čas potrebný na colné konanie; |
| --- | --- |

b)

znížiť náklady na dodržiavanie príslušných predpisov a administratívne náklady a skrátiť čas potrebný na colné konanie;

| c) | skoordinovať spoločný prístup ku kontrole tovaru; |
| --- | --- |

c)

skoordinovať spoločný prístup ku kontrole tovaru;

| d) | pomôcť zabezpečiť riadny výber cla a iných poplatkov; |
| --- | --- |

d)

pomôcť zabezpečiť riadny výber cla a iných poplatkov;

| e) | zabezpečiť rýchle poskytnutie a prijatie relevantných informácií, pokiaľ ide o medzinárodný dodávateľský reťazec; |
| --- | --- |

e)

zabezpečiť rýchle poskytnutie a prijatie relevantných informácií, pokiaľ ide o medzinárodný dodávateľský reťazec;

| f) | umožniť plynulý tok údajov medzi správnymi orgánmi krajín vývozu a dovozu, ako aj medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi, pričom sa umožní opätovné používanie údajov vložených do systému. |
| --- | --- |

f)

umožniť plynulý tok údajov medzi správnymi orgánmi krajín vývozu a dovozu, ako aj medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi, pričom sa umožní opätovné používanie údajov vložených do systému.

Integrácia a vývoj elektronických colných systémov musia byť primerané cieľom stanoveným v prvom pododseku.

2.   Ciele stanovené v prvom pododseku odseku 1 sa dosahujú minimálne týmito spôsobmi:

| a) | harmonizovanou výmenou informácií na základe medzinárodne akceptovaných dátových modelov a formátov správ; |
| --- | --- |

a)

harmonizovanou výmenou informácií na základe medzinárodne akceptovaných dátových modelov a formátov správ;

| b) | prepracovaním colných postupov a s nimi súvisiacich postupov s cieľom optimalizovať ich účelnosť a účinnosť, zjednodušiť ich a znížiť náklady na dodržiavanie colných predpisov; |
| --- | --- |

b)

prepracovaním colných postupov a s nimi súvisiacich postupov s cieľom optimalizovať ich účelnosť a účinnosť, zjednodušiť ich a znížiť náklady na dodržiavanie colných predpisov;

| c) | ponúknutím širokého rozsahu elektronických colných služieb hospodárskym subjektom, čím sa umožní týmto subjektom komunikovať rovnakým spôsobom s colnými orgánmi ktoréhokoľvek členského štátu. |
| --- | --- |

c)

ponúknutím širokého rozsahu elektronických colných služieb hospodárskym subjektom, čím sa umožní týmto subjektom komunikovať rovnakým spôsobom s colnými orgánmi ktoréhokoľvek členského štátu.

3.   Na účely odseku 1 Spoločenstvo podporuje interoperabilitu elektronických colných systémov s colnými systémami tretích krajín alebo medzinárodných organizácií a dostupnosť elektronických colných systémov pre hospodárske subjekty v tretích krajinách s cieľom vytvoriť na medzinárodnej úrovni prostredie bez dokladov v papierovej forme, ak sa tak ustanovuje v medzinárodných dohodách a ak príslušné finančné dohody neustanovujú inak.

Článok 3

Výmena údajov

1.   Elektronické colné systémy Spoločenstva a členských štátov zabezpečujú výmenu údajov medzi colnými orgánmi členských štátov a medzi týmito orgánmi a:

| a) | hospodárskymi subjektmi; |
| --- | --- |

a)

hospodárskymi subjektmi;

| b) | Komisiou; |
| --- | --- |

b)

Komisiou;

| c) | inými správnymi orgánmi alebo oficiálnymi agentúrami, ktoré sú zapojené do medzinárodnej prepravy tovaru (ďalej len „iné správne orgány alebo agentúry“). |
| --- | --- |

c)

inými správnymi orgánmi alebo oficiálnymi agentúrami, ktoré sú zapojené do medzinárodnej prepravy tovaru (ďalej len „iné správne orgány alebo agentúry“).

2.   Zverejnenie alebo poskytovanie údajov musí byť plne v súlade s platnými ustanoveniami o ochrane údajov, najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (9) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (10).

Článok 4

Systémy, služby a lehoty

1.   Členské štáty v spolupráci s Komisiou uvedú do prevádzky nasledujúce elektronické colné systémy podľa požiadaviek a lehôt ustanovených v platných právnych predpisoch:

| a) | systémy pre dovoz a vývoz, ktoré fungujú v súčinnosti so systémami pre tranzit a umožňujú plynulý tok údajov medzi jednotlivými colnými systémami v rámci Spoločenstva; |
| --- | --- |

a)

systémy pre dovoz a vývoz, ktoré fungujú v súčinnosti so systémami pre tranzit a umožňujú plynulý tok údajov medzi jednotlivými colnými systémami v rámci Spoločenstva;

| b) | systém identifikácie a registrácie hospodárskych subjektov, ktorý funguje v súčinnosti so systémom schválených hospodárskych subjektov a umožňuje týmto hospodárskym subjektom zaregistrovať sa len raz pre všetku komunikáciu s colnými orgánmi v celom Spoločenstve, pričom sa zohľadnia existujúce systémy Spoločenstva alebo vnútroštátne systémy; |
| --- | --- |

b)

systém identifikácie a registrácie hospodárskych subjektov, ktorý funguje v súčinnosti so systémom schválených hospodárskych subjektov a umožňuje týmto hospodárskym subjektom zaregistrovať sa len raz pre všetku komunikáciu s colnými orgánmi v celom Spoločenstve, pričom sa zohľadnia existujúce systémy Spoločenstva alebo vnútroštátne systémy;

| c) | systém pre postup schvaľovania vrátane informačného a konzultačného procesu, spravovania osvedčení pre schválené hospodárske subjekty a registráciu týchto osvedčení v databáze prístupnej colným orgánom. |
| --- | --- |

c)

systém pre postup schvaľovania vrátane informačného a konzultačného procesu, spravovania osvedčení pre schválené hospodárske subjekty a registráciu týchto osvedčení v databáze prístupnej colným orgánom.

2.   Členské štáty v spolupráci s Komisiou zriadia a uvedú do prevádzky do ... (11) spoločné colné portály, ktoré hospodárskym subjektom poskytnú informácie potrebné na colné transakcie vo všetkých členských štátoch.

3.   Komisia v spolupráci s členskými štátmi zriadi a uvedie do prevádzky do ... (12) integrované prostredie pre colné sadzby, ktoré umožní prepojenie s inými systémami týkajúcimi sa dovozu a vývozu v Komisii a členských štátoch.

4.   Komisia v partnerstve s členskými štátmi v Skupine pre colnú politiku zhodnotí do ... (11) spoločné funkčné špecifikácie pre:

| a) | rámec jednotných prístupových miest, ktoré hospodárskym subjektom umožňujú podávať elektronické colné vyhlásenia prostredníctvom jednotného rozhrania, a to aj v prípade, že colné konanie prebieha v inom členskom štáte; |
| --- | --- |

a)

rámec jednotných prístupových miest, ktoré hospodárskym subjektom umožňujú podávať elektronické colné vyhlásenia prostredníctvom jednotného rozhrania, a to aj v prípade, že colné konanie prebieha v inom členskom štáte;

| b) | elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty, ktoré im aj v prípade zapojenia viacerých členských štátov umožňujú vybavovať všetky colné záležitosti s colnými orgánmi členského štátu, v ktorom sú usadené; a |
| --- | --- |

b)

elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty, ktoré im aj v prípade zapojenia viacerých členských štátov umožňujú vybavovať všetky colné záležitosti s colnými orgánmi členského štátu, v ktorom sú usadené; a

| c) | služby „centrálneho elektronického priečinka“, ktoré umožňujú plynulý tok údajov medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, medzi colnými orgánmi a Komisiou a medzi colnými orgánmi a inými správnymi orgánmi alebo agentúrami a umožňujú hospodárskym subjektom predkladať všetky informácie potrebné na colné konanie pri dovoze alebo vývoze, aj v prípade informácií požadovaných podľa právnych predpisov mimo colnej oblasti. |
| --- | --- |

c)

služby „centrálneho elektronického priečinka“, ktoré umožňujú plynulý tok údajov medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, medzi colnými orgánmi a Komisiou a medzi colnými orgánmi a inými správnymi orgánmi alebo agentúrami a umožňujú hospodárskym subjektom predkladať všetky informácie potrebné na colné konanie pri dovoze alebo vývoze, aj v prípade informácií požadovaných podľa právnych predpisov mimo colnej oblasti.

5.   Do troch rokov od pozitívneho hodnotenia spoločných funkčných špecifikácií uvedených v odseku 4 písm. a) a b) sa členské štáty v spolupráci s Komisiou usilujú zriadiť rámec jednotných prístupových miest a elektronických rozhraní a uviesť ich do prevádzky.

6.   Členské štáty a Komisia sa usilujú zriadiť rámec služieb „centrálneho elektronického priečinka“ a jeho uvedenie do prevádzky. Hodnotenie pokroku dosiahnutého v tejto oblasti sa zahrnie do správ uvedených v článku 12.

7.   Spoločenstvo a členské štáty zabezpečia riadnu údržbu a požadované zlepšenia systémov a služieb uvedených v tomto článku.

Článok 5

Zložky a povinnosti

1.   Elektronické colné systémy pozostávajú zo zložiek patriacich Spoločenstvu a vnútroštátnych zložiek.

2.   Zložky elektronických colných systémov patriace Spoločenstvu pozostávajú najmä z:

| a) | príslušných štúdií uskutočniteľnosti a spoločných funkčných a technických systémových špecifikácií; |
| --- | --- |

a)

príslušných štúdií uskutočniteľnosti a spoločných funkčných a technických systémových špecifikácií;

| b) | spoločných produktov a služieb vrátane potrebných spoločných referenčných systémov pre informácie z colnej oblasti a informácií, ktoré sú spojené s colnou oblasťou; |
| --- | --- |

b)

spoločných produktov a služieb vrátane potrebných spoločných referenčných systémov pre informácie z colnej oblasti a informácií, ktoré sú spojené s colnou oblasťou;

| c) | služieb spoločnej komunikačnej siete a spoločného systémového rozhrania (CCN/CSI) pre členské štáty; |
| --- | --- |

c)

služieb spoločnej komunikačnej siete a spoločného systémového rozhrania (CCN/CSI) pre členské štáty;

| d) | koordinačných činností vykonávaných členskými štátmi a Komisiou pri zavádzaní a prevádzke elektronických colných systémov v rámci spoločnej domény Spoločenstva; |
| --- | --- |

d)

koordinačných činností vykonávaných členskými štátmi a Komisiou pri zavádzaní a prevádzke elektronických colných systémov v rámci spoločnej domény Spoločenstva;

| e) | koordinačných činností vykonávaných Komisiou pri zavádzaní a prevádzke elektronických colných systémov v rámci vonkajšej domény Spoločenstva, okrem služieb určených na splnenie vnútroštátnych požiadaviek. |
| --- | --- |

e)

koordinačných činností vykonávaných Komisiou pri zavádzaní a prevádzke elektronických colných systémov v rámci vonkajšej domény Spoločenstva, okrem služieb určených na splnenie vnútroštátnych požiadaviek.

3.   Vnútroštátne zložky elektronických colných systémov pozostávajú najmä z:

| a) | vnútroštátnych funkčných a technických systémových špecifikácií; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátnych funkčných a technických systémových špecifikácií;

| b) | vnútroštátnych systémov vrátane databáz; |
| --- | --- |

b)

vnútroštátnych systémov vrátane databáz;

| c) | sieťových prepojení medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi a medzi colnými orgánmi a inými správnymi orgánmi alebo agentúrami v rámci toho istého členského štátu; |
| --- | --- |

c)

sieťových prepojení medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi a medzi colnými orgánmi a inými správnymi orgánmi alebo agentúrami v rámci toho istého členského štátu;

| d) | akéhokoľvek softvéru alebo vybavenia, ktoré členský štát považuje za potrebné na zabezpečenie plného využívania systému. |
| --- | --- |

d)

akéhokoľvek softvéru alebo vybavenia, ktoré členský štát považuje za potrebné na zabezpečenie plného využívania systému.

Článok 6

Úlohy Komisie

Komisia zabezpečuje najmä:

| a) | koordináciu vybudovania, kontroly zhody, zavádzania, prevádzky a podpory zložiek patriacich Spoločenstvu, pokiaľ ide o elektronické colné systémy; |
| --- | --- |

a)

koordináciu vybudovania, kontroly zhody, zavádzania, prevádzky a podpory zložiek patriacich Spoločenstvu, pokiaľ ide o elektronické colné systémy;

| b) | koordináciu systémov a služieb ustanovených v tomto rozhodnutí s inými relevantnými projektmi týkajúcimi sa elektronickej štátnej správy na úrovni Spoločenstva; |
| --- | --- |

b)

koordináciu systémov a služieb ustanovených v tomto rozhodnutí s inými relevantnými projektmi týkajúcimi sa elektronickej štátnej správy na úrovni Spoločenstva;

| c) | splnenie úloh, ktoré sú jej pridelené na základe viacročného strategického plánu ustanoveného v článku 8 ods. 2; |
| --- | --- |

c)

splnenie úloh, ktoré sú jej pridelené na základe viacročného strategického plánu ustanoveného v článku 8 ods. 2;

| d) | koordináciu vývoja zložiek patriacich Spoločenstvu a vnútroštátnych zložiek v záujme synchronizovanej realizácie projektov; |
| --- | --- |

d)

koordináciu vývoja zložiek patriacich Spoločenstvu a vnútroštátnych zložiek v záujme synchronizovanej realizácie projektov;

| e) | koordináciu elektronických colných služieb a služieb centrálneho elektronického priečinka na úrovni Spoločenstva na účely ich podpory a vykonávania na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

e)

koordináciu elektronických colných služieb a služieb centrálneho elektronického priečinka na úrovni Spoločenstva na účely ich podpory a vykonávania na vnútroštátnej úrovni;

| f) | koordináciu potrieb v oblasti odbornej prípravy. |
| --- | --- |

f)

koordináciu potrieb v oblasti odbornej prípravy.

Článok 7

Úlohy členských štátov

1.   Členské štáty zabezpečujú najmä:

| a) | koordináciu vybudovania, kontroly zhody, zavádzania, prevádzky a podpory vnútroštátnych zložiek, pokiaľ ide o elektronické colné systémy; |
| --- | --- |

a)

koordináciu vybudovania, kontroly zhody, zavádzania, prevádzky a podpory vnútroštátnych zložiek, pokiaľ ide o elektronické colné systémy;

| b) | koordináciu systémov a služieb ustanovených v tomto rozhodnutí s inými relevantnými projektmi týkajúcimi sa elektronickej štátnej správy na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

koordináciu systémov a služieb ustanovených v tomto rozhodnutí s inými relevantnými projektmi týkajúcimi sa elektronickej štátnej správy na vnútroštátnej úrovni;

| c) | splnenie úloh im pridelených na základe viacročného strategického plánu ustanoveného v článku 8 ods. 2; |
| --- | --- |

c)

splnenie úloh im pridelených na základe viacročného strategického plánu ustanoveného v článku 8 ods. 2;

| d) | pravidelné informovanie Komisie o opatreniach prijatých na umožnenie plného využívania elektronických colných systémov ich príslušnými orgánmi alebo hospodárskymi subjektmi; |
| --- | --- |

d)

pravidelné informovanie Komisie o opatreniach prijatých na umožnenie plného využívania elektronických colných systémov ich príslušnými orgánmi alebo hospodárskymi subjektmi;

| e) | podporu a vykonávanie elektronických colných služieb a služieb centrálneho elektronického priečinka na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

e)

podporu a vykonávanie elektronických colných služieb a služieb centrálneho elektronického priečinka na vnútroštátnej úrovni;

| f) | potrebnú odbornú prípravu colníkov a iných príslušných úradníkov. |
| --- | --- |

f)

potrebnú odbornú prípravu colníkov a iných príslušných úradníkov.

2.   Členské štáty odhadnú ľudské, rozpočtové, a technické zdroje potrebné na dodržiavanie článku 4 a viacročného strategického plánu ustanoveného v článku 8 ods. 2 a tento odhad každoročne oznámia Komisii.

3.   Ak existuje riziko, že by akcia, o ktorej uvažuje členský štát v súvislosti s vybudovaním alebo prevádzkou elektronických colných systémov, mohla ohroziť celkovú interoperabilitu alebo fungovanie týchto systémov, dotknutý členský štát o tom informuje Komisiu skôr, než uskutoční takú akciu.

Článok 8

Stratégia a koordinácia

1.   Komisia v partnerstve s členskými štátmi v rámci Skupiny pre colnú politiku zabezpečuje:

| a) | určovanie stratégií, požadovaných zdrojov a fáz vývoja; |
| --- | --- |

a)

určovanie stratégií, požadovaných zdrojov a fáz vývoja;

| b) | koordináciu všetkých činností súvisiacich s elektronickým colníctvom s cieľom zabezpečiť, aby sa zdroje vrátane tých, ktoré sa už použili na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, využívali čo najlepšie a najefektívnejšie; |
| --- | --- |

b)

koordináciu všetkých činností súvisiacich s elektronickým colníctvom s cieľom zabezpečiť, aby sa zdroje vrátane tých, ktoré sa už použili na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, využívali čo najlepšie a najefektívnejšie;

| c) | koordináciu právnych a prevádzkových aspektov, aspektov odbornej prípravy a vývoja IT, ako aj poskytovanie informácií colným orgánom a hospodárskym subjektom o týchto aspektoch; |
| --- | --- |

c)

koordináciu právnych a prevádzkových aspektov, aspektov odbornej prípravy a vývoja IT, ako aj poskytovanie informácií colným orgánom a hospodárskym subjektom o týchto aspektoch;

| d) | koordináciu vykonávacích činností všetkých dotknutých strán; |
| --- | --- |

d)

koordináciu vykonávacích činností všetkých dotknutých strán;

| e) | dodržiavanie lehôt ustanovených v článku 4 dotknutými stranami. |
| --- | --- |

e)

dodržiavanie lehôt ustanovených v článku 4 dotknutými stranami.

2.   Komisia v partnerstve s členskými štátmi v rámci Skupiny pre colnú politiku vypracúva a aktualizuje viacročný strategický plán, na základe ktorého sa Komisii a členským štátom prideľujú úlohy.

Článok 9

Zdroje

1.   Na účely vybudovania, prevádzky a zlepšovania elektronických colných systémov v súlade s článkom 4 poskytuje Spoločenstvo ľudské, rozpočtové a technické zdroje potrebné pre zložky patriace Spoločenstvu.

2.   Na účely vybudovania, prevádzky a zlepšovania elektronických colných systémov v súlade s článkom 4 poskytujú členské štáty ľudské, rozpočtové a technické zdroje potrebné pre vnútroštátne zložky.

Článok 10

Finančné ustanovenia

1.   Bez toho, aby boli dotknuté náklady, ktoré majú znášať tretie krajiny alebo medzinárodné organizácie v rámci článku 2 ods. 3, sa náklady na vykonávanie tohto rozhodnutia rozdelia medzi Spoločenstvo a členské štáty v súlade s ustanoveniami odsekov 2 a 3 tohto článku.

2.   Spoločenstvo znáša náklady na návrh, nadobudnutie, inštaláciu, prevádzku a údržbu zložiek patriacich Spoločenstvu uvedených v článku 5 ods. 2 v súlade s programom Colníctvo 2007 ustanovenom v rozhodnutí č. 253/2003/ES a s akýmkoľvek následníckym programom.

3.   Členské štáty znášajú náklady na vybudovanie a prevádzku vnútroštátnych zložiek uvedených v článku 5 ods. 3 vrátane rozhraní s inými správnymi orgánmi alebo agentúrami a hospodárskymi subjektmi.

4.   Členské štáty posilňujú vzájomnú spoluprácu, aby náklady znížili na minimum, a to prostredníctvom vypracovania modelov rozdelenia nákladov a spoločných riešení.

Článok 11

Monitorovanie

1.   Komisia podnikne všetky kroky potrebné na overenie toho, či sa opatrenia financované z rozpočtu Spoločenstva vykonávajú v súlade s týmto rozhodnutím a či sú dosiahnuté výsledky v súlade s cieľmi ustanovenými v článku 2 ods. 1 prvom pododseku.

2.   Komisia v partnerstve s členskými štátmi v rámci Skupiny pre colnú politiku pravidelne monitoruje pokrok jednotlivých členských štátov a Komisie pri dodržiavaní článku 4 s cieľom určiť, či sa ciele ustanovené v článku 2 ods. 1 prvom pododseku dosiahli a akým spôsobom sa môže dosiahnuť zvýšenie efektívnosti činností súvisiacich so zavádzaním elektronických colných systémov.

Článok 12

Správy

1.   Členské štáty pravidelne podávajú Komisii správy o svojom pokroku pri plnení každej úlohy, ktorá im bola pridelená na základe viacročného strategického plánu uvedeného v článku 8 ods. 2. Komisii oznamujú splnenie každej z týchto úloh.

2.   Členské štáty každý rok najneskôr do 31. marca predložia Komisii výročnú správu o pokroku, ktorá sa týka obdobia od 1. januára do 31. decembra predchádzajúceho roku. Tieto výročné správy majú formu určenú Komisiou v partnerstve s členskými štátmi v rámci Skupiny pre colnú politiku.

