# Europos Sąjungos C 299/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 299 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. gruodžio 11d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 299

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. gruodžio 11d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2007/C 299/01 | Šeštosios metinės ataskaitos dėl 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu įgyvendinimo projektas | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2007/C 299/01

Šeštosios metinės ataskaitos dėl 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu įgyvendinimo projektas

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 11.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/1

---

Šeštosios metinės ataskaitos dėl 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu įgyvendinimo projektas

(2007/C 299/01)

ĮVADAS

2002 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu. Juose numatoma, kad kiekvienais metais turi būti vykdoma pagal juos atliekamų veiksmų peržiūra. Jau buvo parengtos penkios metinės ataskaitos.

ES vaidmuo ir indėlis kovojant su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų plitimu ir kaupimu yra svarbūs. Priėmusi 2003 m. Europos saugumo strategiją, 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategiją. Šiame dokumente pabrėžiamas suderintos ES politikos saugumo ir vystymosi srityse poreikis, ES panaudojant visas įmanomas priemones daugiašaliu ir regioniniu lygiu pačioje Europos Sąjungoje ir per jos išorės santykius. ES ir valstybių narių veiklai jis naudojamas kaip įvairių esamų priemonių politinės gairės šioje srityje.

ES strategijoje dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir toliau atsižvelgiama į Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP, kuriais buvo remtasi vykdant konkrečius veiksmus Afrikoje, Azijoje, Lotynų Amerikoje, Balkanuose ir pastaruoju metu – Ukrainoje. Nuo 1999 m. šiuos bendruosius veiksmus įgyvendinančiais sprendimais buvo paskirta apie 14,5 mln. EUR iš BUSP skirtų lėšų.

Kitos atitinkamos politikos kryptys apima Europos Sąjungos ginkluotų konfliktų prevencijos programą, pagal kurią raginama teikti vystomąją pagalbą, skirtą pagrindinėms konflikto priežastims nagrinėti, Europos Sąjungos neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja programą bei Europos Sąjungos gaires dėl vaikų ginkluotuose konfliktuose.

ES tebevaidina svarbiausią vaidmenį bendroje kovoje ir praktinėje veikloje siekiant neteisėtos šaulių ir lengvųjų ginklų prekybos visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo ir įgyvendina JT veiksmų programą ES lygiu. ES finansavimas (per valstybes nares, Europos plėtros fondą, Bendrijos lėšomis ir iš BUSP biudžeto) tebėra vienas iš pagrindinių finansinės paramos įgyvendinant JT veiksmų programą šaltinių.

Vykstant JT veiksmų programos peržiūros konferencijai, 2006 m. birželio 30 d. Europos Sąjunga pateikė išsamią savo veiksmų remiant kovą su neteisėta veikla, susijusia su šaulių ir lengvaisiais ginklais, apžvalgą. ES pirmininkaujančios valstybės narės (Austrijos), Tarybos sekretoriato ir vyriausiojo įgaliotinio asmeninio atstovo biuro bei Europos Komisijos atstovai supažindino su bendra politika dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, kuri grindžiama naująja ES strategija dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų, ir paaiškino, kaip ši politika paverčiama konkrečia veikla remiantis įvairiomis priemonėmis.

Ši ataskaita apima Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP, taip pat 1997 m. birželio 26 d. Tarybos priimtą ES programą dėl neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja. Pagrindinis dėmesys skiriamas 2006 m. vykdytai veiklai. Ataskaitą parengė Tarybos sekretoriatas, į ją įtraukti valstybių narių pateikti duomenys.

Šią ataskaitą sudaro trys dalys ir priedas:

| — | I dalyje apžvelgiamos valstybių narių pastangos spręsti problemas, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais; |
| --- | --- |

—

I dalyje apžvelgiamos valstybių narių pastangos spręsti problemas, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais;

| — | II dalyje nagrinėjamos tarptautinės įgyvendinimo pastangos; |
| --- | --- |

—

II dalyje nagrinėjamos tarptautinės įgyvendinimo pastangos;

| — | III dalis skirta dalyvavimui tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe; |
| --- | --- |

—

III dalis skirta dalyvavimui tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe;

| — | Priede išvardijami nacionaliniai ir ES institucijose egzistuojantys kontaktiniai punktai šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais. |
| --- | --- |

—

Priede išvardijami nacionaliniai ir ES institucijose egzistuojantys kontaktiniai punktai šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais.

I.   NACIONALINĖS ĮGYVENDINIMO PASTANGOS

AUSTRIJA

Priėmus 2005 m. Užsienio prekybos įstatymą ir 2006 m. atitinkamą reglamentą labai pagerėjo ginklų eksporto kontrolė. 2005 m. spalio mėn. įsigaliojo naujasis Austrijos užsienio prekybos įstatymas (UPĮ, „Außenhandelsgesetz“), o 2006 m. pradžioje įsigaliojo Užsienio prekybos reglamentas (UPR, Federalinis teisės aktų leidinys (Gazette II), Nr. 121/2006), įgyvendinantis UPĮ. Šiais įgyvendinančiais teisės aktais licencijų išdavimas suderinamas su atitinkamomis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatomis ir jos tampa privalomomis Austrijos prekybininkams. Be to, juose tarpininko ir tarpininkavimo veiklos sąvokos apibrėžiamos laikantis Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės.