3.   Komisia na základe výročných správ uvedených v odseku 2 vypracuje každý rok najneskôr do 30. júna konsolidovanú správu hodnotiacu pokrok, ktorý dosiahli členské štáty a Komisia, a to najmä pri dodržiavaní článku 4, a prípadnú potrebu predĺženia lehôt ustanovených v článku 4 ods. 2, 3 a 5 a túto správu predloží na posúdenie dotknutým stranám a Skupine pre colnú politiku.

4.   Konsolidovaná správa uvedená v odseku 3 obsahuje okrem toho výsledky všetkých prípadných monitorovacích návštev. Obsahuje aj výsledky akýchkoľvek iných kontrol a môže stanoviť metódy a kritériá, ktoré sa môžu využiť v ďalšom hodnotení, najmä na hodnotenie miery interoperability elektronických colných systémov a spôsobu ich fungovania.

Článok 13

Konzultácie s hospodárskymi subjektmi

Komisia a členské štáty uskutočňujú konzultácie s hospodárskymi subjektmi vo všetkých fázach prípravy, vývoja a zavádzania systémov a služieb ustanovených v článku 4.

Komisia a členské štáty zriadia mechanizmus konzultácií, na základe ktorého sa pravidelne stretáva reprezentatívny výber hospodárskych subjektov.

Článok 14

Pristupujúce alebo kandidátske krajiny

Komisia informuje krajiny, ktoré majú štatút pristupujúcich alebo kandidátskych krajín, o príprave, vývoji a zavádzaní systémov a služieb ustanovených v článku 4 a umožňuje im zapojiť sa do nich.

Článok 15

Vykonávacie opatrenia

Predĺženia lehôt ustanovených v článku 4 ods. 2, 3 a 5 sa prijímajú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 16 ods. 2.

Článok 16

Výbor

1.   Komisii pomáha Výbor pre colný kódex.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Článok 17

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 18

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 47.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 12. decembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 23. júla 2007 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 144, 30.4.2004, s. 65.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 305, 16.12.2003, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ L 36, 12.2.2003, s. 1. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 787/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 12).

6

(7)  Ú. v. ES L 341, 17.12.2002, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 885/2004 (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 1).

7

(8)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  Tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

11

(12)  Päť rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

12

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia predložila uvedený návrh Rade 5. decembra 2005 (1).

Európsky parlament zaujal stanovisko v prvom čítaní 12. decembra 2006 bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu.

Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 13. septembra 2006 (2).

V rámci postupu spolurozhodovania (článok 251 Zmluvy o ES) Rada 23. júla 2007 so zreteľom na stanovisko, ktoré zaujal Parlament v prvom čítaní, prijala spoločnú pozíciu k návrhu rozhodnutia.

II.   CIEĽ

Účelom navrhovaného rozhodnutia je vytvoriť nástroj na zavedenie interoperabilných a dostupných automatizovaných colných systémov v rámci súčasného, ako aj budúceho modernizovaného colného kódexu a tiež nástroj koordinácie postupov a služieb. Tento nástroj je určený na vytvorenie nevyhnutných záväzkov na zavedenie rôznych colných elektronických systémov a podmienok pre budúce záväzky na koncepciu „centrálneho elektronického priečinka“ a „jedného kontaktného miesta“. Jeho hlavným cieľom je určiť, aké opatrenia je potrebné prijať a aké termíny musia dodržať všetky zainteresované strany do nadobudnutia účinnosti modernizovaného colného kódexu, aby dosiahli cieľ, ktorým je jednoduché colné a obchodné prostredie bez dokumentov v papierovej forme.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecne

Rada sa vo svojej spoločnej pozícii stotožňuje s cieľom návrhu, ktorým je vytvorenie colného a obchodného prostredia bez dokumentov v papierovej forme. Rada však vzhľadom na technické ťažkosti súvisiace s takým ambicióznym projektom, spojené s rozsiahlym prideľovaním zdrojov, ktoré majú vyčleniť vnútroštátne správy, uprednostňuje postupný prístup umožňujúci zavádzanie elektronických systémov v kaskádových etapách.

2.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP

Európsky parlament neprijal žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu Komisie.

3.   Nové prvky zavedené Radou

Hlavné body spoločnej pozície, ktoré sa líšia od návrhu Komisie, sú:

| | Odôvodnenia 12 a 13
  Tieto nové odôvodnenia v spojení s článkami 15 a 16, ktorými sa Komisia oprávňuje prijať vykonávacie opatrenia, sa týkajú predĺženia lehôt ustanovených v odsekoch 2, 3 a 5 článku 4. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich účelom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky rozhodnutia, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v rozhodnutí Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2006/512/ES. |
| --- | --- |

Odôvodnenia 12 a 13

Tieto nové odôvodnenia v spojení s článkami 15 a 16, ktorými sa Komisia oprávňuje prijať vykonávacie opatrenia, sa týkajú predĺženia lehôt ustanovených v odsekoch 2, 3 a 5 článku 4. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich účelom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky rozhodnutia, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v rozhodnutí Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2006/512/ES.

| | Článok 1 – Elektronické colné systémy
  Navrhované znenie sa zmenilo a doplnilo tak, aby sa vyjasnilo, že elektronická výmena sa týka „údajov uvedených v colných vyhláseniach, dokumentoch, ktoré sú k nim pripojené, osvedčeniach a iných relevantných informácií“. |
| --- | --- |

Článok 1 – Elektronické colné systémy

Navrhované znenie sa zmenilo a doplnilo tak, aby sa vyjasnilo, že elektronická výmena sa týka „údajov uvedených v colných vyhláseniach, dokumentoch, ktoré sú k nim pripojené, osvedčeniach a iných relevantných informácií“.

| | Článok 2 – Ciele






  — | odsek 1 písm. c): slová a „k zadržaniu nebezpečného a nezákonného tovaru“ boli vypustené, keďže tento cieľ sa už zahrnul do pojmu „kontrola tovaru“, |
| --- | --- | --- |

Článok 2 – Ciele

—

odsek 1 písm. c): slová a „k zadržaniu nebezpečného a nezákonného tovaru“ boli vypustené, keďže tento cieľ sa už zahrnul do pojmu „kontrola tovaru“,

| — | odsek 1 písm. d): doplnilo sa slovo „pomôcť“, ktoré znamená, že elektronické systémy ako také nebudú zabezpečovať výber ciel, ale budú pomáhať colným orgánom pri plnení tejto úlohy. V súlade so znením návrhu modernizovaného colného kódexu sa zaviedol výraz „clo a iné poplatky“, |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. d): doplnilo sa slovo „pomôcť“, ktoré znamená, že elektronické systémy ako také nebudú zabezpečovať výber ciel, ale budú pomáhať colným orgánom pri plnení tejto úlohy. V súlade so znením návrhu modernizovaného colného kódexu sa zaviedol výraz „clo a iné poplatky“,

| — | odsek 1 písm. e): doplnilo sa slovo „prijímať“, ktoré odráža skutočnosť, že informácie by sa mali pohybovať dopredu a späť po medzinárodnom dodávateľskom reťazci, |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. e): doplnilo sa slovo „prijímať“, ktoré odráža skutočnosť, že informácie by sa mali pohybovať dopredu a späť po medzinárodnom dodávateľskom reťazci,

| — | odsek 1 písm. f): nový návrh znenia mení organizáciu toku údajov medzi orgánmi krajín vývozu a dovozu, ako aj medzi colnými úradmi a hospodárskymi subjektmi, |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. f): nový návrh znenia mení organizáciu toku údajov medzi orgánmi krajín vývozu a dovozu, ako aj medzi colnými úradmi a hospodárskymi subjektmi,

| — | odsek 2 písm. b): návrh znenia sa zmenil a doplnil tak, aby sa zohľadnili postupy súvisiace s colnými postupmi v súlade s cieľmi uvedenými v odseku 1, |
| --- | --- |

—

odsek 2 písm. b): návrh znenia sa zmenil a doplnil tak, aby sa zohľadnili postupy súvisiace s colnými postupmi v súlade s cieľmi uvedenými v odseku 1,

| — | odsek 2 písm. c): zásada subsidiarity, ktorá sa uvádza už v odôvodnení 11, sa týka celého rozhodnutia, a tu by sa preto nemala opakovať, |
| --- | --- |

—

odsek 2 písm. c): zásada subsidiarity, ktorá sa uvádza už v odôvodnení 11, sa týka celého rozhodnutia, a tu by sa preto nemala opakovať,

| — | odsek 3: Rada sa domnieva, že interoperabilita elektronických colných systémov, a to nielen s colnými systémami tretích krajín, ale aj s colnými systémami medzinárodných organizácií, by sa mala posilniť za predpokladu, že tento cieľ podlieha vhodným finančným dohodám. |
| --- | --- |

—

odsek 3: Rada sa domnieva, že interoperabilita elektronických colných systémov, a to nielen s colnými systémami tretích krajín, ale aj s colnými systémami medzinárodných organizácií, by sa mala posilniť za predpokladu, že tento cieľ podlieha vhodným finančným dohodám.

| | Článok 3 – Výmena údajov






  — | odsek 1 sa nanovo usporiadal a skrátil a v súlade so znením návrhu modernizovaného colného kódexu sa zaviedol výraz „colné orgány“. V písmene c) sa výmena údajov obmedzila na oficiálne agentúry, |
| --- | --- | --- |

Článok 3 – Výmena údajov

—

odsek 1 sa nanovo usporiadal a skrátil a v súlade so znením návrhu modernizovaného colného kódexu sa zaviedol výraz „colné orgány“. V písmene c) sa výmena údajov obmedzila na oficiálne agentúry,

| — | s cieľom zohľadniť platné právne predpisy Spoločenstva o ochrane údajov Rada vložila nový odsek 2 týkajúci sa zverejňovania alebo poskytovania údajov. |
| --- | --- |

—

s cieľom zohľadniť platné právne predpisy Spoločenstva o ochrane údajov Rada vložila nový odsek 2 týkajúci sa zverejňovania alebo poskytovania údajov.

| | Článok 4 – Systémy, služby a harmonogram
  Článok 4 sa zmenil a doplnil tak, aby sa umožnilo kaskádové stanovovanie lehôt ako prístup, ktorý Rada považuje za vhodnejší na zavádzanie systémov a služieb predpokladaných v návrhu.






  — | odsek 1: spoločná pozícia zaväzuje členské štáty uviesť do prevádzky (a nie iba zriadiť) elektronické systémy podľa písmen a) až c) v súlade s požiadavkami a harmonogramami ustanovenými v platných právnych predpisoch, |
| --- | --- | --- |

Článok 4 – Systémy, služby a harmonogram

Článok 4 sa zmenil a doplnil tak, aby sa umožnilo kaskádové stanovovanie lehôt ako prístup, ktorý Rada považuje za vhodnejší na zavádzanie systémov a služieb predpokladaných v návrhu.

—

odsek 1: spoločná pozícia zaväzuje členské štáty uviesť do prevádzky (a nie iba zriadiť) elektronické systémy podľa písmen a) až c) v súlade s požiadavkami a harmonogramami ustanovenými v platných právnych predpisoch,

| — | odsek 1 písm. a): systémy pre dovoz a vývoz by mali fungovať v súčinnosti so systémami pre tranzit (už zavedené). Ustanovenie o elektronických rozhraniach sa presunulo do odseku 4 písm. b), |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. a): systémy pre dovoz a vývoz by mali fungovať v súčinnosti so systémami pre tranzit (už zavedené). Ustanovenie o elektronických rozhraniach sa presunulo do odseku 4 písm. b),

| — | odsek 1 písm. b): systém registrácie hospodárskych subjektov, ktorý by mal umožňovať aj ich identifikáciu a mal by fungovať v súčinnosti so systémom schválených hospodárskych subjektov, by mal zohľadňovať existujúce systémy Spoločenstva alebo vnútroštátne systémy, aby sa predišlo duplicite alebo neopodstatneným nákladom, |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. b): systém registrácie hospodárskych subjektov, ktorý by mal umožňovať aj ich identifikáciu a mal by fungovať v súčinnosti so systémom schválených hospodárskych subjektov, by mal zohľadňovať existujúce systémy Spoločenstva alebo vnútroštátne systémy, aby sa predišlo duplicite alebo neopodstatneným nákladom,

| — | odsek 1 písm. c): vloženie tohto nového písmena vyplýva z návrhu modernizovaného colného kódexu a úlohy, ktorá sa v ňom priraďuje schválenému hospodárskemu subjektu. Ustanovenie o spoločných colných portáloch sa presunulo do odseku 2, |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. c): vloženie tohto nového písmena vyplýva z návrhu modernizovaného colného kódexu a úlohy, ktorá sa v ňom priraďuje schválenému hospodárskemu subjektu. Ustanovenie o spoločných colných portáloch sa presunulo do odseku 2,

| — | odsek 2: ustanovenie presunuté z odseku 1 písm. c): aj keď sa návrh znenia nanovo usporiadal, podstata tohto ustanovenia o spoločných colných portáloch sa nezmenila, |
| --- | --- |

—

odsek 2: ustanovenie presunuté z odseku 1 písm. c): aj keď sa návrh znenia nanovo usporiadal, podstata tohto ustanovenia o spoločných colných portáloch sa nezmenila,

| — | odsek 3: ustanovenie sa presunulo z odseku 2 písm. b): aj keď sa návrh znenia nanovo usporiadal, podstata tohto ustanovenia o integrovanom prostredí pre colné sadzby sa nezmenila, |
| --- | --- |

—

odsek 3: ustanovenie sa presunulo z odseku 2 písm. b): aj keď sa návrh znenia nanovo usporiadal, podstata tohto ustanovenia o integrovanom prostredí pre colné sadzby sa nezmenila,

| — | odsek 4: Rada sa domnieva, že na to, aby sa ciele uvedené v návrhu mohli bezpečne splniť, Komisia by mala do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia a v partnerstve s členskými štátmi zhodnotiť spoločné funkčné špecifikácie pre rámec pre jednotné prístupové miesta, elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty [predtým v odseku 1 písm. a)] a služby „centrálneho elektronického priečinka“, |
| --- | --- |

—

odsek 4: Rada sa domnieva, že na to, aby sa ciele uvedené v návrhu mohli bezpečne splniť, Komisia by mala do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia a v partnerstve s členskými štátmi zhodnotiť spoločné funkčné špecifikácie pre rámec pre jednotné prístupové miesta, elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty [predtým v odseku 1 písm. a)] a služby „centrálneho elektronického priečinka“,

| — | odsek 5: do troch rokov od pozitívneho hodnotenia podľa odseku 4 sa členské štáty vynasnažia zriadiť rámec pre jednotné prístupové miesta a elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty a uviesť ich do prevádzky, |
| --- | --- |

—

odsek 5: do troch rokov od pozitívneho hodnotenia podľa odseku 4 sa členské štáty vynasnažia zriadiť rámec pre jednotné prístupové miesta a elektronické rozhrania pre hospodárske subjekty a uviesť ich do prevádzky,

| — | odsek 6: členské štáty a Komisia sa zaväzujú, že sa vynasnažia zriadiť a uviesť do prevádzky rámec služieb „centrálneho elektronického priečinka“, pričom sa pokrok v tejto oblasti zhodnotí a uvedie do správ v súlade s článkom 12, |
| --- | --- |

—

odsek 6: členské štáty a Komisia sa zaväzujú, že sa vynasnažia zriadiť a uviesť do prevádzky rámec služieb „centrálneho elektronického priečinka“, pričom sa pokrok v tejto oblasti zhodnotí a uvedie do správ v súlade s článkom 12,

| — | odsek 7: nový návrh znenia umožňuje okrem zlepšení systémov opísaných v uvedených odsekoch aj ich údržbu. |
| --- | --- |

—

odsek 7: nový návrh znenia umožňuje okrem zlepšení systémov opísaných v uvedených odsekoch aj ich údržbu.

| | Článok 5 – Zložky a povinnosti
  Zmena a doplnenie článku 5 vyjasňuje povinnosti súvisiace so zložkami prislúchajúcimi Spoločenstvu a vnútroštátnymi zložkami, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci, dopĺňa štúdie uskutočniteľnosti do zložiek prislúchajúcich Spoločenstvu a spresňuje spoločné systémové špecifikácie. |
| --- | --- |

Článok 5 – Zložky a povinnosti

Zmena a doplnenie článku 5 vyjasňuje povinnosti súvisiace so zložkami prislúchajúcimi Spoločenstvu a vnútroštátnymi zložkami, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci, dopĺňa štúdie uskutočniteľnosti do zložiek prislúchajúcich Spoločenstvu a spresňuje spoločné systémové špecifikácie.

| | Článok 6 – Úlohy Komisie






  — | písmeno a): k týmto úlohám, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci, sa doplnilo zavádzanie elektronických colných systémov, |
| --- | --- | --- |

Článok 6 – Úlohy Komisie

—

písmeno a): k týmto úlohám, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci, sa doplnilo zavádzanie elektronických colných systémov,

| — | písmeno c): Rada vložila toto ustanovenie, aby úlohy, ktoré má splniť Komisia, nadväzovali na viacročný strategický plán (ustanovený v článku 8 ods. 2), |
| --- | --- |

—

písmeno c): Rada vložila toto ustanovenie, aby úlohy, ktoré má splniť Komisia, nadväzovali na viacročný strategický plán (ustanovený v článku 8 ods. 2),

| — | písmeno e): Rada sa domnieva, že koordináciou elektronických colných služieb a služieb „centrálneho elektronického priečinka“ Komisiou na úrovni Spoločenstva by sa mala posilniť ich podpora a vykonávanie na vnútroštátnej úrovni, |
| --- | --- |

—

písmeno e): Rada sa domnieva, že koordináciou elektronických colných služieb a služieb „centrálneho elektronického priečinka“ Komisiou na úrovni Spoločenstva by sa mala posilniť ich podpora a vykonávanie na vnútroštátnej úrovni,

| — | písmeno f): Rada sa domnieva, že koordinácia potrieb v oblasti odbornej prípravy je povinnosťou Komisie. |
| --- | --- |

—

písmeno f): Rada sa domnieva, že koordinácia potrieb v oblasti odbornej prípravy je povinnosťou Komisie.

| | Článok 7 – Úlohy členských štátov






  — | odsek 1 písm. a): k týmto úlohám, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci [v súlade s článkom 6 písm. a)], sa doplnilo zavádzanie elektronických colných systémov, |
| --- | --- | --- |

Článok 7 – Úlohy členských štátov

—

odsek 1 písm. a): k týmto úlohám, zoznam ktorých sa vytvoril ako nevyčerpávajúci [v súlade s článkom 6 písm. a)], sa doplnilo zavádzanie elektronických colných systémov,

| — | odsek 1 písm. f): odborná príprava sa doplnila do zoznamu úloh, za ktoré sú zodpovedné členské štáty [toto ustanovenie je v súlade s článkom 6 písm. f)], |
| --- | --- |

—

odsek 1 písm. f): odborná príprava sa doplnila do zoznamu úloh, za ktoré sú zodpovedné členské štáty [toto ustanovenie je v súlade s článkom 6 písm. f)],

| — | odsek 2: Rada sa domnieva, že členské štáty by mali každoročne oznamovať Komisii zdroje potrebné na dodržiavanie článku 4 a viacročného strategického plánu, |
| --- | --- |

—

odsek 2: Rada sa domnieva, že členské štáty by mali každoročne oznamovať Komisii zdroje potrebné na dodržiavanie článku 4 a viacročného strategického plánu,

| — | odsek 3: Rada sa domnieva, že členské štáty by mali informovať Komisiu, a nie požadovať jej súhlas, pred prijatím opatrenia týkajúceho sa elektronických colných systémov, ktoré by mohlo ohroziť ich interoperabilitu alebo prevádzku. |
| --- | --- |

—

odsek 3: Rada sa domnieva, že členské štáty by mali informovať Komisiu, a nie požadovať jej súhlas, pred prijatím opatrenia týkajúceho sa elektronických colných systémov, ktoré by mohlo ohroziť ich interoperabilitu alebo prevádzku.

| | Článok 8 – Stratégia a koordinácia
  Rada zmenila a doplnila názov článku 8, aby vyjadroval dôležitosť vhodnej koordinácie a stratégie pri zavádzaní systémov a služieb predpokladaných v návrhu. V odseku 1 písm. c) sa doplnila koordinácia informovania colných orgánov a hospodárskych subjektov. Písmeno e) v odseku 1 sa zosúladilo s návrhom nového znenia článku 4. |
| --- | --- |

Článok 8 – Stratégia a koordinácia

Rada zmenila a doplnila názov článku 8, aby vyjadroval dôležitosť vhodnej koordinácie a stratégie pri zavádzaní systémov a služieb predpokladaných v návrhu. V odseku 1 písm. c) sa doplnila koordinácia informovania colných orgánov a hospodárskych subjektov. Písmeno e) v odseku 1 sa zosúladilo s návrhom nového znenia článku 4.

| | Článok 10 – Finančné ustanovenia






  — | odsek 1 nadväzuje na článok 2 ods. 3 a náklady, ktoré majú znášať tretie krajiny a medzinárodné organizácie v súlade s týmto ustanovením, |
| --- | --- | --- |

Článok 10 – Finančné ustanovenia

—

odsek 1 nadväzuje na článok 2 ods. 3 a náklady, ktoré majú znášať tretie krajiny a medzinárodné organizácie v súlade s týmto ustanovením,

| — | odsek 4: prvá časť tohto ustanovenia sa presunula do článku 7 ods. 2. |
| --- | --- |

—

odsek 4: prvá časť tohto ustanovenia sa presunula do článku 7 ods. 2.

| | Článok 12 – Správy






  — | odsek 2 sa zmenil a doplnil tak, že dátum predkladania výročnej správy sa posunul na marec, čím sa členským štátom poskytuje dostatočný čas na prípravu ich správ, a tieto správy majú štandardnú formu, |
| --- | --- | --- |

Článok 12 – Správy

—

odsek 2 sa zmenil a doplnil tak, že dátum predkladania výročnej správy sa posunul na marec, čím sa členským štátom poskytuje dostatočný čas na prípravu ich správ, a tieto správy majú štandardnú formu,

| — | na základe toho Rada v odseku 3 posunula dátum predkladania konsolidovanej výročnej správy, ktorú vypracúva Komisia, z marca na jún. Táto konsolidovaná správa by mala tiež zhodnotiť pokrok, ktorý dosiahli členské štáty a Komisia, najmä pokiaľ ide o zavádzanie systémov a služieb ustanovených v článku 4, a prípadnú potrebu predĺženia lehôt ustanovených v tomto článku. Konsolidovaná správa, ktorá by sa mala predkladať aj skupine pre colnú politiku, by mala obsahovať výsledky všetkých monitorovacích návštev Komisie. |
| --- | --- |

—

na základe toho Rada v odseku 3 posunula dátum predkladania konsolidovanej výročnej správy, ktorú vypracúva Komisia, z marca na jún. Táto konsolidovaná správa by mala tiež zhodnotiť pokrok, ktorý dosiahli členské štáty a Komisia, najmä pokiaľ ide o zavádzanie systémov a služieb ustanovených v článku 4, a prípadnú potrebu predĺženia lehôt ustanovených v tomto článku. Konsolidovaná správa, ktorá by sa mala predkladať aj skupine pre colnú politiku, by mala obsahovať výsledky všetkých monitorovacích návštev Komisie.

| | Článok 15 – Vykonávacie opatrenia
  V tomto novom ustanovení Rada v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanovuje prijímanie vykonávacích opatrení Komisiou, ktorými sa stanovuje predĺženie lehôt uvedených v článku 4 ods. 2, 3 a 5. |
| --- | --- |

Článok 15 – Vykonávacie opatrenia

V tomto novom ustanovení Rada v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanovuje prijímanie vykonávacích opatrení Komisiou, ktorými sa stanovuje predĺženie lehôt uvedených v článku 4 ods. 2, 3 a 5.

| | Článok 16 – Výbor
  Toto nové ustanovenie sa týka výboru, ktorého úlohou je pomáhať Komisii pri prijímaní vykonávacích opatrení uvedených v článku 15. |
| --- | --- |

Článok 16 – Výbor

Toto nové ustanovenie sa týka výboru, ktorého úlohou je pomáhať Komisii pri prijímaní vykonávacích opatrení uvedených v článku 15.

IV.   ZÁVER

Spoločná pozícia, ktorú jednomyseľne prijala Rada a ktorú podporuje Komisia, bola navrhnutá tak, aby v rámci reálneho časového rámca a pri zohľadnení s ním súvisiacich technických a politických výziev dosiahla cieľ navrhovaného rozhodnutia, ktorým je vytvorenie colného a obchodného prostredia bez dokumentov v papierovej forme a vytvorenie nástroja na zavedenie interoperabilných a dostupných automatizovaných colných systémov a na koordinované postupy a služby.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 49, 28.2.2006, s. 37.

(2)  Ú. v. EÚ C ...

---

| 16.10.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 242/11

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 12/2007

prijatá Radou 23. júla 2007

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES z ..., ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 242 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Medzi morské vody, ktoré patria pod suverenitu a súdnu právomoc členských štátov Európskej únie, patria vody Stredozemného mora, Baltského mora, Čierneho mora a severovýchodnej časti Atlantického oceánu vrátane vôd okolo Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov. |
| --- | --- |

(1)

Medzi morské vody, ktoré patria pod suverenitu a súdnu právomoc členských štátov Európskej únie, patria vody Stredozemného mora, Baltského mora, Čierneho mora a severovýchodnej časti Atlantického oceánu vrátane vôd okolo Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov.

| (2) | Je zrejmé, že tlaky na morské prírodné zdroje a dopyt po ekologických službách súvisiacich s morom sú často privysoké a že je potrebné, aby Spoločenstvo znížilo svoj vplyv na morské vody. |
| --- | --- |

(2)

Je zrejmé, že tlaky na morské prírodné zdroje a dopyt po ekologických službách súvisiacich s morom sú často privysoké a že je potrebné, aby Spoločenstvo znížilo svoj vplyv na morské vody.

| (3) | Morské prostredie predstavuje vzácne dedičstvo a ako také sa musí chrániť, zachovávať, a ak je to možné, obnovovať s konečným cieľom zachovať biodiverzitu a zabezpečiť existenciu rozmanitých a dynamických oceánov a morí, ktoré sú čisté, zdravé a produktívne. V tomto ohľade by sa touto smernicou mal zabezpečiť environmentálny pilier budúcej morskej politiky Európskej únie. |
| --- | --- |

(3)

Morské prostredie predstavuje vzácne dedičstvo a ako také sa musí chrániť, zachovávať, a ak je to možné, obnovovať s konečným cieľom zachovať biodiverzitu a zabezpečiť existenciu rozmanitých a dynamických oceánov a morí, ktoré sú čisté, zdravé a produktívne. V tomto ohľade by sa touto smernicou mal zabezpečiť environmentálny pilier budúcej morskej politiky Európskej únie.

| (4) | V súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (4), sa vypracovala tematická stratégia ochrany a zachovania morského prostredia so všeobecným cieľom podporovať trvalo udržateľné využívanie morí a zachovať morské ekosystémy. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (4), sa vypracovala tematická stratégia ochrany a zachovania morského prostredia so všeobecným cieľom podporovať trvalo udržateľné využívanie morí a zachovať morské ekosystémy.

| (5) | Vypracovanie tematickej stratégie a jej vykonávanie by sa malo zamerať na zachovanie morských ekosystémov. Tento prístup by mal zahŕňať chránené oblasti a mal by sa zaoberať všetkými ľudskými činnosťami, ktoré vplývajú na morské prostredie. |
| --- | --- |

(5)

Vypracovanie tematickej stratégie a jej vykonávanie by sa malo zamerať na zachovanie morských ekosystémov. Tento prístup by mal zahŕňať chránené oblasti a mal by sa zaoberať všetkými ľudskými činnosťami, ktoré vplývajú na morské prostredie.

| (6) | Je potrebné ďalej stanovovať biologické a environmentálne ciele a referenčné rámce, ktoré zohľadňujú ciele stanovené v smernici Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (5) (smernica o biotopoch), v smernici Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (6) (smernica o vtákoch), v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (7), a v príslušných medzinárodných dohodách. |
| --- | --- |

(6)

Je potrebné ďalej stanovovať biologické a environmentálne ciele a referenčné rámce, ktoré zohľadňujú ciele stanovené v smernici Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (5) (smernica o biotopoch), v smernici Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (6) (smernica o vtákoch), v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (7), a v príslušných medzinárodných dohodách.

| (7) | Pri uplatnení prístupu založeného na ekosystémoch na riadenie ľudských činností a pri súčasnom umožnení trvalo udržateľného využívania morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom by sa prvoradá pozornosť mala venovať dosiahnutiu alebo udržaniu dobrého environmentálneho stavu morského prostredia Spoločenstva, jeho ďalšej ochrane a zachovávaniu a zabráneniu následného zhoršovania jeho stavu. |
| --- | --- |

(7)

Pri uplatnení prístupu založeného na ekosystémoch na riadenie ľudských činností a pri súčasnom umožnení trvalo udržateľného využívania morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom by sa prvoradá pozornosť mala venovať dosiahnutiu alebo udržaniu dobrého environmentálneho stavu morského prostredia Spoločenstva, jeho ďalšej ochrane a zachovávaniu a zabráneniu následného zhoršovania jeho stavu.

| (8) | Na dosiahnutie uvedených cieľov je potrebný transparentný a ucelený právny rámec. Tento rámec by mal prispieť k súdržnosti jednotlivých politík a posilniť začlenenie environmentálnych otázok do iných politík, ako napríklad do spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, spoločnej poľnohospodárskej politiky a iných príslušných politík Spoločenstva. Legislatívny rámec by mal poskytovať celkový rámec činnosti a umožniť, aby prebiehajúca činnosť bola koordinovaná, konzistentná a riadne integrovaná s činnosťou prebiehajúcou podľa iných právnych predpisov Spoločenstva a medzinárodných dohôd. |
| --- | --- |

(8)

Na dosiahnutie uvedených cieľov je potrebný transparentný a ucelený právny rámec. Tento rámec by mal prispieť k súdržnosti jednotlivých politík a posilniť začlenenie environmentálnych otázok do iných politík, ako napríklad do spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, spoločnej poľnohospodárskej politiky a iných príslušných politík Spoločenstva. Legislatívny rámec by mal poskytovať celkový rámec činnosti a umožniť, aby prebiehajúca činnosť bola koordinovaná, konzistentná a riadne integrovaná s činnosťou prebiehajúcou podľa iných právnych predpisov Spoločenstva a medzinárodných dohôd.

| (9) | Rozmanité podmienky, problémy a potreby jednotlivých morských regiónov alebo subregiónov tvoriacich morské prostredie Spoločenstva si vyžadujú rozdielne a špecifické riešenia. Táto rozmanitosť by sa mala zohľadniť vo všetkých štádiách prípravy morských stratégií, ale najmä pri príprave, plánovaní a realizácii opatrení určených na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morského prostredia Spoločenstva na úrovni morských regiónov a subregiónov. |
| --- | --- |

(9)

Rozmanité podmienky, problémy a potreby jednotlivých morských regiónov alebo subregiónov tvoriacich morské prostredie Spoločenstva si vyžadujú rozdielne a špecifické riešenia. Táto rozmanitosť by sa mala zohľadniť vo všetkých štádiách prípravy morských stratégií, ale najmä pri príprave, plánovaní a realizácii opatrení určených na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morského prostredia Spoločenstva na úrovni morských regiónov a subregiónov.

| (10) | Každý členský štát by preto mal vypracovať pre svoje morské vody morskú stratégiu, ktorá bude napriek špecifickému zameraniu na jeho vlastné vody odzrkadľovať celkovú perspektívu príslušného morského regiónu alebo subregiónu. Konečným výsledkom morských stratégií by mala byť realizácia programov opatrení určených na dosiahnutie alebo udržanie dobrého environmentálneho stavu. Od členských štátov by sa však nemalo vyžadovať, aby podnikali osobitné kroky, ak neexistuje významné riziko pre morské prostredie alebo ak by náklady boli neprimerané riziku pre morské prostredie, pod podmienkou, že akékoľvek rozhodnutie nevyvíjať činnosť sa riadne odôvodní. |
| --- | --- |

(10)

Každý členský štát by preto mal vypracovať pre svoje morské vody morskú stratégiu, ktorá bude napriek špecifickému zameraniu na jeho vlastné vody odzrkadľovať celkovú perspektívu príslušného morského regiónu alebo subregiónu. Konečným výsledkom morských stratégií by mala byť realizácia programov opatrení určených na dosiahnutie alebo udržanie dobrého environmentálneho stavu. Od členských štátov by sa však nemalo vyžadovať, aby podnikali osobitné kroky, ak neexistuje významné riziko pre morské prostredie alebo ak by náklady boli neprimerané riziku pre morské prostredie, pod podmienkou, že akékoľvek rozhodnutie nevyvíjať činnosť sa riadne odôvodní.

| (11) | Z dôvodu cezhraničného charakteru morského prostredia by členské štáty mali spolupracovať, aby sa zabezpečilo koordinované vypracúvanie morských stratégií pre jednotlivé morské regióny alebo subregióny. Keďže morské regióny alebo subregióny si členské štáty delia s inými členskými štátmi i tretími krajinami, členské štáty by mali vynaložiť všetko úsilie na to, aby sa zabezpečila úzka koordinácia so všetkými členskými štátmi a tretími dotknutými krajinami. Ak je to praktické a vhodné, mali by sa na zabezpečenie takejto koordinácie využiť existujúce inštitucionálne štruktúry zriadené v morských regiónoch alebo subregiónoch, a najmä regionálne morské dohovory. |
| --- | --- |

(11)

Z dôvodu cezhraničného charakteru morského prostredia by členské štáty mali spolupracovať, aby sa zabezpečilo koordinované vypracúvanie morských stratégií pre jednotlivé morské regióny alebo subregióny. Keďže morské regióny alebo subregióny si členské štáty delia s inými členskými štátmi i tretími krajinami, členské štáty by mali vynaložiť všetko úsilie na to, aby sa zabezpečila úzka koordinácia so všetkými členskými štátmi a tretími dotknutými krajinami. Ak je to praktické a vhodné, mali by sa na zabezpečenie takejto koordinácie využiť existujúce inštitucionálne štruktúry zriadené v morských regiónoch alebo subregiónoch, a najmä regionálne morské dohovory.

| (12) | Členské štáty s hranicami v rovnakom morskom regióne alebo subregióne, na ktorý sa vzťahuje táto smernica a v ktorom je stav mora natoľko kritický, že je potrebné bezodkladne konať, by sa mali snažiť dohodnúť na pláne činnosti vrátane skoršieho začatia plnenia programov opatrení. V takýchto prípadoch by sa mala Komisia vyzvať, aby zvážila poskytnutie podpory členským štátom pre ich zvýšené úsilie o zlepšenie morského prostredia tým, že daný región stanoví za pilotný projekt. |
| --- | --- |

(12)

Členské štáty s hranicami v rovnakom morskom regióne alebo subregióne, na ktorý sa vzťahuje táto smernica a v ktorom je stav mora natoľko kritický, že je potrebné bezodkladne konať, by sa mali snažiť dohodnúť na pláne činnosti vrátane skoršieho začatia plnenia programov opatrení. V takýchto prípadoch by sa mala Komisia vyzvať, aby zvážila poskytnutie podpory členským štátom pre ich zvýšené úsilie o zlepšenie morského prostredia tým, že daný región stanoví za pilotný projekt.

| (13) | Nie všetky členské štáty majú morské vody, ako sú vymedzené v tejto smernici, a preto by mal byť účinok jej ustanovení, ktoré sú určené výhradne členským štátom, ktoré morské vody majú, obmedzený na tieto členské štáty. |
| --- | --- |

(13)

Nie všetky členské štáty majú morské vody, ako sú vymedzené v tejto smernici, a preto by mal byť účinok jej ustanovení, ktoré sú určené výhradne členským štátom, ktoré morské vody majú, obmedzený na tieto členské štáty.

| (14) | Keďže na dosiahnutie spolupráce a koordinácie je nevyhnutná činnosť na medzinárodnej úrovni, táto smernica by mala ešte viac zlepšiť ucelenosť príspevku Spoločenstva a jeho členských štátov vyplývajúceho z medzinárodných dohôd. |
| --- | --- |

(14)

Keďže na dosiahnutie spolupráce a koordinácie je nevyhnutná činnosť na medzinárodnej úrovni, táto smernica by mala ešte viac zlepšiť ucelenosť príspevku Spoločenstva a jeho členských štátov vyplývajúceho z medzinárodných dohôd.

| (15) | Tak Spoločenstvo, ako aj jeho členské štáty sú každý stranami Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS), schváleného rozhodnutím Rady 98/392/ES z 23. marca 1998 o uzatvorení dohovoru o morskom práve, a dohody z 28. júla 1994 o vykonávaní jeho časti XI Európskym spoločenstvom (8). V tejto smernici by sa preto mali v plnej miere zohľadniť povinnosti Spoločenstva a jeho členských štátov vyplývajúce z týchto dohôd. |
| --- | --- |

(15)

Tak Spoločenstvo, ako aj jeho členské štáty sú každý stranami Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS), schváleného rozhodnutím Rady 98/392/ES z 23. marca 1998 o uzatvorení dohovoru o morskom práve, a dohody z 28. júla 1994 o vykonávaní jeho časti XI Európskym spoločenstvom (8). V tejto smernici by sa preto mali v plnej miere zohľadniť povinnosti Spoločenstva a jeho členských štátov vyplývajúce z týchto dohôd.

| (16) | Táto smernica by mala podporovať aj jednoznačné stanovisko, ktoré Spoločenstvo v súvislosti s Dohovorom o biologickej diverzite schváleným rozhodnutím Rady 93/626/EHS (9) zaujalo k otázkam zastavenia straty biodiverzity, zabezpečenia trvalo udržateľného využívania a zachovávania morskej biodiverzity a zriadenia globálnej siete chránených morských oblastí do roku 2012. Okrem toho by mala prispieť k dosiahnutiu cieľov siedmej konferencie strán Dohovoru o biologickej diverzite, ktorá prijala starostlivo zostavený program prác týkajúcich sa morskej a pobrežnej biodiverzity s množstvom cieľov, zámerov a činností zameraných na zastavenie straty biologickej diverzity na národnej, regionálnej a globálnej úrovni a zabezpečenie schopnosti morských ekosystémov podporovať poskytovanie tovaru a služieb, ako aj pracovný program pre chránené oblasti s cieľom zriadiť a udržiavať ekologicky reprezentatívne systémy chránených morských oblastí do roku 2012. K tomuto procesu významne prispeje povinnosť členských štátov určiť podľa smernice o vtákoch a smernice o biotopoch lokality sústavy Natura 2000. |
| --- | --- |

(16)

Táto smernica by mala podporovať aj jednoznačné stanovisko, ktoré Spoločenstvo v súvislosti s Dohovorom o biologickej diverzite schváleným rozhodnutím Rady 93/626/EHS (9) zaujalo k otázkam zastavenia straty biodiverzity, zabezpečenia trvalo udržateľného využívania a zachovávania morskej biodiverzity a zriadenia globálnej siete chránených morských oblastí do roku 2012. Okrem toho by mala prispieť k dosiahnutiu cieľov siedmej konferencie strán Dohovoru o biologickej diverzite, ktorá prijala starostlivo zostavený program prác týkajúcich sa morskej a pobrežnej biodiverzity s množstvom cieľov, zámerov a činností zameraných na zastavenie straty biologickej diverzity na národnej, regionálnej a globálnej úrovni a zabezpečenie schopnosti morských ekosystémov podporovať poskytovanie tovaru a služieb, ako aj pracovný program pre chránené oblasti s cieľom zriadiť a udržiavať ekologicky reprezentatívne systémy chránených morských oblastí do roku 2012. K tomuto procesu významne prispeje povinnosť členských štátov určiť podľa smernice o vtákoch a smernice o biotopoch lokality sústavy Natura 2000.

| (17) | Táto smernica by mala prispievať k plneniu povinností a významných záväzkov Spoločenstva a členských štátov vyplývajúcich z niekoľkých súvisiacich medzinárodných dohôd týkajúcich sa ochrany morského prostredia pred znečisťovaním: Dohovor o ochrane morského prostredia v oblasti Baltského mora schválený rozhodnutím Rady 94/157/ES (10), Dohovor o ochrane morského prostredia v severovýchodnom Atlantiku schválený rozhodnutím Rady 98/249/ES (11), vrátane jeho novej prílohy V o ochrane a zachovaní ekosystémov a biologickej rozmanitosti tejto morskej oblasti a príslušného dodatku 3 schválených rozhodnutím Rady 2000/340/ES (12), Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora schválený rozhodnutím Rady 77/585/EHS (13) a jeho zmeny a doplnenia z roku 1995 schválené rozhodnutím Rady 1999/802/ES (14), ako aj jeho protokol o ochrane Stredozemného mora proti znečisťovaniu z pozemných zdrojov schválený rozhodnutím Rady 83/101/EHS (15) a jeho zmeny a doplnenia z roku 1996 schválené rozhodnutím Rady 1999/801/ES (16). Táto smernica by mala prispieť aj k plneniu povinností členských štátov vyplývajúcich z Dohovoru o ochrane Čierneho mora pred znečistením, na základe ktorého prijali významné záväzky týkajúce sa ochrany morského prostredia pred znečistením. Spoločenstvo ešte nie je stranou dohovoru, ale má vo vzťahu k nemu štatút pozorovateľa. |
| --- | --- |

(17)