Austrijos Karinių priemonių reglamentas ir Ūkio bei darbo ministerijos karinės įrangos, kuri nėra karinės priemonės, sąrašas atitinka ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą. Austrijos sąrašas yra nuolatos atnaujinamas siekiant jį suderinti su ES bendrojo karinės įrangos sąrašo formuluotėmis. Pagal naująjį UPĮ, norint eksportuoti į ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktas prekes, jas vežti tranzitu ar vykdyti su jomis susijusius tarpininkavimo sandorius, būtina gauti licenciją. Prekybai Bendrijos viduje į ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktomis prekėmis taikoma stebėsenos procedūra, numatant tam tikras išimtis. Techninė pagalba įprastinių ginklų sistemų, pritaikomų kariniams tikslams, tobulinimui, gamybai, tvarkymui, naudojimui, priežiūrai ar kitokiam aptarnavimui, kaupimui, bandymui ar platinimui nesuteikiama, jeigu tokia pagalba prieštarauja ribojančioms priemonėms, grindžiamomis ES bendrosiomis pozicijomis ar ES bendraisiais veiksmais, ESBO rezoliucijomis ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomomis rezoliucijomis. Be to, gynybos ministro priimtame reglamente išvardijamos karinės priemonės ir kiti ginklai, kurių sunaikinimo galimybė yra svarstoma. Sąrašas sudarytas remiantis ES ir ESBO pateiktomis sąvokų apibrėžtimis.

Procedūra

Rengiantis Austrijos pirmininkavimui ES, toliau buvo stiprinamas Užsienio reikalų ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos, Ūkio ir darbo ministerijos ir Gynybos ministerijos bendradarbiavimas bei veiklos koordinavimas. Reguliariai vyksta posėdžiai, kuriose dalyvauja šių ministerijų atstovai.

BELGIJA

Laikydamasi savo tarptautinių įsipareigojimų Belgija 2006 m. birželio 8 d. priėmė naują įstatymą dėl ginklų (paskelbtas 2006 m. birželio 9 d. Belgijos oficialiajame leidinyje (Moniteur Belge)) tam, kad būtų geriau kontroliuojami visų pirma civilių asmenų turimi šaulių ir lengvieji ginklai.

BULGARIJA

Naujų teisės aktų nebuvo priimta. Nacionalinio bendradarbiavimo, tarpministerinio ir tarpvyriausybinio koordinavimo mechanizmai ir atitinkamų administracinių bei teisėsaugos įstaigų keitimosi informacija būdai ir priemonės numatomi ir išsamiai apibrėžiami atitinkamose galiojančio Užsienio prekybos ginklais bei dvejopos paskirties prekėmis ir technologijomis kontrolės įstatymo nuostatomis. Tebegalioja 2002 m., 2003 m. Ir 2005 m. nacionalinėse ataskaitose dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų pateikta informacija apie teisines priemones.

2006 m. gegužės 9 d. iš dalies pakeitus Sprogmenų, šaunamųjų ginklų ir šaudmenų įstatymą, buvo įdiegta Europos šaunamųjų ginklų leidimo (EŠGL) sistema. EŠGL yra oficialus dokumentas, išduodamas asmeniui, turinčiam leidimą nešioti ir naudoti šaunamąjį ginklą keliaujant iš vienos ES valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją. EŠGL nurodomas numeris, galiojimo data, asmens duomenys, šaunamojo ginklo rūšis, markė, modelis, kategorija, kalibras ir serijinis numeris, taip pat informacija apie šaunamojo ginklo rūšį, kuriai išduotas leidimas bei susijusius draudimus ar leidimus atitinkamose ES valstybėse narėse.

Nors ataskaitiniu laikotarpiu eksporto kontrolės sistemoje nebuvo padaryta jokių pakeitimų, atsižvelgiant į Bulgarijos įstojimą į ES 2007 m. sausio 1 d., 2006 m. buvo pradėtas galiojančios eksporto kontrolės sistemos peržiūros procesas. Pagrindinis šio peržiūros proceso tikslas buvo suteikti sistemai nuoseklumo ir suderinti ją su ES nuostatomis eksporto kontrolės srityje bei dar pagerinti jos praktinį įgyvendinimą. Todėl Bulgarijos Nacionalinė Asamblėja iš dalies pakeitė galiojantį Ginklų ir dvejopos paskirties prekių eksporto kontrolės įstatymą (pakeitimai įsigaliojo 2007 m pradžioje). „Naujajame“ Eksporto kontrolės įstatyme išsaugomos visos nustatytos ginklų prekybą reglamentuojančios eksporto kontrolės priemonės ir, be to, sustiprinamos grįžtamojo eksporto, tranzito ir tarpininkavimo veiklos kontrolės priemonės (griežtai laikantis ES bendrosios pozicijos EB/468/2003). Pagal ES bendrąją poziciją, norint vykdyti tarpininkavimo veiklą yra būtina tarpininko registracija ir kiekvienam tarpininkavimo sandoriui reikia gauti atskirą licenciją.