Táto smernica by mala prispievať k plneniu povinností a významných záväzkov Spoločenstva a členských štátov vyplývajúcich z niekoľkých súvisiacich medzinárodných dohôd týkajúcich sa ochrany morského prostredia pred znečisťovaním: Dohovor o ochrane morského prostredia v oblasti Baltského mora schválený rozhodnutím Rady 94/157/ES (10), Dohovor o ochrane morského prostredia v severovýchodnom Atlantiku schválený rozhodnutím Rady 98/249/ES (11), vrátane jeho novej prílohy V o ochrane a zachovaní ekosystémov a biologickej rozmanitosti tejto morskej oblasti a príslušného dodatku 3 schválených rozhodnutím Rady 2000/340/ES (12), Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora schválený rozhodnutím Rady 77/585/EHS (13) a jeho zmeny a doplnenia z roku 1995 schválené rozhodnutím Rady 1999/802/ES (14), ako aj jeho protokol o ochrane Stredozemného mora proti znečisťovaniu z pozemných zdrojov schválený rozhodnutím Rady 83/101/EHS (15) a jeho zmeny a doplnenia z roku 1996 schválené rozhodnutím Rady 1999/801/ES (16). Táto smernica by mala prispieť aj k plneniu povinností členských štátov vyplývajúcich z Dohovoru o ochrane Čierneho mora pred znečistením, na základe ktorého prijali významné záväzky týkajúce sa ochrany morského prostredia pred znečistením. Spoločenstvo ešte nie je stranou dohovoru, ale má vo vzťahu k nemu štatút pozorovateľa.

| (18) | Je potrebné vyzvať tretie krajiny, ktorých morské vody patria do rovnakého morského regiónu alebo subregiónu ako členský štát, aby sa zapojili do procesu ustanoveného v tejto smernici, čím by uľahčili dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu v dotknutom morskom regióne alebo subregióne. |
| --- | --- |

(18)

Je potrebné vyzvať tretie krajiny, ktorých morské vody patria do rovnakého morského regiónu alebo subregiónu ako členský štát, aby sa zapojili do procesu ustanoveného v tejto smernici, čím by uľahčili dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu v dotknutom morskom regióne alebo subregióne.

| (19) | Na dosiahnutie cieľov tejto smernice je rozhodujúce zabezpečenie integrácie cieľov ochrany, riadiacich opatrení a činností monitorovania a posudzovania stanovených pre chránené morské oblasti, ktoré členské štáty môžu chcieť označiť ako súčasť programov opatrení. |
| --- | --- |

(19)

Na dosiahnutie cieľov tejto smernice je rozhodujúce zabezpečenie integrácie cieľov ochrany, riadiacich opatrení a činností monitorovania a posudzovania stanovených pre chránené morské oblasti, ktoré členské štáty môžu chcieť označiť ako súčasť programov opatrení.

| (20) | Keďže programy opatrení realizované podľa morských stratégií budú efektívne len vtedy, ak sa zostavia na základe dobrých znalostí o stave morského prostredia v konkrétnej oblasti a ak budú podľa možnosti čo najlepšie prispôsobené možným potrebám príslušných vôd v prípade každého jednotlivého členského štátu a v rámci všeobecnej perspektívy dotknutého morského regiónu alebo subregiónu, je potrebné zabezpečiť vypracovanie vhodného rámca vrátane morského výskumu a monitorovacích činností pre informovanú tvorbu politiky na vnútroštátnej úrovni. Pokiaľ ide o úroveň Spoločenstva, podpora súvisiaceho výskumu by mala neustále byť súčasťou politík výskumu a vývoja. Dôležitým krokom týmto smerom je zohľadnenie záležitostí týkajúcich sa mora v siedmom rámcovom programe pre výskum a vývoj. |
| --- | --- |

(20)

Keďže programy opatrení realizované podľa morských stratégií budú efektívne len vtedy, ak sa zostavia na základe dobrých znalostí o stave morského prostredia v konkrétnej oblasti a ak budú podľa možnosti čo najlepšie prispôsobené možným potrebám príslušných vôd v prípade každého jednotlivého členského štátu a v rámci všeobecnej perspektívy dotknutého morského regiónu alebo subregiónu, je potrebné zabezpečiť vypracovanie vhodného rámca vrátane morského výskumu a monitorovacích činností pre informovanú tvorbu politiky na vnútroštátnej úrovni. Pokiaľ ide o úroveň Spoločenstva, podpora súvisiaceho výskumu by mala neustále byť súčasťou politík výskumu a vývoja. Dôležitým krokom týmto smerom je zohľadnenie záležitostí týkajúcich sa mora v siedmom rámcovom programe pre výskum a vývoj.

| (21) | Ako prvý krok v rámci prípravy programu opatrení by členské štáty mali v morských regiónoch alebo subregiónoch uskutočniť analýzu charakteristík svojich morských vôd a tlakov a vplyvov na ne, pričom by mali zistiť prevládajúce tlaky a vplyvy na tieto vody, a hospodársku a sociálnu analýzu ich využívania a nákladov súvisiacich so zhoršovaním stavu morského prostredia. Ako základ pre svoje analýzy môžu využiť posúdenia, ktoré sa už vykonali v kontexte regionálnych morských dohovorov. |
| --- | --- |

(21)

Ako prvý krok v rámci prípravy programu opatrení by členské štáty mali v morských regiónoch alebo subregiónoch uskutočniť analýzu charakteristík svojich morských vôd a tlakov a vplyvov na ne, pričom by mali zistiť prevládajúce tlaky a vplyvy na tieto vody, a hospodársku a sociálnu analýzu ich využívania a nákladov súvisiacich so zhoršovaním stavu morského prostredia. Ako základ pre svoje analýzy môžu využiť posúdenia, ktoré sa už vykonali v kontexte regionálnych morských dohovorov.

| (22) | Na základe týchto analýz by potom členské štáty mali určiť pre svoje morské vody súbor charakteristík dobrého environmentálneho stavu. Na tieto účely je vhodné prijať opatrenia na vytvorenie kritérií a metodických noriem, aby sa zabezpečila jednotnosť a možnosť porovnávať morské regióny a subregióny, pokiaľ ide o mieru, do ktorej sa v nich dobrý environmentálny stav dosahuje. |
| --- | --- |

(22)

Na základe týchto analýz by potom členské štáty mali určiť pre svoje morské vody súbor charakteristík dobrého environmentálneho stavu. Na tieto účely je vhodné prijať opatrenia na vytvorenie kritérií a metodických noriem, aby sa zabezpečila jednotnosť a možnosť porovnávať morské regióny a subregióny, pokiaľ ide o mieru, do ktorej sa v nich dobrý environmentálny stav dosahuje.

| (23) | Ďalším krokom na dosiahnutie dobrého ekologického stavu by malo byť stanovenie environmentálnych cieľov a vytvorenie monitorovacích programov na priebežné posudzovanie, čím sa umožní pravidelné hodnotenie stavu dotknutých morských vôd. |
| --- | --- |

(23)

Ďalším krokom na dosiahnutie dobrého ekologického stavu by malo byť stanovenie environmentálnych cieľov a vytvorenie monitorovacích programov na priebežné posudzovanie, čím sa umožní pravidelné hodnotenie stavu dotknutých morských vôd.

| (24) | Členské štáty by mali potom vytvoriť a vykonávať programy opatrení, ktoré sú určené na dosiahnutie alebo udržanie dobrého environmentálneho stavu v dotknutých vodách a zároveň na plnenie požiadaviek Spoločenstva, medzinárodných požiadaviek a potrieb dotknutých morských regiónov alebo subregiónov. |
| --- | --- |

(24)

Členské štáty by mali potom vytvoriť a vykonávať programy opatrení, ktoré sú určené na dosiahnutie alebo udržanie dobrého environmentálneho stavu v dotknutých vodách a zároveň na plnenie požiadaviek Spoločenstva, medzinárodných požiadaviek a potrieb dotknutých morských regiónov alebo subregiónov.

| (25) | Vzhľadom na presnosť zamerania je vhodné, aby tieto kroky podnikli členské štáty. Na zabezpečenie jednotnej činnosti v rámci Spoločenstva ako celku a vo vzťahu k záväzkom na globálnej úrovni je nevyhnutné, aby členské štáty oznámili podniknuté kroky Komisii, aby mohla posúdiť jednotnosť činností v celom dotknutom morskom regióne alebo subregióne a prípadne členským štátom poradiť. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na presnosť zamerania je vhodné, aby tieto kroky podnikli členské štáty. Na zabezpečenie jednotnej činnosti v rámci Spoločenstva ako celku a vo vzťahu k záväzkom na globálnej úrovni je nevyhnutné, aby členské štáty oznámili podniknuté kroky Komisii, aby mohla posúdiť jednotnosť činností v celom dotknutom morskom regióne alebo subregióne a prípadne členským štátom poradiť.

| (26) | Z hľadiska spravodlivosti a uskutočniteľnosti je vhodné prijať opatrenia pre prípady, keď členský štát nebude schopný dosiahnuť želanú úroveň stanovených environmentálnych cieľov. |
| --- | --- |

(26)

Z hľadiska spravodlivosti a uskutočniteľnosti je vhodné prijať opatrenia pre prípady, keď členský štát nebude schopný dosiahnuť želanú úroveň stanovených environmentálnych cieľov.

| (27) | V tejto súvislosti by sa mali ustanoviť dva osobitné prípady. Prvý osobitný prípad sa týka situácie, keď členský štát nie je schopný splniť svoje environmentálne ciele z dôvodu činnosti alebo nečinnosti, za ktorú nie je dotknutý členský štát zodpovedný, alebo z prírodných príčin alebo pôsobením vyššej moci, alebo z dôvodu opatrení, ktoré tento členský štát prijal pre prvoradý verejný záujem, ktorý prevažuje nad negatívnym vplyvom na životné prostredie, alebo pretože prírodné podmienky neumožňujú, aby sa stav morských vôd včas zlepšil. Dotknutý členský štát by mal zdôvodniť, prečo sa nazdáva, že takýto osobitný prípad nastal, a identifikovať príslušnú oblasť, a mal by prijať primerané opatrenia ad hoc, ktorých cieľom je pokračovať v snahe o splnenie environmentálnych cieľov, zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu stavu postihnutých morských vôd a zmierniť nepriaznivý vplyv v danom morskom regióne alebo subregióne. |
| --- | --- |

(27)

V tejto súvislosti by sa mali ustanoviť dva osobitné prípady. Prvý osobitný prípad sa týka situácie, keď členský štát nie je schopný splniť svoje environmentálne ciele z dôvodu činnosti alebo nečinnosti, za ktorú nie je dotknutý členský štát zodpovedný, alebo z prírodných príčin alebo pôsobením vyššej moci, alebo z dôvodu opatrení, ktoré tento členský štát prijal pre prvoradý verejný záujem, ktorý prevažuje nad negatívnym vplyvom na životné prostredie, alebo pretože prírodné podmienky neumožňujú, aby sa stav morských vôd včas zlepšil. Dotknutý členský štát by mal zdôvodniť, prečo sa nazdáva, že takýto osobitný prípad nastal, a identifikovať príslušnú oblasť, a mal by prijať primerané opatrenia ad hoc, ktorých cieľom je pokračovať v snahe o splnenie environmentálnych cieľov, zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu stavu postihnutých morských vôd a zmierniť nepriaznivý vplyv v danom morskom regióne alebo subregióne.

| (28) | Druhý typ osobitného prípadu sa týka situácie, keď členský štát zistí problém, ktorý má vplyv na environmentálny stav jeho morských vôd, a dokonca možno aj na celý príslušný morský región alebo subregión, ale nemožno ho vyriešiť prostredníctvom opatrení prijatých na vnútroštátnej úrovni, alebo súvisí s inou politikou Spoločenstva alebo medzinárodnou dohodou. V takomto prípade by sa malo zabezpečiť, aby Komisia bola primeraným spôsobom informovaná pri oznamovaní programov opatrení, a ak je potrebný zásah Spoločenstva, aby sa Komisii a Rade poskytli primerané odporúčania. |
| --- | --- |

(28)

Druhý typ osobitného prípadu sa týka situácie, keď členský štát zistí problém, ktorý má vplyv na environmentálny stav jeho morských vôd, a dokonca možno aj na celý príslušný morský región alebo subregión, ale nemožno ho vyriešiť prostredníctvom opatrení prijatých na vnútroštátnej úrovni, alebo súvisí s inou politikou Spoločenstva alebo medzinárodnou dohodou. V takomto prípade by sa malo zabezpečiť, aby Komisia bola primeraným spôsobom informovaná pri oznamovaní programov opatrení, a ak je potrebný zásah Spoločenstva, aby sa Komisii a Rade poskytli primerané odporúčania.

| (29) | Je však nevyhnutné, aby flexibilita zavedená pre osobitné prípady podliehala kontrole na úrovni Spoločenstva. V súvislosti s prvým osobitným prípadom je teda vhodné, aby sa v rámci posudzovania venovala náležitá pozornosť efektívnosti každého prijatého opatrenia ad hoc. Okrem toho v prípadoch, keď sa členský štát odvoláva na opatrenia prijaté z prvoradých dôvodov verejného záujmu, malo by sa zabezpečiť, aby žiadne zmeny morského prostredia v dôsledku takéhoto opatrenia nespôsobili trvalé vylúčenie alebo znemožnenie dosiahnutia dobrého environmentálneho stavu v príslušnom morskom regióne alebo subregióne, alebo v morských vodách iných členských štátov. Ak sa Komisia nazdáva, že ustanovené opatrenia nie sú dostatočné alebo vhodné na zabezpečenie jednotnej činnosti v dotknutom morskom regióne alebo subregióne, mala by to oznámiť členským štátom. |
| --- | --- |

(29)

Je však nevyhnutné, aby flexibilita zavedená pre osobitné prípady podliehala kontrole na úrovni Spoločenstva. V súvislosti s prvým osobitným prípadom je teda vhodné, aby sa v rámci posudzovania venovala náležitá pozornosť efektívnosti každého prijatého opatrenia ad hoc. Okrem toho v prípadoch, keď sa členský štát odvoláva na opatrenia prijaté z prvoradých dôvodov verejného záujmu, malo by sa zabezpečiť, aby žiadne zmeny morského prostredia v dôsledku takéhoto opatrenia nespôsobili trvalé vylúčenie alebo znemožnenie dosiahnutia dobrého environmentálneho stavu v príslušnom morskom regióne alebo subregióne, alebo v morských vodách iných členských štátov. Ak sa Komisia nazdáva, že ustanovené opatrenia nie sú dostatočné alebo vhodné na zabezpečenie jednotnej činnosti v dotknutom morskom regióne alebo subregióne, mala by to oznámiť členským štátom.

| (30) | Pokiaľ ide o druhý osobitných prípad, Komisia by mala záležitosť zvážiť a odpovedať v lehote šiestich mesiacov. Komisia by mala prípadne pri predkladaní súvisiacich návrhov Európskemu parlamentu a Rade zohľadniť odporúčania dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o druhý osobitných prípad, Komisia by mala záležitosť zvážiť a odpovedať v lehote šiestich mesiacov. Komisia by mala prípadne pri predkladaní súvisiacich návrhov Európskemu parlamentu a Rade zohľadniť odporúčania dotknutého členského štátu.

| (31) | Vzhľadom na dynamický charakter morských ekosystémov a ich prirodzenú premenlivosť, a keďže tlaky a vplyvy pôsobiace na ne sa môžu meniť zároveň s vývojom rozličných modelov ľudskej činnosti a vplyvom zmeny klímy, je dôležité zobrať na vedomie, že stanovenie dobrého environmentálneho stavu sa možno bude musieť časom upravovať. Je preto vhodné, aby programy opatrení na ochranu a riadenie morského prostredia boli flexibilné, adaptabilné a zohľadňovali vedecký a technický vývoj. Je teda potrebné zabezpečiť pravidelné aktualizovanie morských stratégií. |
| --- | --- |

(31)

Vzhľadom na dynamický charakter morských ekosystémov a ich prirodzenú premenlivosť, a keďže tlaky a vplyvy pôsobiace na ne sa môžu meniť zároveň s vývojom rozličných modelov ľudskej činnosti a vplyvom zmeny klímy, je dôležité zobrať na vedomie, že stanovenie dobrého environmentálneho stavu sa možno bude musieť časom upravovať. Je preto vhodné, aby programy opatrení na ochranu a riadenie morského prostredia boli flexibilné, adaptabilné a zohľadňovali vedecký a technický vývoj. Je teda potrebné zabezpečiť pravidelné aktualizovanie morských stratégií.

| (32) | Ďalej je potrebné zabezpečiť uverejňovanie programov opatrení a ich aktualizácií a podávanie priebežných správ, ktoré opisujú pokrok vo vykonávaní týchto programov, Komisii. |
| --- | --- |

(32)

Ďalej je potrebné zabezpečiť uverejňovanie programov opatrení a ich aktualizácií a podávanie priebežných správ, ktoré opisujú pokrok vo vykonávaní týchto programov, Komisii.

| (33) | Aby sa zabezpečila aktívna účasť širokej verejnosti na tvorbe, vykonávaní a aktualizácii morských stratégií, je potrebné ustanoviť riadne informovanie verejnosti o rozličných prvkoch morských stratégií alebo súvisiacich aktualizáciách, ako aj na požiadanie poskytovať dôležité informácie použité pri vypracúvaní morských stratégií a v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí. |
| --- | --- |

(33)

Aby sa zabezpečila aktívna účasť širokej verejnosti na tvorbe, vykonávaní a aktualizácii morských stratégií, je potrebné ustanoviť riadne informovanie verejnosti o rozličných prvkoch morských stratégií alebo súvisiacich aktualizáciách, ako aj na požiadanie poskytovať dôležité informácie použité pri vypracúvaní morských stratégií a v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí.

| (34) | Komisia by mala predložiť prvú hodnotiacu správu o vykonávaní tejto smernice v priebehu dvoch rokov od získania informácií o všetkých programoch opatrení, v každom prípade najneskôr do roku 2021. Následné správy Komisie by sa potom mali uverejňovať každých šesť rokov. |
| --- | --- |

(34)

Komisia by mala predložiť prvú hodnotiacu správu o vykonávaní tejto smernice v priebehu dvoch rokov od získania informácií o všetkých programoch opatrení, v každom prípade najneskôr do roku 2021. Následné správy Komisie by sa potom mali uverejňovať každých šesť rokov.

| (35) | S cieľom zabezpečiť súlad so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire) (17), je potrebné prijať metodické normy na posúdenie stavu morského prostredia, monitorovania, environmentálnych cieľov a technických formátov na účely prenosu a spracovania údajov. |
| --- | --- |

(35)

S cieľom zabezpečiť súlad so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire) (17), je potrebné prijať metodické normy na posúdenie stavu morského prostredia, monitorovania, environmentálnych cieľov a technických formátov na účely prenosu a spracovania údajov.

| (36) | Opatrenia upravujúce riadenie rybného hospodárstva by sa mali prijímať výhradne na základe vedeckých odporúčaní a v rámci spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (18), a preto sa nimi táto smernica nezaoberá. Články 30 a 31 Zmluvy o Euratome upravujú vypúšťanie a emisie, ktoré sú dôsledkom využívania rádioaktívneho materiálu, a preto by sa táto smernica nimi nemala zaoberať. |
| --- | --- |

(36)

Opatrenia upravujúce riadenie rybného hospodárstva by sa mali prijímať výhradne na základe vedeckých odporúčaní a v rámci spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (18), a preto sa nimi táto smernica nezaoberá. Články 30 a 31 Zmluvy o Euratome upravujú vypúšťanie a emisie, ktoré sú dôsledkom využívania rádioaktívneho materiálu, a preto by sa táto smernica nimi nemala zaoberať.

| (37) | Spoločná politika v oblasti rybného hospodárstva by mala zohľadňovať vplyvy rybolovu na životné prostredie, ako aj ciele tejto smernice. |
| --- | --- |

(37)

Spoločná politika v oblasti rybného hospodárstva by mala zohľadňovať vplyvy rybolovu na životné prostredie, ako aj ciele tejto smernice.

| (38) | V prípade, že sa členské štáty domnievajú, že je žiaduca činnosť v uvedených oblastiach alebo v iných oblastiach súvisiacich s inou politikou Spoločenstva alebo medzinárodnou dohodou, mali by predložiť vhodné odporúčania pre činnosť Spoločenstva. |
| --- | --- |

(38)

V prípade, že sa členské štáty domnievajú, že je žiaduca činnosť v uvedených oblastiach alebo v iných oblastiach súvisiacich s inou politikou Spoločenstva alebo medzinárodnou dohodou, mali by predložiť vhodné odporúčania pre činnosť Spoločenstva.

| (39) | Keďže ciele tejto smernice, a to ochranu a zachovanie morského prostredia, zabránenie jeho zhoršovaniu, a ak je to možné, jeho obnovu v oblastiach, ktoré boli nepriaznivo ovplyvnené, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov tejto smernice možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(39)

Keďže ciele tejto smernice, a to ochranu a zachovanie morského prostredia, zabránenie jeho zhoršovaniu, a ak je to možné, jeho obnovu v oblastiach, ktoré boli nepriaznivo ovplyvnené, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov tejto smernice možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (40) | Programy opatrení a následná činnosť členských štátov by sa mali zakladať na prístupe k riadeniu ľudských činností založenom na ekosystémoch a na zásadách uvedených v článku 174 zmluvy, najmä na zásade predbežnej opatrnosti. |
| --- | --- |

(40)

Programy opatrení a následná činnosť členských štátov by sa mali zakladať na prístupe k riadeniu ľudských činností založenom na ekosystémoch a na zásadách uvedených v článku 174 zmluvy, najmä na zásade predbežnej opatrnosti.

| (41) | Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (19), ktorej článok 37 ustanovuje cieľ podporiť najmä integráciu vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšovania jeho kvality do politík únie v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

(41)

Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie (19), ktorej článok 37 ustanovuje cieľ podporiť najmä integráciu vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšovania jeho kvality do politík únie v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja.

| (42) | Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (20). |
| --- | --- |

(42)

Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (20).

| (43) | Na Komisiu by sa konkrétne mala preniesť právomoc upravovať prílohy III, IV a V k tejto smernici podľa vedeckého a technického pokroku. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(43)

Na Komisiu by sa konkrétne mala preniesť právomoc upravovať prílohy III, IV a V k tejto smernici podľa vedeckého a technického pokroku. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť menej podstatné prvky tejto smernice, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES.

| (44) | Na Komisiu by sa konkrétne mala preniesť právomoc ustanovovať kritériá a metodické normy na stanovenie dobrého environmentálneho stavu a prijímať špecifikácie a normalizované metódy monitorovania a posudzovania. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je doplniť túto smernicu doplnením nových menej podstatných prvkov, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES, |
| --- | --- |

(44)

Na Komisiu by sa konkrétne mala preniesť právomoc ustanovovať kritériá a metodické normy na stanovenie dobrého environmentálneho stavu a prijímať špecifikácie a normalizované metódy monitorovania a posudzovania. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je doplniť túto smernicu doplnením nových menej podstatných prvkov, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Touto smernicou sa ustanovuje rámec ochrany a zachovania morského prostredia, zabránenia jeho zhoršovaniu, a kde je to možné, jeho obnovy v oblastiach, ktoré boli nepriaznivo ovplyvnené.

Na tento účel sa vypracujú a vykonajú morské stratégie s cieľom dosiahnuť alebo udržať dobrý environmentálny stav morského prostredia najneskôr do roku 2021.

2.   V morských stratégiách sa na riadenie ľudských činností uplatňuje prístup založený na ekosystémoch, pričom umožňujú trvalo udržateľné využívanie morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom.

3.   Táto smernica prispeje k súdržnosti jednotlivých politík, dohôd a legislatívnych opatrení, ktoré majú vplyv na morské prostredie, a jej cieľom je zabezpečiť, aby sa do nich včlenili environmentálne otázky.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Táto smernica je uplatniteľná na všetky morské vody vymedzené v článku 3 ods. 1.

2.   Táto smernica sa neuplatňuje na činnosti, ktorých jediným účelom je obrana alebo národná bezpečnosť. Členské štáty sa však snažia zabezpečiť, aby sa takéto činnosti vykonávali spôsobom, ktorý je v rámci primeranosti a uskutočniteľnosti v súlade s cieľmi tejto smernice.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňuje nasledujúce vymedzenie pojmov:

| 1. | „Morské vody“ sú vody, morské dno a podložie, ktoré sa rozprestierajú od základnej línie, od ktorej sa meria rozloha výsostných vôd, smerom k otvorenému moru a siahajú až k najvzdialenejšiemu okraju oblasti, v ktorej členský štát má a/alebo uplatňuje jurisdikčné práva v súlade s dohovorom UNCLOS, s výnimkou vôd susediacich s krajinami a územiami uvedenými v prílohe II k zmluve a zámorských departmánov a závislých území Francúzska. Morské vody, ktoré sa rozprestierajú od základnej línie smerom k otvorenému moru a na ktoré sa vzťahuje smernica 2000/60/ES, sem patria, pokiaľ ide o relevantné prvky na ochranu morského prostredia, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

1.

„Morské vody“ sú vody, morské dno a podložie, ktoré sa rozprestierajú od základnej línie, od ktorej sa meria rozloha výsostných vôd, smerom k otvorenému moru a siahajú až k najvzdialenejšiemu okraju oblasti, v ktorej členský štát má a/alebo uplatňuje jurisdikčné práva v súlade s dohovorom UNCLOS, s výnimkou vôd susediacich s krajinami a územiami uvedenými v prílohe II k zmluve a zámorských departmánov a závislých území Francúzska. Morské vody, ktoré sa rozprestierajú od základnej línie smerom k otvorenému moru a na ktoré sa vzťahuje smernica 2000/60/ES, sem patria, pokiaľ ide o relevantné prvky na ochranu morského prostredia, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice 2000/60/ES.

| 2. | „Morský región“ je región mora vymedzený podľa článku 4. Morské regióny a ich subregióny sú určené na účely uľahčenia vykonávania tejto smernice a pri ich určovaní sa zohľadnili hydrologické, oceánografické a biogeografické vlastnosti. |
| --- | --- |

2.

„Morský región“ je región mora vymedzený podľa článku 4. Morské regióny a ich subregióny sú určené na účely uľahčenia vykonávania tejto smernice a pri ich určovaní sa zohľadnili hydrologické, oceánografické a biogeografické vlastnosti.

| 3. | „Morská stratégia“ je stratégia, ktorá sa má vypracovať a vykonať vzhľadom na každý dotknutý morský región alebo subregión, ako sa uvádza v článku 5. |
| --- | --- |

3.

„Morská stratégia“ je stratégia, ktorá sa má vypracovať a vykonať vzhľadom na každý dotknutý morský región alebo subregión, ako sa uvádza v článku 5.

| 4. | „Environmentálny stav“ je celkový stav prostredia v morských vodách, pričom sa berie do úvahy štruktúra, funkcie a procesy morských ekosystémov, ktoré ho tvoria, spolu s prirodzenými fyziografickými, geografickými a klimatickými faktormi, ako aj fyzikálnymi a chemickými podmienkami vrátane tých, ktoré sú dôsledkom ľudskej činnosti v príslušnej oblasti. |
| --- | --- |

4.

„Environmentálny stav“ je celkový stav prostredia v morských vodách, pričom sa berie do úvahy štruktúra, funkcie a procesy morských ekosystémov, ktoré ho tvoria, spolu s prirodzenými fyziografickými, geografickými a klimatickými faktormi, ako aj fyzikálnymi a chemickými podmienkami vrátane tých, ktoré sú dôsledkom ľudskej činnosti v príslušnej oblasti.

| 5. | „Dobrý environmentálny stav“ je environmentálny stav morských vôd, ktoré tvoria ekologicky rozmanité a dynamické oceány a moria, ktoré sú v rámci štandardných podmienok čisté, zdravé a produktívne, a využívanie morského prostredia je na trvalo udržateľnej úrovni, a teda zachováva potenciál na využitie a činnosti súčasných a budúcich generácií, a to, že:






  a) | štruktúra, funkcie a procesy morských ekosystémov spolu so súvisiacimi fyziografickými, geografickými a klimatickými faktormi umožňujú, aby tieto ekosystémy dokonale fungovali a udržiavali si odolnosť. Ochraňujú sa morské druhy a biotopy, predchádza sa poklesu biodiverzity v dôsledku ľudskej činnosti a rôzne biologické zložky fungujú v rovnováhe; |
| --- | --- | --- |

5.

„Dobrý environmentálny stav“ je environmentálny stav morských vôd, ktoré tvoria ekologicky rozmanité a dynamické oceány a moria, ktoré sú v rámci štandardných podmienok čisté, zdravé a produktívne, a využívanie morského prostredia je na trvalo udržateľnej úrovni, a teda zachováva potenciál na využitie a činnosti súčasných a budúcich generácií, a to, že:

a)

štruktúra, funkcie a procesy morských ekosystémov spolu so súvisiacimi fyziografickými, geografickými a klimatickými faktormi umožňujú, aby tieto ekosystémy dokonale fungovali a udržiavali si odolnosť. Ochraňujú sa morské druhy a biotopy, predchádza sa poklesu biodiverzity v dôsledku ľudskej činnosti a rôzne biologické zložky fungujú v rovnováhe;

| b) | hydromorfologické, fyzikálne a chemické vlastnosti ekosystémov vrátane vlastností, ktoré vyplývajú z ľudskej činnosti v dotknutej oblasti, podporujú opísané ekosystémy. Antropogénny prísun látok a energie do morského prostredia nespôsobuje znečistenie. |
| --- | --- |

b)

hydromorfologické, fyzikálne a chemické vlastnosti ekosystémov vrátane vlastností, ktoré vyplývajú z ľudskej činnosti v dotknutej oblasti, podporujú opísané ekosystémy. Antropogénny prísun látok a energie do morského prostredia nespôsobuje znečistenie.

Dobrý environmentálny stav sa určí na úrovni morského regiónu alebo subregiónu uvedeného v článku 4 a na základe generických kvalitatívnych deskriptorov uvedených v prílohe I. S cieľom približovať sa k dobrému environmentálnemu stavu sa uplatňuje adaptabilné riadenie na základe ekosystémového prístupu.

| 6. | „Kritériá“ sú rozlišujúce technické vlastnosti, ktoré sú úzko spojené s generickými kvalitatívnymi deskriptormi. |
| --- | --- |

6.

„Kritériá“ sú rozlišujúce technické vlastnosti, ktoré sú úzko spojené s generickými kvalitatívnymi deskriptormi.

| 7. | „Environmentálny cieľ“ je kvalitatívne alebo kvantitatívne vyjadrenie želaného stavu jednotlivých zložiek morských vôd pre každý morský región alebo subregión. Environmentálne ciele sa stanovujú v súlade s článkom 10. |
| --- | --- |

7.

„Environmentálny cieľ“ je kvalitatívne alebo kvantitatívne vyjadrenie želaného stavu jednotlivých zložiek morských vôd pre každý morský región alebo subregión. Environmentálne ciele sa stanovujú v súlade s článkom 10.

| 8. | „Znečistenie“ je priame alebo nepriame preniknutie látok alebo energie do morského prostredia v dôsledku ľudskej činnosti vrátane podmorského hluku spôsobeného ľuďmi, ktorý vyvoláva alebo by mohol vyvolať také škodlivé účinky, ako napr. poškodenie živých zdrojov a morských ekosystémov, ohrozenie ľudského zdravia, obmedzovanie morských činností vrátane rybolovu, turistického ruchu a rekreácie a iných legitímnych spôsobov využívania morí, zníženie kultúry používania morskej vody a zníženie komfortu alebo vo všeobecnosti narušenie trvalo udržateľného využívania morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom. |
| --- | --- |

8.

„Znečistenie“ je priame alebo nepriame preniknutie látok alebo energie do morského prostredia v dôsledku ľudskej činnosti vrátane podmorského hluku spôsobeného ľuďmi, ktorý vyvoláva alebo by mohol vyvolať také škodlivé účinky, ako napr. poškodenie živých zdrojov a morských ekosystémov, ohrozenie ľudského zdravia, obmedzovanie morských činností vrátane rybolovu, turistického ruchu a rekreácie a iných legitímnych spôsobov využívania morí, zníženie kultúry používania morskej vody a zníženie komfortu alebo vo všeobecnosti narušenie trvalo udržateľného využívania morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom.

| 9. | „Osobitná oblasť“ je oblasť v morských vodách členského štátu, v ktorých sa environmentálne ciele nedajú dosiahnuť prostredníctvom opatrení prijatých členským štátom z dôvodov uvedených v článku 14. |
| --- | --- |

9.

„Osobitná oblasť“ je oblasť v morských vodách členského štátu, v ktorých sa environmentálne ciele nedajú dosiahnuť prostredníctvom opatrení prijatých členským štátom z dôvodov uvedených v článku 14.

| 10. | „Regionálna spolupráca“ je spolupráca a koordinácia činností medzi členskými štátmi, a ak je to možné, spolu s tretími krajinami, pod ktorých právomoc patrí rovnaký morský región alebo subregión, na účely vypracovania a vykonávania morských stratégií. |
| --- | --- |

10.

„Regionálna spolupráca“ je spolupráca a koordinácia činností medzi členskými štátmi, a ak je to možné, spolu s tretími krajinami, pod ktorých právomoc patrí rovnaký morský región alebo subregión, na účely vypracovania a vykonávania morských stratégií.

| 11. | „Regionálny morský dohovor“ je ktorýkoľvek z medzinárodných dohovorov alebo ktorákoľvek z medzinárodných dohôd spolu so svojím riadiacim orgánom ustanovené na účely ochrany morského prostredia morských regiónov uvedených v článku 4, ako napr. Dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora, Dohovor o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku a Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora. |
| --- | --- |

11.

„Regionálny morský dohovor“ je ktorýkoľvek z medzinárodných dohovorov alebo ktorákoľvek z medzinárodných dohôd spolu so svojím riadiacim orgánom ustanovené na účely ochrany morského prostredia morských regiónov uvedených v článku 4, ako napr. Dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora, Dohovor o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku a Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora.

Článok 4

Morské regióny a subregióny

1.   Členské štáty pri plnení svojich povinností vyplývajúcich z tejto smernice berú riadne do úvahy skutočnosti, že morské vody, ktoré patria pod ich suverenitu a súdnu právomoc, predstavujú neoddeliteľnú súčasť týchto morských regiónov:

| a) | Baltské more; |
| --- | --- |

a)

Baltské more;

| b) | severovýchodná časť Atlantického oceánu; |
| --- | --- |

b)

severovýchodná časť Atlantického oceánu;

| c) | Stredozemné more; |
| --- | --- |

c)

Stredozemné more;

| d) | Čierne more. |
| --- | --- |

d)

Čierne more.

2.   S cieľom zohľadniť špecifiká konkrétnej oblasti členské štáty môžu vykonávať túto smernicu prostredníctvom odkazu na podoblasti morských vôd uvedených v odseku 1 na primeranej úrovni pod podmienkou, že vymedzenie týchto podoblastí je kompatibilné s týmito morskými subregiónmi:

| a) | v severovýchodnej časti Atlantického oceánu:






  i) | Severné more vrátane Kattegatu a Lamanšského prielivu; |
| --- | --- | --- |

a)

v severovýchodnej časti Atlantického oceánu:

i)

Severné more vrátane Kattegatu a Lamanšského prielivu;

| ii) | Keltské more; |
| --- | --- |

ii)

Keltské more;

| iii) | Biskajský záliv a pobrežie Pyrenejského polostrova; |
| --- | --- |

iii)

Biskajský záliv a pobrežie Pyrenejského polostrova;

| iv) | makaronézsky biogeografický región v Atlantickom oceáne vymedzený morskými vodami okolo Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov; |
| --- | --- |

iv)

makaronézsky biogeografický región v Atlantickom oceáne vymedzený morskými vodami okolo Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov;

| b) | v Stredozemnom mori:






  i) | západná časť Stredozemného mora; |
| --- | --- | --- |

b)

v Stredozemnom mori:

i)

západná časť Stredozemného mora;

| ii) | Jadranské more; |
| --- | --- |

ii)

Jadranské more;

| iii) | Iónske more a stredná časť Stredozemného mora; |
| --- | --- |

iii)

Iónske more a stredná časť Stredozemného mora;

| iv) | Egejské a Levantské more. |
| --- | --- |

iv)

Egejské a Levantské more.

Členské štáty oznámia Komisii každú podoblasť do dátumu uvedeného v článku 24 ods. 1 prvom pododseku, môžu ich zmeniť po dokončení úvodného posúdenia uvedeného v článku 5 ods. 2 písm. a) bode i).

Článok 5

Morské stratégie

1.   Každý členský štát vypracuje pre svoje morské vody a vzhľadom na každý morský región alebo subregión morskú stratégiu v súlade s plánom činnosti uvedeným v odseku 2 písm. a) a b).

2.   Členské štáty spolupracujú v záujme zabezpečenia, aby v rámci každého morského regiónu alebo subregiónu boli opatrenia vyžadované na účely splnenia cieľov tejto smernice, a najmä jednotlivých prvkov morskej stratégie uvedených v písmenách a) a b), koordinované.

| a) | príprava:






  i) | úvodné posúdenie súčasného environmentálneho stavu príslušných vôd a environmentálneho vplyvu ľudských činností na ne v súlade s článkom 8 sa má ukončiť do ... (21); |
| --- | --- | --- |

a)

príprava:

i)

úvodné posúdenie súčasného environmentálneho stavu príslušných vôd a environmentálneho vplyvu ľudských činností na ne v súlade s článkom 8 sa má ukončiť do ... (21);

| ii) | určenie dobrého environmentálneho stavu príslušných vôd v súlade s článkom 9 ods. 1 sa má uskutočniť do ... (21); |
| --- | --- |

ii)

určenie dobrého environmentálneho stavu príslušných vôd v súlade s článkom 9 ods. 1 sa má uskutočniť do ... (21);

| iii) | stanovenie série environmentálnych cieľov a s nimi súvisiacich ukazovateľov v súlade s článkom 10 ods. 1 do ... (22); |
| --- | --- |

iii)

stanovenie série environmentálnych cieľov a s nimi súvisiacich ukazovateľov v súlade s článkom 10 ods. 1 do ... (22);

| iv) | vypracovanie a vykonanie monitorovacieho programu na účely priebežného posudzovania a pravidelnej aktualizácie cieľov v súlade s článkom 11 ods. 1 do ... (23), ak sa v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva neuvádza inak; |
| --- | --- |

iv)

vypracovanie a vykonanie monitorovacieho programu na účely priebežného posudzovania a pravidelnej aktualizácie cieľov v súlade s článkom 11 ods. 1 do ... (23), ak sa v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva neuvádza inak;

| b) | programy opatrení:






  i) | najneskôr do roku 2016 vypracovať program opatrení určených na dosiahnutie alebo na udržanie dobrého environmentálneho stavu v súlade s článkom 13 ods. 1, 2 a 3; |
| --- | --- | --- |

b)

programy opatrení:

i)

najneskôr do roku 2016 vypracovať program opatrení určených na dosiahnutie alebo na udržanie dobrého environmentálneho stavu v súlade s článkom 13 ods. 1, 2 a 3;

| ii) | najneskôr do roku 2018 uviesť do činnosti program uvedený v bode i) v súlade s článkom 13 ods. 7. |
| --- | --- |

ii)

najneskôr do roku 2018 uviesť do činnosti program uvedený v bode i) v súlade s článkom 13 ods. 7.

3.   Členské štáty, ktoré hraničia s rovnakým morským regiónom alebo subregiónom, na ktorý by sa mala vzťahovať táto smernica a v ktorom je stav mora natoľko kritický, že je potrebné bezodkladne konať, by sa mali snažiť dohodnúť na pláne činnosti podľa odseku 1, čo zahŕňa aj skoršie začatie plnenia programov opatrení. V takýchto prípadoch:

| a) | dotknuté členské štáty informujú Komisiu o svojom zmenenom harmonograme a postupujú podľa neho; |
| --- | --- |

a)

dotknuté členské štáty informujú Komisiu o svojom zmenenom harmonograme a postupujú podľa neho;

| b) | Komisia sa vyzve, aby zvážila poskytnutie podpory členským štátom na ich zvýšené úsilie o zlepšenie morského prostredia tým, že daný región stanoví za pilotný projekt. |
| --- | --- |

b)

Komisia sa vyzve, aby zvážila poskytnutie podpory členským štátom na ich zvýšené úsilie o zlepšenie morského prostredia tým, že daný región stanoví za pilotný projekt.

4.   Členské štáty vypracujú a vykonajú všetky prvky morských stratégií uvedené v odseku 2 písm. a) a b), pritom sa však od nich nebude žiadať, aby uskutočnili osobitné kroky, ak neexistuje významné riziko pre morské prostredie alebo ak by boli náklady neprimerané vzhľadom na riziko pre morské prostredie.

Ak členský štát neuskutoční určitý krok pre niektorý z uvedených dôvodov, poskytne Komisii potrebné odôvodnenie, aby podložil svoje rozhodnutie.

Článok 6

Regionálna spolupráca

1.   S cieľom dosiahnuť koordináciu uvedenú v článku 5 ods. 2 členské štáty využijú, ak je to praktické a vhodné, existujúce regionálne inštitucionálne štruktúry zamerané na spoluprácu, do ktorých právomoci príslušný morský región alebo subregión patrí, vrátane tých, ktoré sa vybudovali na základe regionálnych morských dohovorov.

2.   Na účely tejto smernice členské štáty vynaložia v rámci jednotlivých morských regiónov alebo subregiónov maximálne úsilie na koordináciu svojich činností s tretími krajinami, pod ktorých suverenitu alebo súdnu právomoc patria vody v tom istom morskom regióne alebo subregióne, a využijú pri tom príslušné medzinárodné fóra vrátane mechanizmov a štruktúr vyplývajúcich z regionálnych morských dohovorov.

V tejto súvislosti členské štáty podľa možnosti vychádzajú z príslušných existujúcich programov a činností vytvorených v rámci štruktúr vyplývajúcich z medzinárodných dohôd, ako sú regionálne morské dohovory.

Koordinácia a spolupráca sa, ak je to vhodné, rozšíri na všetky členské štáty v úmorí morského regiónu alebo subregiónu vrátane vnútrozemských krajín s cieľom umožniť členských štátom, aby v rámci morského regiónu alebo subregiónu splnili svoje povinnosti podľa tejto smernice s využitím vytvorených štruktúr spolupráce ustanovených v tejto smernici alebo v smernici 2000/60/ES.

Článok 7

Príslušné orgány

1.   Členské štáty určia do ... (24) pre každý dotknutý morský región alebo subregión príslušný orgán alebo orgány príslušné na vykonávanie tejto smernice vo vzťahu k svojim morským vodám.

Do ... (25) predložia Komisii zoznam určených príslušných orgánov spolu s informáciami uvedenými v prílohe II.

Členské štáty zároveň zašlú Komisii zoznam svojich príslušných orgánov, čo sa týka tých medzinárodných subjektov, na ktorých činnosti sa podieľajú a ktoré sú relevantné na vykonávanie tejto smernice.

Členské štáty určia v rámci úmoria každého morského regiónu alebo subregiónu aj príslušný orgán alebo orgány príslušné na spoluprácu a koordináciu, ako sa uvádza v článku 6.

2.   Členské štáty informujú Komisiu o akýchkoľvek zmenách v informáciách poskytnutých podľa odseku 1, a to do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti takejto zmeny.

KAPITOLA II

MORSKÉ STRATÉGIE: PRÍPRAVA

Článok 8

Posudzovanie

1.   Členské štáty uskutočnia počiatočné posúdenie svojich morských vôd, pričom zohľadnia existujúce údaje, ak sú k dispozícii, a uskutočnia:

| a) | analýzu základných vlastností a súčasného environmentálneho stavu týchto vôd založenú na orientačnom zozname prvkov stanovenom v tabuľke 1 prílohy III, ktorá zahŕňa fyzikálno-chemické vlastnosti, typy biotopu, biologické zložky a hydromorfológiu; |
| --- | --- |

a)

analýzu základných vlastností a súčasného environmentálneho stavu týchto vôd založenú na orientačnom zozname prvkov stanovenom v tabuľke 1 prílohy III, ktorá zahŕňa fyzikálno-chemické vlastnosti, typy biotopu, biologické zložky a hydromorfológiu;

| b) | analýzu prevládajúcich tlakov a vplyvov, vrátane ľudskej činnosti, na vlastnosti a environmentálny stav týchto vôd založenú na orientačnom zozname prvkov uvedenom v tabuľke 2 prílohy III, ktorá zahŕňa kvalitatívne a kvantitatívne kombinácie rôznych tlakov, ako aj rozoznateľné trendy; |
| --- | --- |

b)

analýzu prevládajúcich tlakov a vplyvov, vrátane ľudskej činnosti, na vlastnosti a environmentálny stav týchto vôd založenú na orientačnom zozname prvkov uvedenom v tabuľke 2 prílohy III, ktorá zahŕňa kvalitatívne a kvantitatívne kombinácie rôznych tlakov, ako aj rozoznateľné trendy;

| c) | hospodársku a sociálnu analýzu využitia týchto vôd a náklady vyplývajúce zo zhoršovania stavu morského prostredia. |
| --- | --- |

c)

hospodársku a sociálnu analýzu využitia týchto vôd a náklady vyplývajúce zo zhoršovania stavu morského prostredia.

2.   Analýzy uvedené v odseku 1 zohľadnia prvky týkajúce sa pobrežných, brakických a výsostných vôd, na ktoré sa vzťahujú príslušné ustanovenia smernice 2000/60/ES. Zohľadnia alebo využijú ich ako základ aj iné príslušné posúdenia, ako napríklad posúdenia uskutočnené spoločne v rámci regionálnych morských dohovorov, s cieľom vytvoriť komplexné posúdenie stavu morského prostredia.

Článok 9

Určenie dobrého environmentálneho stavu

1.   Odvolávajúc sa na počiatočné posúdenie uskutočnené podľa článku 8 ods. 1, členské štáty stanovia pre morské vody vzhľadom na každý dotknutý morský región alebo subregión súbor vlastností na stanovenie dobrého environmentálneho stavu na základe generických kvalitatívnych deskriptorov uvedených v prílohe I, ako aj kritériá a metodické normy uvedené v odseku 3 tohto článku.

Zohľadnia pritom orientačný zoznam prvkov stanovený v prílohe III, ktorá zahŕňa fyzikálno-chemické vlastnosti, typy biotopu, biologické zložky a hydromorfológiu.

2.   Členské štáty informujú Komisiu o posúdení uskutočnenom podľa článku 8 ods. 1 a o určení dobrého environmentálneho stavu uskutočnenom podľa odseku 1 tohto článku, a to do troch mesiacov od ukončenia tejto druhej činnosti.

3.   Kritériá a metodické normy na určenie dobrého environmentálneho stavu, ktoré sú určené na zmenu a doplnenie menej podstatných prvkov tejto smernice, sa ustanovia do ... (26) v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3 na základe príloh I a III s cieľom zabezpečiť jednotnosť a možnosť porovnávať morské regióny alebo subregióny, pokiaľ ide o rozsah, v akom sa dobrý environmentálny stav dosahuje. Pred navrhnutím takýchto kritérií a noriem sa Komisia poradí so všetkými zainteresovanými stranami vrátane zmluvných strán regionálnych morských dohovorov.

Článok 10

Stanovenie environmentálnych cieľov

1.   Členské štáty stanovia na základe počiatočného posúdenia uskutočneného podľa článku 8 ods. 1 vzhľadom na každý morský región alebo subregión komplexný súbor environmentálnych cieľov a s nimi súvisiacich ukazovateľov pre svoje morské vody s cieľom usmerniť pokrok na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu morského prostredia, pričom vezmú do úvahy orientačný zoznam vlastností uvedený v prílohe IV.

Pri zostavovaní týchto cieľov a ukazovateľov zohľadnia pokračujúce uplatňovanie príslušných existujúcich environmentálnych cieľov stanovených na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Spoločenstva alebo na medzinárodnej úrovni vo vzťahu k tým istým vodám a zabezpečia, aby sa tieto ciele navzájom dopĺňali.

2.   Členské štáty oznámia environmentálne ciele Komisii do troch mesiacov od ich stanovenia.

Článok 11

Monitorovacie programy

1.   Členské štáty na základe počiatočného posúdenia uskutočneného podľa článku 8 ods. 1 vypracujú a vykonajú koordinované monitorovacie programy na priebežné posudzovanie environmentálneho stavu svojich morských vôd na základe orientačných zoznamov prvkov stanovených v prílohe III a zoznamu stanovenému v prílohe V s odkazom na environmentálne ciele stanovené podľa článku 10.

Monitorovacie programy vychádzajú z príslušných ustanovení o posudzovaní a monitorovaní v právnych predpisoch Spoločenstva alebo v medzinárodných dohodách a sú s nimi kompatibilné.

2.   Členské štáty informujú Komisiu o monitorovacích programoch do troch mesiacov od ich vypracovania.

3.   Špecifikácie a štandardizované metódy monitorovania a posudzovania, ktoré zohľadňujú existujúce záväzky a zabezpečujú porovnateľnosť medzi výsledkami monitorovania a posudzovania a ktoré sú určené na zmenu a doplnenie menej podstatných prvkov tejto smernice, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3.

Článok 12

Oznámenia a odpoveď Komisie

Komisia na základe všetkých oznámení poskytnutých podľa článku 9 ods. 2, článku 10 ods. 2 a článku 11 ods. 2 vo vzťahu ku každému morskému regiónu alebo subregiónu upovedomí každý členský štát o tom, či oznámené prvky predstavujú vhodný rámec na splnenie požiadaviek tejto smernice.

Pri zostavovaní odpovede vezme do úvahy jednotnosť rámcov v jednotlivých morských regiónoch alebo subregiónoch a v celom Spoločenstve a môže dotknutý členský štát požiadať, aby jej poskytol všetky dostupné a potrebné dodatočné informácie.

KAPITOLA III

MORSKÉ STRATÉGIE: PROGRAMY OPATRENÍ

Článok 13

Programy opatrení

1.   Členské štáty určia vzhľadom na každý dotknutý morský región alebo subregión opatrenia, ktoré je potrebné v ich morských vodách prijať na dosiahnutie alebo udržanie dobrého environmentálneho stavu určeného podľa článku 9 ods. 1.

Tieto opatrenia sa navrhnú na základe počiatočného posúdenia uskutočneného podľa článku 8 ods. 1 a s odkazom na environmentálne ciele stanovené podľa článku 10 ods. 1, pričom sa zohľadnia typy opatrení uvedené v prílohe VI.

2.   Členské štáty začlenia opatrenia navrhnuté podľa odseku 1 do programu opatrení a zohľadnia pritom príslušné opatrenia požadované podľa právnych predpisov Spoločenstva, najmä podľa smernice 2000/60/ES, alebo medzinárodných dohôd.

3.   Pri vypracúvaní programu opatrení podľa odseku 2 členské štáty budú venovať náležitú pozornosť trvalo udržateľnému rozvoju, a najmä sociálnemu a hospodárskemu vplyvu plánovaných opatrení.

Pred zavedením akéhokoľvek nového opatrenia členské štáty zabezpečia, aby opatrenia boli nákladovo efektívne a technicky uskutočniteľné, a vykonajú posúdenie vplyvu vrátane analýzy nákladov a prínosov.

4.   Programy opatrení ustanovené podľa tohto článku by mali zahŕňať opatrenia, ako napríklad využívanie osobitných chránených území podľa smernice 92/43/EHS a využívanie osobitne chránených území podľa smernice 79/409/EHS, ako aj morské chránené oblasti, ako ich schválilo Spoločenstvo alebo dotknuté členské štáty v rámci medzinárodných alebo regionálnych dohôd, ktorých sú zmluvnými stranami.

V tejto súvislosti by členské štáty mali zabezpečiť, aby tieto oblasti prispeli k jednotnej a reprezentatívnej sieti morských chránených oblastí.

5.   Členské štáty vo svojich programoch opatrení uvedú, ako sa majú opatrenia vykonávať a ako budú prispievať k dosahovaniu environmentálnych cieľov stanovených podľa článku 10 ods. 1.

6.   Členské štáty informujú Komisiu a všetky ostatné dotknuté členské štáty o svojich programoch opatrení, a to do troch mesiacov od ich vypracovania.

7.   S výhradou článku 16 členské štáty zabezpečia, aby sa programy začali realizovať do dvoch rokov od ich vypracovania.

Článok 14

Výnimky

1.   Členský štát v rámci svojich morských vôd môže identifikovať osobitnú oblasť, v ktorej z ktoréhokoľvek z dôvodov uvedených v písmenách a) až d) nemožno dosiahnuť environmentálne ciele prostredníctvom opatrení prijatých členským štátom alebo ich nemožno dosiahnuť v rámci príslušného harmonogramu z dôvodov uvedených v písmene e):

| a) | činnosť alebo nečinnosť, za ktorú dotknutý členský štát nie je zodpovedný; |
| --- | --- |

a)

činnosť alebo nečinnosť, za ktorú dotknutý členský štát nie je zodpovedný;

| b) | prírodné príčiny; |
| --- | --- |

b)

prírodné príčiny;

| c) | vyššia moc; |
| --- | --- |

c)

vyššia moc;

| d) | zmeny vlastností morských vôd spôsobené činnosťami uskutočnenými z dôvodov prvoradého verejného záujmu, ktorý prevážil nad negatívnym vplyvom na životné prostredie, vrátane akéhokoľvek cezhraničného vplyvu; |
| --- | --- |

d)

zmeny vlastností morských vôd spôsobené činnosťami uskutočnenými z dôvodov prvoradého verejného záujmu, ktorý prevážil nad negatívnym vplyvom na životné prostredie, vrátane akéhokoľvek cezhraničného vplyvu;

| e) | prírodné podmienky, ktoré neumožňujú, aby sa zlepšenie stavu dotknutých morských vôd dosiahlo načas. |
| --- | --- |

e)

prírodné podmienky, ktoré neumožňujú, aby sa zlepšenie stavu dotknutých morských vôd dosiahlo načas.

Dotknutý členský štát jasne identifikuje túto oblasť vo svojom programe opatrení a Komisii poskytne odôvodnenie svojho názoru. Pri identifikovaní oblastí členský štát zváži dôsledky pre členské štáty v dotknutom morskom regióne alebo subregióne.

Dotknuté členské štáty však prijmú primerané ad hoc opatrenia so zámerom pokračovať v plnení environmentálnych cieľov, zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu stavu morských vôd postihnutých z dôvodov uvedených v písmenách b), c) alebo d) a zmierniť nepriaznivý vplyv na úrovni dotknutého morského regiónu alebo subregiónu, alebo v morských vodách iných členských štátov.

2.   V situácii, na ktorú sa vzťahuje odsek 1 písm. d), členské štáty zabezpečia, aby zmeny nespôsobili trvalé vylúčenie alebo znemožnenie dosiahnutia dobrého environmentálneho stavu na úrovni dotknutého morského regiónu alebo subregiónu, alebo v morských vodách iných členských štátov.

3.   Ad hoc opatrenia uvedené v odseku 1 treťom pododseku sa v rámci možností začlenia do programov opatrení.

Článok 15

Odporúčania pre činnosť Spoločenstva

1.   Ak členský štát zistí problém, ktorý má vplyv na environmentálny stav jeho morských vôd a ktorý nemožno vyriešiť pomocou opatrení prijatých na vnútroštátnej úrovni alebo ktorý súvisí s inou politikou Spoločenstva alebo medzinárodnou dohodou, informuje o tejto skutočnosti Komisiu a poskytne jej odôvodnenie svojho názoru.

Komisia odpovie v lehote šiestich mesiacov.

2.   Ak je potrebná činnosť inštitúcií Spoločenstva, členské štátu zašlú Komisii a Rade vhodné odporúčania pre opatrenia týkajúce sa problémov uvedených v odseku 1. Ak sa v relevantných právnych predpisoch Spoločenstva neuvádza inak, Komisia odpovie na takéto odporúčanie v lehote šiestich mesiacov a tieto odporúčania prípadne zohľadní pri predkladaní súvisiacich návrhov Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 16

Oznámenia a odpoveď Komisie

Komisia na základe oznámení o programoch opatrení poskytnutých podľa článku 13 ods. 6 upovedomí členský štát o tom, či oznámené programy predstavujú vhodný rámec na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu definovaného podľa článku 9 ods. 1.

Pri zostavovaní odpovede vezme do úvahy jednotnosť programov opatrení v celom Spoločenstve a môže dotknutý členský štát požiadať, aby jej poskytol všetky dostupné a potrebné dodatočné informácie.

KAPITOLA IV

AKTUALIZÁCIA, SPRÁVY A INFORMOVANIE VEREJNOSTI

Článok 17

Aktualizácia

1.   Členské štáty zabezpečia, aby boli morské stratégie vzhľadom na jednotlivé dotknuté morské regióny alebo subregióny vždy aktuálne.

2.   Na účely odseku 1 členské štáty koordinovaným spôsobom uvedeným v článku 5 preskúmajú vo svojich morských stratégiách každých šesť rokov od ich ustanovenia tieto prvky:

| a) | počiatočné posúdenie a stanovenie dobrého environmentálneho stavu ustanovené v článku 8 ods. 1 a v článku 9 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

počiatočné posúdenie a stanovenie dobrého environmentálneho stavu ustanovené v článku 8 ods. 1 a v článku 9 ods. 1;

| b) | environmentálne ciele stanovené podľa článku 10 ods. 1; |
| --- | --- |

b)

environmentálne ciele stanovené podľa článku 10 ods. 1;

| c) | monitorovacie programy vypracované podľa článku 11 ods. 1; |
| --- | --- |

c)

monitorovacie programy vypracované podľa článku 11 ods. 1;

| d) | programy opatrení vypracované podľa článku 13 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

programy opatrení vypracované podľa článku 13 ods. 2.

3.   Podrobné informácie o každej aktualizácii uskutočnenej po preskúmaní ustanovenom v odseku 2 sa do troch mesiacov od ich uverejnenia v súlade s článkom 19 ods. 2 zašlú Komisii, zmluvným stranám regionálnych morských dohovorov a všetkým ostatným zainteresovaným členským štátom.

4.   Na tento článok sa primerane uplatňujú články 12 a 16.

Článok 18

Priebežné správy

Členské štáty predložia Komisii do troch rokov od uverejnenia každého programu opatrení alebo jeho aktualizácie v súlade s článkom 19 ods. 2 stručnú priebežnú správu o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní daného programu.

Článok 19

Konzultácie s verejnosťou a poskytovanie informácií

1.   Členské štáty v súlade s príslušnými existujúcimi právnymi predpismi Spoločenstva zabezpečia, aby sa všetkým zainteresovaným stranám včas a efektívne poskytli príležitosti na účasť na vykonávaní tejto smernice.

2.   Členské štáty uverejnia a sprístupnia verejnosti na pripomienkovanie zhrnutie týchto prvkov svojich morských stratégií alebo s nimi súvisiacich aktualizácií:

| a) | počiatočné posúdenie a určenie dobrého environmentálneho stavu, ako je ustanovené v článku 8 ods. 1 a v článku 9 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

počiatočné posúdenie a určenie dobrého environmentálneho stavu, ako je ustanovené v článku 8 ods. 1 a v článku 9 ods. 1;

| b) | environmentálne ciele stanovené podľa článku 10 ods. 1; |
| --- | --- |

b)

environmentálne ciele stanovené podľa článku 10 ods. 1;

| c) | monitorovacie programy vypracované podľa článku 11 ods. 1; |
| --- | --- |

c)

monitorovacie programy vypracované podľa článku 11 ods. 1;

| d) | programy opatrení vypracované podľa článku 13 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

programy opatrení vypracované podľa článku 13 ods. 2.

3.   Pokiaľ ide o prístup k informáciám o životnom prostredí, uplatňuje sa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS (27).

Členské štáty poskytnú Komisii na účely plnenia jej úloh vyplývajúcich z tejto smernice prístup a užívateľské práva v súvislosti s týmito údajmi a informáciami v súlade so smernicou 2007/2/ES.

Článok 20

Správy Komisie

1.   Komisia uverejní prvú hodnotiacu správu o vykonávaní tejto smernice do dvoch rokov od doručenia všetkých programov opatrení, v každom prípade však najneskôr v roku 2021.

Ďalšie správy potom uverejňuje každých šesť rokov. Predloží správy Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Správy ustanovené v odseku 1 obsahujú:

| a) | prehľad o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tejto smernice; |
| --- | --- |

a)

prehľad o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tejto smernice;

| b) | prehľad o stave morského prostredia v Spoločenstve vypracovaný v koordinácii s Európskou environmentálnou agentúrou a s príslušnými regionálnymi morskými a rybárskymi organizáciami a dohovormi; |
| --- | --- |

b)

prehľad o stave morského prostredia v Spoločenstve vypracovaný v koordinácii s Európskou environmentálnou agentúrou a s príslušnými regionálnymi morskými a rybárskymi organizáciami a dohovormi;

| c) | prehľad morských stratégií spolu s návrhmi na ich vylepšenie; |
| --- | --- |

c)

prehľad morských stratégií spolu s návrhmi na ich vylepšenie;

| d) | súhrn informácií od členských štátov získaných podľa článkov 12 a 16 a súhrn posúdení, ktoré vypracovala Komisia v súlade s článkom 16 a vo vzťahu k informáciám, ktoré dostala od členských štátov podľa článku 15; |
| --- | --- |

d)

súhrn informácií od členských štátov získaných podľa článkov 12 a 16 a súhrn posúdení, ktoré vypracovala Komisia v súlade s článkom 16 a vo vzťahu k informáciám, ktoré dostala od členských štátov podľa článku 15;

| e) | súhrn odpovedí na všetky správy, ktoré členské štáty zaslali Komisii podľa článku 18; |
| --- | --- |

e)

súhrn odpovedí na všetky správy, ktoré členské štáty zaslali Komisii podľa článku 18;

| f) | súhrn odpovedí na pripomienky Európskeho parlamentu a Rady k predchádzajúcim morským stratégiám; |
| --- | --- |

f)

súhrn odpovedí na pripomienky Európskeho parlamentu a Rady k predchádzajúcim morským stratégiám;

| g) | prehľad príspevku iných príslušných politík Spoločenstva k dosiahnutiu cieľov tejto smernice. |
| --- | --- |

g)

prehľad príspevku iných príslušných politík Spoločenstva k dosiahnutiu cieľov tejto smernice.

Článok 21

Preskúmanie tejto smernice

Komisia preskúma túto smernicu do ... (28) a prípadne navrhne potrebné zmeny a doplnenia.

KAPITOLA V

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 22

Technické úpravy

1.   Prílohy III, IV a V sa môžu zmeniť a doplniť na základe vedeckého a technického pokroku v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 23 ods. 3, pričom sa zohľadnia lehoty na preskúmanie a aktualizáciu morských stratégií ustanovené v článku 17 ods. 2.

2.   V súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2:

| a) | sa môžu prijať metodické normy na uplatňovanie príloh I, III, IV a V; |
| --- | --- |

a)

sa môžu prijať metodické normy na uplatňovanie príloh I, III, IV a V;

| b) | sa môžu prijať technické formáty na účely prenosu a spracovania údajov vrátane štatistických a kartografických údajov. |
| --- | --- |

b)

sa môžu prijať technické formáty na účely prenosu a spracovania údajov vrátane štatistických a kartografických údajov.

Článok 23

Regulačný výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Článok 24

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do ... (24) Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

3.   Členské štáty bez morských vôd uvedú do účinnosti len tie ustanovenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie súladu s požiadavkami podľa článkov 6 a 7.

Ak sú takéto ustanovenia už v účinnosti v rámci vnútroštátnych právnych predpisov, dotknuté členské štáty oznámia znenie týchto ustanovení Komisii.

Článok 25

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 26

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 20.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 23. júla 2007 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/105/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 368).

5

(6)  Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/105/ES.

6

(7)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

7

(8)  Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 309, 13.12.1993, s. 1.

9

(10)  Ú. v. ES L 73, 16.3.1994, s. 19.

10

(11)  Ú. v. ES L 104, 3.4.1998, s. 1.

11

(12)  Ú. v. ES L 118, 19.5.2000, s. 44.

12

(13)  Ú. v. ES L 240, 19.9.1977, s. 1.

13

(14)  Ú. v. ES L 322, 14.12.1999, s. 32.

14

(15)  Ú. v. ES L 67, 12.3.1983, s. 1.

15

(16)  Ú. v. ES L 322, 14.12.1999, s. 18.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1.

17

(18)  Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.

18

(19)  Ú. v. ES C 364, 18.12.2000, s. 1.

19

(20)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

20

(21)  4 roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

21

(22)  5 rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

22

(23)  6 rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

23

(24)  3 roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

24

(25)  42 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

25

(26)  2 roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

26

(27)  Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

27

(28)  15 rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

28

---

PRÍLOHA I

GENERICKÉ KVALITATÍVNE DESKRIPTORY, KTORÉ SA MAJÚ ZVÁŽIŤ PRI URČOVANÍ DOBRÉHO ENVIRONMENTÁLNEHO STAVU

(UVEDENÉ V ČLÁNKU 3 BODE 5, ČLÁNKU 9 ODS. 1, ČLÁNKU 9 ODS. 3 A ČLÁNKU 22)

| 1. | Všetky zložky morských potravinových reťazcov, ktoré sú známe, sa vyskytujú s normálnou hojnosťou a diverzitou. |
| --- | --- |

1.

Všetky zložky morských potravinových reťazcov, ktoré sú známe, sa vyskytujú s normálnou hojnosťou a diverzitou.

| 2. | Početnosť nepôvodných druhov, ktoré sa introdukovali ľudskou činnosťou, nespôsobuje nepriaznivé zmeny ekosystémov. |
| --- | --- |

2.

Početnosť nepôvodných druhov, ktoré sa introdukovali ľudskou činnosťou, nespôsobuje nepriaznivé zmeny ekosystémov.

| 3. | Populácie všetkých rýb, mäkkýšov a kôrovcov využívaných na komerčné účely sú v rámci bezpečných biologických limitov. |
| --- | --- |

3.

Populácie všetkých rýb, mäkkýšov a kôrovcov využívaných na komerčné účely sú v rámci bezpečných biologických limitov.

| 4. | Eutrofizácia spôsobená ľudskou činnosťou, a najmä jej nepriaznivé účinky sa minimalizujú. |
| --- | --- |

4.

Eutrofizácia spôsobená ľudskou činnosťou, a najmä jej nepriaznivé účinky sa minimalizujú.

| 5. | Druhy a biotopy majú rozdelenie, hojnosť a kvalitu, ktoré sú v súlade s prevládajúcimi fyziografickými, geografickými a klimatickými podmienkami. Biodiverzita sa zachováva. |
| --- | --- |

5.

Druhy a biotopy majú rozdelenie, hojnosť a kvalitu, ktoré sú v súlade s prevládajúcimi fyziografickými, geografickými a klimatickými podmienkami. Biodiverzita sa zachováva.

| 6. | Integrita morského dna je na takej úrovni, na ktorej sú zachované funkcie ekosystémov. |
| --- | --- |

6.

Integrita morského dna je na takej úrovni, na ktorej sú zachované funkcie ekosystémov.

| 7. | Trvalá zmena hydrografických podmienok nemá nepriaznivý vplyv na morské ekosystémy. |
| --- | --- |

7.

Trvalá zmena hydrografických podmienok nemá nepriaznivý vplyv na morské ekosystémy.

| 8. | Koncentrácie kontaminujúcich látok nie sú na takej úrovni, že by spôsobovali znečistenie. |
| --- | --- |

8.

Koncentrácie kontaminujúcich látok nie sú na takej úrovni, že by spôsobovali znečistenie.

| 9. | Obsah kontaminujúcich látok v rybách a iných plodoch mora určených na ľudskú spotrebu nepresahuje úroveň stanovenú v právnych predpisoch Spoločenstva alebo iných príslušných normách. |
| --- | --- |

9.

Obsah kontaminujúcich látok v rybách a iných plodoch mora určených na ľudskú spotrebu nepresahuje úroveň stanovenú v právnych predpisoch Spoločenstva alebo iných príslušných normách.

| 10. | Vlastnosti a množstvo morského odpadu nepoškodzujú morské prostredie. |
| --- | --- |

10.

Vlastnosti a množstvo morského odpadu nepoškodzujú morské prostredie.

| 11. | Prísun energie, a to aj podmorský hluk, nemá nepriaznivý vplyv na morské prostredie. |
| --- | --- |

11.

Prísun energie, a to aj podmorský hluk, nemá nepriaznivý vplyv na morské prostredie.

Členské štáty v záujme určenia vlastností dobrého environmentálneho stavu v morskom regióne alebo subregióne, ako sa ustanovuje v článku 9 ods. 1, zvážia každý z generických kvalitatívnych deskriptorov uvedených v prílohe, aby identifikovali tie deskriptory, ktoré sa majú používať na určenie dobrého environmentálneho stavu pre uvedený morský región alebo subregión. Ak sa členský štát domnieva, že jeden alebo viaceré deskriptory nie je vhodné použiť, poskytne Komisii odôvodnenie v rámci oznámenia zaslaného podľa článku 9 ods. 2.

---

PRÍLOHA II

PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY

(UVEDENÉ V ČLÁNKU 7 ODS. 1)

| 1. | Názov a adresa príslušného orgánu alebo orgánov – úradný názov a adresa určeného príslušného orgánu/orgánov. |
| --- | --- |

1.

Názov a adresa príslušného orgánu alebo orgánov – úradný názov a adresa určeného príslušného orgánu/orgánov.

| 2. | Právne postavenie príslušného orgánu alebo orgánov – stručný opis právneho postavenia príslušného orgánu alebo orgánov. |
| --- | --- |

2.

Právne postavenie príslušného orgánu alebo orgánov – stručný opis právneho postavenia príslušného orgánu alebo orgánov.

| 3. | Povinnosti – stručný opis právnych a správnych povinností príslušného orgánu alebo orgánov a ich úlohy súvisiacej s príslušnými morskými vodami. |
| --- | --- |

3.

Povinnosti – stručný opis právnych a správnych povinností príslušného orgánu alebo orgánov a ich úlohy súvisiacej s príslušnými morskými vodami.

| 4. | Členstvo – ak príslušný orgán alebo orgány vystupujú v úlohe koordinačných orgánov pre iné príslušné orgány, požaduje sa zoznam týchto orgánov spolu so zhrnutím inštitucionálnych vzťahov vytvorených na zabezpečenie koordinácie. |
| --- | --- |

4.

Členstvo – ak príslušný orgán alebo orgány vystupujú v úlohe koordinačných orgánov pre iné príslušné orgány, požaduje sa zoznam týchto orgánov spolu so zhrnutím inštitucionálnych vzťahov vytvorených na zabezpečenie koordinácie.

| 5. | Regionálna alebo subregionálna koordinácia – požaduje sa prehľad mechanizmov vytvorených na účely zabezpečenia koordinácie medzi členskými štátmi, ktorých morské vody patria do toho istého morského regiónu alebo subregiónu. |
| --- | --- |

5.

Regionálna alebo subregionálna koordinácia – požaduje sa prehľad mechanizmov vytvorených na účely zabezpečenia koordinácie medzi členskými štátmi, ktorých morské vody patria do toho istého morského regiónu alebo subregiónu.

---

PRÍLOHA III

VLASTNOSTI, TLAKY A VPLYVY

(UVEDENÉ V ČLÁNKU 8 ODS. 1, ČLÁNKU 9 ODS. 1, ČLÁNKU 9 ODS. 3, ČLÁNKU 11 ODS. 1 A ČLÁNKU 22)

Tabuľka 1

Vlastnosti

| Fyzikálne a chemické vlastnosti | — | topografia a batymetria morského dna, |
| --- | --- | --- |

Fyzikálne a chemické vlastnosti

—

topografia a batymetria morského dna,

| — | ročný a sezónny teplotný režim a ľadová pokrývka, rýchlosť prúdov, vystupovanie studenej vody na povrch, expozícia vlnám, premiešavacie vlastnosti, turbidita, čas zdržania, |
| --- | --- |

—

ročný a sezónny teplotný režim a ľadová pokrývka, rýchlosť prúdov, vystupovanie studenej vody na povrch, expozícia vlnám, premiešavacie vlastnosti, turbidita, čas zdržania,

| — | priestorové a časové rozloženie salinity, |
| --- | --- |

—

priestorové a časové rozloženie salinity,

| — | priestorové a časové rozloženie živín [rozpustený anorganický dusík (DIN), celkový obsah fosforu (TN), rozpustený anorganický fosfor (DIP), celkový obsah fosforu (TP), celkový obsah organického uhlíka (TOC)] a kyslíka, |
| --- | --- |

—

priestorové a časové rozloženie živín [rozpustený anorganický dusík (DIN), celkový obsah fosforu (TN), rozpustený anorganický fosfor (DIP), celkový obsah fosforu (TP), celkový obsah organického uhlíka (TOC)] a kyslíka,

| — | profily pH, pCO2 alebo ekvivalentné informácie použité na meranie morskej acidity. |
| --- | --- |

—

profily pH, pCO2 alebo ekvivalentné informácie použité na meranie morskej acidity.

Typy biotopov

| — | prevládajúce typy biotopov na morskom dne a vo vodnom stĺpci s opisom charakteristických fyzikálnych a chemických vlastností, ako napríklad hĺbka, teplotný režim vody, prúdy a iné pohyby vody, salinita, štruktúra a zloženie podložia morského dna, |
| --- | --- |

—

prevládajúce typy biotopov na morskom dne a vo vodnom stĺpci s opisom charakteristických fyzikálnych a chemických vlastností, ako napríklad hĺbka, teplotný režim vody, prúdy a iné pohyby vody, salinita, štruktúra a zloženie podložia morského dna,

| — | identifikácia a mapovanie osobitných typov biotopov, najmä tých, ktoré sú na základe právnych predpisov Spoločenstva (smernica o biotopoch a smernica o vtákoch) alebo medzinárodných dohovorov uznané a určené ako biotopy osobitného vedeckého záujmu alebo osobitného záujmu z hľadiska biodiverzity, |
| --- | --- |

—

identifikácia a mapovanie osobitných typov biotopov, najmä tých, ktoré sú na základe právnych predpisov Spoločenstva (smernica o biotopoch a smernica o vtákoch) alebo medzinárodných dohovorov uznané a určené ako biotopy osobitného vedeckého záujmu alebo osobitného záujmu z hľadiska biodiverzity,

| — | biotopy v oblastiach, ktoré si vďaka svojim vlastnostiam, polohe alebo strategickému významu zaslúžia mimoriadnu pozornosť. Môžu sem patriť oblasti, na ktoré pôsobia intenzívne alebo osobitné tlaky, alebo oblasti, ktoré si zaslúžia osobitný ochranný režim. |
| --- | --- |

—

biotopy v oblastiach, ktoré si vďaka svojim vlastnostiam, polohe alebo strategickému významu zaslúžia mimoriadnu pozornosť. Môžu sem patriť oblasti, na ktoré pôsobia intenzívne alebo osobitné tlaky, alebo oblasti, ktoré si zaslúžia osobitný ochranný režim.

Biologické vlastnosti

| — | opis biologických spoločenstiev spojených s prevládajúcimi biotopmi morského dna a vodného stĺpca. Sem patria informácie o spoločenstvách fytoplanktónu a zooplanktónu vrátane druhov a sezónnej a geografickej variability, |
| --- | --- |

—

opis biologických spoločenstiev spojených s prevládajúcimi biotopmi morského dna a vodného stĺpca. Sem patria informácie o spoločenstvách fytoplanktónu a zooplanktónu vrátane druhov a sezónnej a geografickej variability,

| — | informácie o krytosemenných rastlinách, makroriasach a bezstavovcoch žijúcich na dne vrátane druhového zloženia, biomasy a ročnej/sezónnej variability, |
| --- | --- |

—

informácie o krytosemenných rastlinách, makroriasach a bezstavovcoch žijúcich na dne vrátane druhového zloženia, biomasy a ročnej/sezónnej variability,

| — | informácie o štruktúre rybích populácií vrátane ich hojnosti, rozloženia a štruktúry populácií podľa veku/veľkosti, |
| --- | --- |

—

informácie o štruktúre rybích populácií vrátane ich hojnosti, rozloženia a štruktúry populácií podľa veku/veľkosti,

| — | opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov morských cicavcov a plazov vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne, |
| --- | --- |

—

opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov morských cicavcov a plazov vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne,

| — | opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov morských vtákov vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne, |
| --- | --- |

—

opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov morských vtákov vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne,

| — | opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov, ktoré sú predmetom právnych predpisov Spoločenstva alebo medzinárodných dohôd, vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne, |
| --- | --- |

—

opis dynamiky populácií, prirodzenej a skutočnej oblasti výskytu a stavu druhov, ktoré sú predmetom právnych predpisov Spoločenstva alebo medzinárodných dohôd, vyskytujúcich sa v morskom regióne alebo subregióne,

| — | prehľad dočasného výskytu, hojnosti a priestorového rozloženia nepôvodných exotických druhov alebo prípadne geneticky odlišných foriem pôvodných druhov, ktoré sa vyskytujú v morskom regióne alebo subregióne. |
| --- | --- |

—

prehľad dočasného výskytu, hojnosti a priestorového rozloženia nepôvodných exotických druhov alebo prípadne geneticky odlišných foriem pôvodných druhov, ktoré sa vyskytujú v morskom regióne alebo subregióne.

Iné vlastnosti

| — | opis situácie, pokiaľ ide o chemické látky vrátane tých, ktorých prítomnosť vyvoláva obavy, kontamináciu sedimentov, horúce škvrny, otázky týkajúce sa zdravia a kontamináciu bioty (najmä bioty, ktorá sa používa na ľudskú spotrebu), |
| --- | --- |

—

opis situácie, pokiaľ ide o chemické látky vrátane tých, ktorých prítomnosť vyvoláva obavy, kontamináciu sedimentov, horúce škvrny, otázky týkajúce sa zdravia a kontamináciu bioty (najmä bioty, ktorá sa používa na ľudskú spotrebu),

| — | opis akýchkoľvek iných čŕt alebo vlastností typických alebo osobitných pre morský región alebo subregión. |
| --- | --- |

—

opis akýchkoľvek iných čŕt alebo vlastností typických alebo osobitných pre morský región alebo subregión.

Tabuľka 2

Tlaky a vplyvy

| Hmotné straty | — | zavalenie (napr. umelými konštrukciami, zneškodňovaním vybagrovanej hlušiny), |
| --- | --- | --- |

Hmotné straty

—

zavalenie (napr. umelými konštrukciami, zneškodňovaním vybagrovanej hlušiny),

| — | uzavretie (napr. trvalými stavbami). |
| --- | --- |

—

uzavretie (napr. trvalými stavbami).

Fyzikálne poškodenie

| — | zmeny v stave zanesenia bahnom (napr. vypúšťaním látok, zvýšeným odtokom, zoškrabávaním), |
| --- | --- |

—

zmeny v stave zanesenia bahnom (napr. vypúšťaním látok, zvýšeným odtokom, zoškrabávaním),

| — | abrázia (napr. plavbami lodí, kotvením, komerčným rybolovom), |
| --- | --- |

—

abrázia (napr. plavbami lodí, kotvením, komerčným rybolovom),

| — | selektívny lov (napr. komerčným rybolovom, skupinovým zberom pomocou škrabákov, zamotávaním). |
| --- | --- |

—

selektívny lov (napr. komerčným rybolovom, skupinovým zberom pomocou škrabákov, zamotávaním).

Iné fyzikálne narušenie

| — | hluk pod vodou (napr. činnosť lodí, seizmická činnosť), |
| --- | --- |

—

hluk pod vodou (napr. činnosť lodí, seizmická činnosť),

| — | morský odpad. |
| --- | --- |

—

morský odpad.

Zasahovanie do prirodzených hydrologických procesov

| — | významné zmeny teplotných režimov (napr. vypúšťaním látok, elektrárňami), |
| --- | --- |

—

významné zmeny teplotných režimov (napr. vypúšťaním látok, elektrárňami),

| — | významné zmeny v režime salinity (napr. výstavbou, ktorá obmedzuje pohyby vody, odberom vody). |
| --- | --- |

—

významné zmeny v režime salinity (napr. výstavbou, ktorá obmedzuje pohyby vody, odberom vody).

Kontaminácia nebezpečnými látkami

| — | introdukcia syntetických zložiek (napr. prioritných látok podľa smernice 2000/60/ES, ktoré sú relevantné pre morské prostredie, biologicky aktívnych látok, pesticídov, antivegetatívnych náterových látok, liečiv, ktoré sú dôsledkom napríklad úniku z plošných zdrojov, úniku z lodí pri haváriách, atmosférickej depozície), |
| --- | --- |

—

introdukcia syntetických zložiek (napr. prioritných látok podľa smernice 2000/60/ES, ktoré sú relevantné pre morské prostredie, biologicky aktívnych látok, pesticídov, antivegetatívnych náterových látok, liečiv, ktoré sú dôsledkom napríklad úniku z plošných zdrojov, úniku z lodí pri haváriách, atmosférickej depozície),

| — | introdukcia nesyntetických zložiek (napr. ťažkých kovov, uhľovodíkov, ktoré sú dôsledkom napríklad úniku z lodí pri havárii, atmosférickej depozície, prísunu z pobrežia), |
| --- | --- |

—

introdukcia nesyntetických zložiek (napr. ťažkých kovov, uhľovodíkov, ktoré sú dôsledkom napríklad úniku z lodí pri havárii, atmosférickej depozície, prísunu z pobrežia),

| — | introdukcia rádionuklidov. |
| --- | --- |

—

introdukcia rádionuklidov.

Obohacovanie o živiny a organické látky

| — | prísun dusíka a fosforu (napr. priame uvoľnenie z bodových zdrojov, úniky z plošných zdrojov vrátane poľnohospodárstva, atmosférická depozícia), |
| --- | --- |

—

prísun dusíka a fosforu (napr. priame uvoľnenie z bodových zdrojov, úniky z plošných zdrojov vrátane poľnohospodárstva, atmosférická depozícia),

| — | organické obohacovanie (napr. morská akvakultúra, prísun z pobrežia). |
| --- | --- |

—

organické obohacovanie (napr. morská akvakultúra, prísun z pobrežia).

Biologické narušenie

| — | introdukcia mikrobiologických patogénov, |
| --- | --- |

—

introdukcia mikrobiologických patogénov,

| — | introdukcia nepôvodných druhov a ich premiestňovanie, |
| --- | --- |

—

introdukcia nepôvodných druhov a ich premiestňovanie,

| — | selektívny lov druhov (napr. komerčným a rekreačným rybolovom). |
| --- | --- |

—

selektívny lov druhov (napr. komerčným a rekreačným rybolovom).

---

PRÍLOHA IV

ORIENTAČNÝ ZOZNAM VLASTNOSTÍ, KTORÉ SA VEZMÚ DO ÚVAHY PRI STANOVOVANÍ ENVIRONMENTÁLNYCH CIEĽOV

(UVEDENÝ V ČLÁNKU 10 ODS. 1 A ČLÁNKU 22)

| 1. | Primerané zahrnutie prvkov charakterizujúcich morské vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov v morskom regióne alebo subregióne. |
| --- | --- |

1.

Primerané zahrnutie prvkov charakterizujúcich morské vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov v morskom regióne alebo subregióne.

| 2. | Potreba stanoviť: a) ciele, ktorými sa vytvoria želané podmienky na základe definície dobrého environmentálneho stavu; b) merateľné ciele a súvisiace ukazovatele, ktoré umožnia monitorovanie a posudzovanie, a c) operačné ciele týkajúce sa konkrétnych vykonávacích opatrení zameraných na podporu ich splnenia. |
| --- | --- |

2.

Potreba stanoviť: a) ciele, ktorými sa vytvoria želané podmienky na základe definície dobrého environmentálneho stavu; b) merateľné ciele a súvisiace ukazovatele, ktoré umožnia monitorovanie a posudzovanie, a c) operačné ciele týkajúce sa konkrétnych vykonávacích opatrení zameraných na podporu ich splnenia.

| 3. | Špecifikácia environmentálneho stavu, ktorý sa má dosiahnuť alebo udržať, a jeho vyjadrenie pomocou merateľných vlastností prvkov charakterizujúcich morské vody členského štátu v rámci morského regiónu alebo subregiónu. |
| --- | --- |

3.

Špecifikácia environmentálneho stavu, ktorý sa má dosiahnuť alebo udržať, a jeho vyjadrenie pomocou merateľných vlastností prvkov charakterizujúcich morské vody členského štátu v rámci morského regiónu alebo subregiónu.

| 4. | Jednotnosť súboru cieľov, neexistencia rozporov medzi nimi. |
| --- | --- |

4.

Jednotnosť súboru cieľov, neexistencia rozporov medzi nimi.

| 5. | Špecifikácia zdrojov potrebných na dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

5.

Špecifikácia zdrojov potrebných na dosiahnutie cieľov.

| 6. | Formulácia cieľov vrátane možných predbežných cieľov, spolu s časovým plánom ich plnenia. |
| --- | --- |

6.

Formulácia cieľov vrátane možných predbežných cieľov, spolu s časovým plánom ich plnenia.

| 7. | Špecifikácia ukazovateľov určených na monitorovanie postupu prác a na usmernenie riadiacich rozhodnutí na dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

7.

Špecifikácia ukazovateľov určených na monitorovanie postupu prác a na usmernenie riadiacich rozhodnutí na dosiahnutie cieľov.

| 8. | Prípadne špecifikácia referenčných bodov (cieľové a hraničné referenčné body). |
| --- | --- |

8.

Prípadne špecifikácia referenčných bodov (cieľové a hraničné referenčné body).

| 9. | Náležitá pozornosť venovaná sociálnym a hospodárskym otázkam pri stanovovaní cieľov. |
| --- | --- |

9.

Náležitá pozornosť venovaná sociálnym a hospodárskym otázkam pri stanovovaní cieľov.

| 10. | Preskúmanie súboru environmentálnych cieľov, súvisiacich ukazovateľov a hraničných i cieľových referenčných bodov stanovených na základe environmentálneho cieľa ustanoveného v článku 1 tejto smernice s cieľom posúdiť, či dosiahnutie cieľov povedie k dosiahnutiu vyhovujúceho stavu morských vôd, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov v rámci morského regiónu. |
| --- | --- |

10.

Preskúmanie súboru environmentálnych cieľov, súvisiacich ukazovateľov a hraničných i cieľových referenčných bodov stanovených na základe environmentálneho cieľa ustanoveného v článku 1 tejto smernice s cieľom posúdiť, či dosiahnutie cieľov povedie k dosiahnutiu vyhovujúceho stavu morských vôd, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov v rámci morského regiónu.

| 11. | Kompatibilita cieľov so záväzkami, ktoré prijalo Spoločenstvo a členské štáty na základe príslušných medzinárodných a regionálnych dohôd, s využitím tých, ktoré sú pre dotknutý morský región alebo subregión najdôležitejšie, s cieľom splniť environmentálne ciele stanovené v článku 1 tejto smernice. |
| --- | --- |

11.

Kompatibilita cieľov so záväzkami, ktoré prijalo Spoločenstvo a členské štáty na základe príslušných medzinárodných a regionálnych dohôd, s využitím tých, ktoré sú pre dotknutý morský región alebo subregión najdôležitejšie, s cieľom splniť environmentálne ciele stanovené v článku 1 tejto smernice.

| 12. | Súbor cieľov a ukazovateľov by sa mal po zostavení preskúmať vzhľadom na environmentálny cieľ ustanovený v článku 1 tejto smernice, aby sa posúdilo, či splnenie cieľov povedie k dosiahnutiu vyhovujúceho stavu morského prostredia. |
| --- | --- |

12.

Súbor cieľov a ukazovateľov by sa mal po zostavení preskúmať vzhľadom na environmentálny cieľ ustanovený v článku 1 tejto smernice, aby sa posúdilo, či splnenie cieľov povedie k dosiahnutiu vyhovujúceho stavu morského prostredia.

---

PRÍLOHA V

MONITOROVACIE PROGRAMY

(UVEDENÉ V ČLÁNKU 11 ODS. 1 A ČLÁNKU 22)

| 1. | Potreba poskytovať informácie na účely posúdenia environmentálneho stavu a odhadu, koľko treba urobiť na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu a pokroku, ktorý sa musí ešte uskutočniť, aby sa dobrý environmentálny stav dosiahol, a to v súlade s prílohou III a kritériami a metodickými normami, ktoré sa majú vymedziť podľa článku 9 ods. 3 tejto smernice. |
| --- | --- |

1.

Potreba poskytovať informácie na účely posúdenia environmentálneho stavu a odhadu, koľko treba urobiť na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu a pokroku, ktorý sa musí ešte uskutočniť, aby sa dobrý environmentálny stav dosiahol, a to v súlade s prílohou III a kritériami a metodickými normami, ktoré sa majú vymedziť podľa článku 9 ods. 3 tejto smernice.

| 2. | Potreba zabezpečiť tvorbu informácií umožňujúcich identifikáciu vhodných ukazovateľov pre environmentálne ciele ustanovené v článku 10 tejto smernice. |
| --- | --- |

2.

Potreba zabezpečiť tvorbu informácií umožňujúcich identifikáciu vhodných ukazovateľov pre environmentálne ciele ustanovené v článku 10 tejto smernice.

| 3. | Potreba zabezpečiť tvorbu informácií umožňujúcich posúdenie vplyvu opatrení uvedených v článku 13 tejto smernice. |
| --- | --- |

3.

Potreba zabezpečiť tvorbu informácií umožňujúcich posúdenie vplyvu opatrení uvedených v článku 13 tejto smernice.

| 4. | Potreba zahrnúť činnosti určené na zisťovanie príčin zmien, a tým aj možných nápravných opatrení, ktoré by sa museli prijať na účely návratu k dobrému environmentálnemu stavu v prípadoch, keď sa zistia odchýlky od požadovaného rozsahu takéhoto stavu. |
| --- | --- |

4.

Potreba zahrnúť činnosti určené na zisťovanie príčin zmien, a tým aj možných nápravných opatrení, ktoré by sa museli prijať na účely návratu k dobrému environmentálnemu stavu v prípadoch, keď sa zistia odchýlky od požadovaného rozsahu takéhoto stavu.

| 5. | Potreba poskytovať informácie o chemických kontaminujúcich látkach v prípade druhov určených na ľudskú spotrebu, ktoré pochádzajú z oblastí komerčného rybolovu. |
| --- | --- |

5.

Potreba poskytovať informácie o chemických kontaminujúcich látkach v prípade druhov určených na ľudskú spotrebu, ktoré pochádzajú z oblastí komerčného rybolovu.

| 6. | Potreba zahrnúť činnosti, ktoré potvrdia, že nápravné opatrenia zabezpečili požadované zmeny a nemali žiadne vedľajšie nežiaduce účinky. |
| --- | --- |

6.

Potreba zahrnúť činnosti, ktoré potvrdia, že nápravné opatrenia zabezpečili požadované zmeny a nemali žiadne vedľajšie nežiaduce účinky.

| 7. | Potreba zhromažďovať informácie na základe morských regiónov alebo subregiónov v súlade s článkom 4 tejto smernice. |
| --- | --- |

7.

Potreba zhromažďovať informácie na základe morských regiónov alebo subregiónov v súlade s článkom 4 tejto smernice.

| 8. | Potreba zabezpečiť, aby prístupy k posudzovaniu a metódy posudzovania boli v rámci morských regiónov a/alebo subregiónov aj medzi nimi porovnateľné. |
| --- | --- |

8.

Potreba zabezpečiť, aby prístupy k posudzovaniu a metódy posudzovania boli v rámci morských regiónov a/alebo subregiónov aj medzi nimi porovnateľné.

| 9. | Potreba vypracovať technické špecifikácie a štandardizované metódy monitorovania na úrovni Spoločenstva, aby bola možná porovnateľnosť informácií. |
| --- | --- |

9.

Potreba vypracovať technické špecifikácie a štandardizované metódy monitorovania na úrovni Spoločenstva, aby bola možná porovnateľnosť informácií.

| 10. | Potreba zabezpečiť v čo najväčšej možnej miere kompatibilitu s existujúcimi programami vypracovanými na regionálnej a medzinárodnej úrovni s cieľom posilniť jednotnosť medzi týmito programami a zabrániť zdvojeniu vynaloženého úsilia, a to s využitím tých usmernení pre monitorovanie, ktoré sú pre dotknutý morský región alebo subregión najrelevantnejšie. |
| --- | --- |

10.

Potreba zabezpečiť v čo najväčšej možnej miere kompatibilitu s existujúcimi programami vypracovanými na regionálnej a medzinárodnej úrovni s cieľom posilniť jednotnosť medzi týmito programami a zabrániť zdvojeniu vynaloženého úsilia, a to s využitím tých usmernení pre monitorovanie, ktoré sú pre dotknutý morský región alebo subregión najrelevantnejšie.

| 11. | Potreba zahrnúť do počiatočného posudzovania ustanoveného v článku 8 tejto smernice posúdenie hlavných zmien v environmentálnych podmienkach a v prípade potreby aj nových a vznikajúcich problémov. |
| --- | --- |

11.

Potreba zahrnúť do počiatočného posudzovania ustanoveného v článku 8 tejto smernice posúdenie hlavných zmien v environmentálnych podmienkach a v prípade potreby aj nových a vznikajúcich problémov.

| 12. | Potreba zaoberať sa v rámci počiatočného posudzovania ustanoveného v článku 8 tejto smernice príslušnými prvkami uvedenými v prílohe III vrátane ich prirodzenej premenlivosti a hodnotiť trendy v dosahovaní environmentálnych cieľov stanovených podľa článku 10 ods. 1 tejto smernice podľa možnosti prostredníctvom súboru ukazovateľov a ich hraničných a cieľových referenčných bodov. |
| --- | --- |

12.

Potreba zaoberať sa v rámci počiatočného posudzovania ustanoveného v článku 8 tejto smernice príslušnými prvkami uvedenými v prílohe III vrátane ich prirodzenej premenlivosti a hodnotiť trendy v dosahovaní environmentálnych cieľov stanovených podľa článku 10 ods. 1 tejto smernice podľa možnosti prostredníctvom súboru ukazovateľov a ich hraničných a cieľových referenčných bodov.

---

PRÍLOHA VI

PROGRAMY OPATRENÍ

(UVEDENÉ V ČLÁNKU 13 ODS. 1 A ČLÁNKU 22)

| 1. | Vstupné kontroly: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú povolený rozsah ľudskej činnosti. |
| --- | --- |

1.

Vstupné kontroly: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú povolený rozsah ľudskej činnosti.

| 2. | Výstupné kontroly: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú povolený stupeň narušenia zložiek ekosystému. |
| --- | --- |

2.

Výstupné kontroly: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú povolený stupeň narušenia zložiek ekosystému.

| 3. | Priestorové a časové rozvrhnutie kontrol: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú to, kedy a kde sa môže činnosť vykonať. |
| --- | --- |

3.

Priestorové a časové rozvrhnutie kontrol: riadiace opatrenia, ktoré ovplyvňujú to, kedy a kde sa môže činnosť vykonať.

| 4. | Riadiace koordinačné opatrenia: nástroje na zabezpečenie koordinovaného riadenia. |
| --- | --- |

4.

Riadiace koordinačné opatrenia: nástroje na zabezpečenie koordinovaného riadenia.

| 5. | Hospodárske stimuly: riadiace opatrenia, ktoré zabezpečujú, že konanie spôsobom, ktorý pomáha splniť cieľ, ktorým je dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu, je v hospodárskom záujme tých, ktorí tieto ekosystémy využívajú. |
| --- | --- |

5.

Hospodárske stimuly: riadiace opatrenia, ktoré zabezpečujú, že konanie spôsobom, ktorý pomáha splniť cieľ, ktorým je dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu, je v hospodárskom záujme tých, ktorí tieto ekosystémy využívajú.

| 6. | Zmierňujúce a nápravné nástroje: riadiace nástroje, ktoré usmerňujú činnosť ľudí tak, aby sa obnovovali poškodené zložky morských ekosystémov. |
| --- | --- |

6.

Zmierňujúce a nápravné nástroje: riadiace nástroje, ktoré usmerňujú činnosť ľudí tak, aby sa obnovovali poškodené zložky morských ekosystémov.

| 7. | Komunikácia, zapojenie zainteresovaných strán a zvyšovanie verejného povedomia. |
| --- | --- |

7.

Komunikácia, zapojenie zainteresovaných strán a zvyšovanie verejného povedomia.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

V októbri 2005 Komisia prijala návrh (1) smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (smernica o morskej stratégii). Uvedený návrh sa Rade predložil 21. novembra 2005.

Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 13. novembra 2006.

Výbor regiónov prijal svoje stanovisko 26. apríla 2006 (2).

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal svoje stanovisko 20. apríla 2006 (3).

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu 23. júla 2007.

II.   CIEĽ

Cieľom navrhovanej smernice, ktorá by sa mala vnímať ako environmentálny pilier budúcej morskej politiky EÚ, je ustanoviť rámec ochrany a zachovania morského prostredia, zabránenia zhoršovaniu tohto prostredia a podľa možnosti jeho obnovy v oblastiach, ktoré boli nepriaznivo ovplyvnené.

Toto by sa docielilo tak, že členské štáty vypracujú a budú vykonávať morské stratégie s cieľom dosiahnuť alebo udržať dobrý environmentálny stav morského prostredia najneskôr do roku 2021.

V morských stratégiách by sa na riadenie ľudských činností uplatňoval prístup založený na ekosystémoch, pričom by sa zároveň umožňovalo trvalo udržateľné využívanie morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom.

Smernica by ďalej prispela ku koherencii medzi rôznymi politikami, dohodami a legislatívnymi opatreniami, ktoré majú vplyv na morské prostredie, a tiež by mala za cieľ zabezpečiť, aby sa do týchto politík, dohôd a legislatívnych opatrení zahrnuli environmentálne záujmy.

Spolupráca na regionálnej úrovni by pre úspešné vykonávanie smernice bola nevyhnutná. Smernica by spätne prispela k zlepšeniu činností na medzinárodnej úrovni, najmä v kontexte regionálnych morských dohovorov na ochranu morského prostredia, tým, že by poskytla jasný a právne vynútiteľný rámec, v ktorom by členské štáty konali.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Všeobecne

V spoločnej pozícii je zapracovaných niekoľko zmien a doplnení z prvého čítania Európskeho parlamentu doslovne, čiastočne alebo implikovane. Tieto zmeny a doplnenia znenie navrhovanej smernice vylepšujú alebo objasňujú. Ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy však v spoločnej pozícii zohľadnené nie sú, pretože sa Rada dohodla, že sú nepotrebné alebo neprijateľné, alebo v niektorých prípadoch z toho dôvodu, že sa ustanovenia pôvodného návrhu Komisie vypustili alebo sa výrazne zmenili.

Rada sa najmä snažila objasniť rozsah pôsobnosti a ciele navrhovanej smernice tak, že do nej doplnila vymedzenia kľúčových pojmov a koncepcií (článok 3), ako aj prílohu (príloha I) obsahujúcu generické kvalitatívne deskriptory na usmernenie pri určovaní dobrého environmentálneho stavu, pripomínajúc, že ide o návrh rámcovej smernice, ktorý by nemal zaťažovať vykonávanie prílišným množstvom technických podrobností.

Rada navyše pridala alebo zmenila a doplnila niekoľko ustanovení, v ktorých sa spresňujú povinnosti členských štátov pri vykonávaní smernice. Najmä povinnosti členských štátov bez morských vôd sa objasňujú takým spôsobom, ktorý zaručuje, že všetky členské štáty EÚ budú spolupracovať s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav morského prostredia (články 6 a 24).

V spoločnej pozícii sa uvádzajú aj situácie, keď by sa environmentálne ciele stanovené členskými štátmi nedali dosiahnuť alebo nedali dosiahnuť v stanovenom harmonograme (článok 14). V takýchto prípadoch by členské štáty mali dvojnásobnú povinnosť, a to poskytnúť Komisii odôvodnenia a urobiť opatrenia ad hoc, aby poškodenie zmiernili. Na druhej strane v znení, na ktorom sa Rada dohodla, sa upravujú situácie, keď je potrebné bezodkladne alebo prísnejšie konať (pozri článok 5 ods. 3, pokiaľ ide o pilotné projekty, a článok 13 ods. 4 o morských chránených oblastiach).

Konkrétne

1.   Dobrý environmentálny stav (GES)

Rada, podobne ako Parlament, sa nazdáva, že GES predstavuje kľúčový faktor navrhovanej smernice. Obe inštitúcie logicky doplnili do pôvodného návrhu vymedzenie pojmov a súbor kvalitatívnych deskriptorov na usmernenie pri určovaní dobrého environmentálneho stavu v každom morskom regióne alebo subregióne.

Napriek tomu, že sa spoločná pozícia zaoberá množstvom prvkov týkajúcich sa GES, na ktoré sa vzťahuje 11 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov prijatých Európskym parlamentom, je potrebné zdôrazniť, že tieto dve inštitúcie zvolili rozdielny prístup. Koncepcia Rady sa zväčša zakladá na stave (inými slovami, ktoré vlastnosti má morské prostredie mať, aby sa jeho stav považoval za dobrý, pozri prílohu I), ale uznáva sa v nej, že zo zrejmých dôvodov majú niektoré ľudské činnosti (súvisiace s poľnohospodárstvom, rybolovom alebo dopravou) väčšiu tendenciu vyvíjať tlak na morské prostredie ako iné (pozri prílohu III tabuľku 2). Na druhej strane väčšina pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu, hoci nie všetky, sa zameriava na ľuďmi spôsobené tlaky, dokonca na tlaky spôsobené konkrétnymi odvetviami na toto prostredie. Úroveň technických podrobností niekoľkých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu ďalej nie je kompatibilná s prístupom Rady k tomuto návrhu rámcovej smernice.

2.   Ciele, harmonogram a náklady

Rada zdôrazňuje, že prijala ambiciózny a realistický prístup k súvisiacim otázkam povinností a harmonogramov.

Na rozdiel od Európskeho parlamentu Rada nie je za celkové sprísnenie konečných dátumov, najmä rok 2017 namiesto roku 2021, pokiaľ ide o dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu, z dôvodu rôznorodosti situácií v Európe. Napriek tomu spoločná pozícia umožňuje rýchlejšie vykonávanie, kdekoľvek to členské štáty uznajú za žiadané a/alebo uskutočniteľné (pozri článok 5 ods. 3). Tiež je potrebné poznamenať, že harmonogram, ktorý Rada prijala pre túto smernicu, je kompatibilný s harmonogramom na vykonávanie a podávanie správ v rámcovej smernici o vode.

Rada sa tiež nazdáva, že napriek tomu, že by si to želala, by bolo určenie dosiahnutia dobrého environmentálneho stavu, dokonca aj do roku 2021, za právne záväzný cieľ, nerealistické (porovnaj pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP č. 24 s článkom 1 ods. 1 druhým pododsekom spoločnej pozície). Spoločná pozícia ukladá povinnosť urobiť niekoľko opatrení a krokov podľa presného harmonogramu. Už len toto samo osebe by malo zabezpečiť viditeľný pokrok smerom k cieľu GES, ak nie jeho úplné dosiahnutie do roku 2021.

V podobnom zmysle sa Rada tiež nazdáva, že členské štáty by pri tvorbe a vykonávaní morských stratégií nemali byť zaviazané robiť osobitné kroky, ak neexistuje významné riziko pre životné prostredie alebo ak by boli náklady neprimerané vzhľadom na riziko pre morské prostredie. Aj v tomto prípade sa však od členských štátov žiada, aby Komisii poskytli odôvodnenie.

3.   Morské stratégie a regionálna spolupráca

Rada súhlasí s EP, že spolupráca v rámci morských regiónov alebo subregiónov, tak medzi členským štátmi EÚ, ako aj s tretími krajinami, je mimoriadne dôležitá. V spoločnej pozícii sa zdôrazňuje, že je potrebné využiť existujúce regionálne inštitucionálne štruktúry zamerané na spoluprácu, vrátane tých, ktoré sa vybudovali na základe regionálnych morských dohovorov, aby sa tak vyhlo zdvojeniu vynaloženého úsilia.

Rada však nemôže akceptovať ideu navrhnutú v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 33 o spoločnej zodpovednosti za vytvorenie jednej morskej stratégie za región alebo subregión. Toto by oslabilo právnu zodpovednosť za dodržiavanie tým, že by sa rozdelila medzi niekoľko členských štátov, a bránilo by pokroku v dosahovaní cieľa navrhovanej smernice. Rada sa nazdáva, že konečnú zodpovednosť za splnenie záväzkov vyplývajúcich všeobecne z právnych predpisov Spoločenstva, a najmä z tejto smernice, musia niesť výlučne jednotlivé členské štáty.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že spoločná pozícia predstavuje vyvážený balík opatrení, ktoré by prispeli k napĺňaniu cieľov politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia načrtnutej v článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES. Primerane by reagovala na požiadavku uvedenú v šiestom environmentálnom akčnom programe Spoločenstva (4), ktorá odráža naliehavú potrebu riešiť rastúce znepokojenie nad stavom európskych oceánov a morí a ktorá má za cieľ „podporu trvalo udržateľného využívania morí a ochranu morských ekosystémov“.

Významne by posunula dopredu ochranu a zachovanie morského prostredia. Tiež by zaručila účinné vykonávanie členskými štátmi, pričom by sa zohľadňovali osobitné okolnosti na regionálnej a subregionálnej úrovni.

Rada očakáva konštruktívne diskusie s Európskym parlamentom na účely skorého prijatia smernice.

---

(1)  Dokument 13759/05 – KOM(2005) 505 v konečnom znení.

(2)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 5.

(3)  Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 20.

(4)  Rozhodnutie č. 1600/2002/ES (Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1).

---