Bulgarijos eksporto kontrolės sistemos struktūra lieka tokia, kaip buvo pranešta anksčiau, suintensyvinamas keitimasis informacija tarp departamentų. Bulgarija laikosi atsakingos politikos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės srityje ir įgyvendina JT veiksmų programoje dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo nustatytas rekomenduotas priemones siekiant išvengti neteisėtos prekybos ir netinkamo grįžtamojo eksporto, išlaikant pagarbą žmogaus teisėms galutinės paskirties šalyje bei siekiant tarptautinės taikos ir regionų stabilumo. Šiomis priemonėmis taip pat siekiama užkirsti kelią ginklų naudojimui vidaus represijų tikslams ir teroristiniams ar organizuoto nusikalstamumo tikslams.

2006 m. Nacionalinė muitinių agentūra surengė keletą mokymo kursų ir parengė 50 muitinės pareigūnų kovai su neteisėta ginklų prekyba, ypatingą dėmesį skiriant šaulių ir lengviesiems ginklams.

Bulgarijos gynybos ministerija pateikė tokią su nacionaline veikla 2006 m. šaulių ir lengvųjų ginklų srityje susijusią informaciją:

| — | Bulgarijos kariuomenės kontrolės, atskaitomybės ir ginklų saugyklų saugos sistemos padėtis nepasikeitė palyginti su padėtimi, apie kurią buvo anksčiau pranešta; |
| --- | --- |

—

Bulgarijos kariuomenės kontrolės, atskaitomybės ir ginklų saugyklų saugos sistemos padėtis nepasikeitė palyginti su padėtimi, apie kurią buvo anksčiau pranešta;

| — | šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų, kurie įvardyti kaip kariuomenės turimų ginklų ir šaudmenų perteklius, skaičius nepasikeitė; |
| --- | --- |

—

šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų, kurie įvardyti kaip kariuomenės turimų ginklų ir šaudmenų perteklius, skaičius nepasikeitė;

| — | 2006 m. šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų sunaikinta nebuvo. |
| --- | --- |

—

2006 m. šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų sunaikinta nebuvo.

KIPRAS

Šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą, tranzitą ir perdavimą reglamentuoja Įstatymas 354/2002 ir 2002 m. gynybos eksporto reglamentai, iš dalies pakeisti Įstatymu 602/2004. Pirmiau minėti įstatymai yra suderinti su Europos elgesio kodeksu ginklų eksporto srityje ir Tarybos deklaracija 2000/C191/01. Šaulių ir lengvųjų ginklų eksportas, įskaitant grįžtamąjį eksportą, kontroliuojamas prižiūrint Prekybos, pramonės ir turizmo ministerijai, o už šaulių ir lengvųjų ginklų tranzitą ir grįžtamąjį perdavimą yra atsakinga Muitų ir akcizo įstaiga pagal muitų teisės aktų nuostatas.

Šaulių ir lengvųjų ginklų importą, įsigijimą, turėjimą ir transportavimą reglamentuoja Įstatymas 113 (1)/2004 dėl šaunamųjų ir nešaunamųjų ginklų. Įstatymas yra suderintas su Europos Sąjungos direktyva 91/477 EB su pakeitimais ir Tarybos deklaracija 2000/C191/01.

Tam tikrų šaulių ir lengvųjų ginklų gamybą reglamentuoja Įstatymas 113 (I) 2004 (III dalis, 7 straipsnio I dalis). Remiantis įstatymu gaminti ginklus draudžiama Respublikos piliečiams ir gyventojams, išskyrus atvejus, kai jie turi policijos vadovo išduotą galiojančią licenciją tam tikslui. Ši konkreti licencija išduodama piliečiams įstatyme nustatytomis sąlygomis. Be kita ko, turi būti laikomasi tokių sąlygų: prašymo pateikėjas neturi turėti teistumo, turi būti išnagrinėta, ar licencijos turėjimas nekelia pavojaus prašymo pateikėjui, vyriausybei ir viešajai tvarkai, ir galiausiai, reikalavimas atlikti vyriausybinės įstaigos surengtą medicininę apžiūrą. Įstatymu 113 (I) 2004 reglamentuojamos nuostatos dėl nelegalios šaulių ir lengvųjų ginklų gamybos, nelegalaus turėjimo, kaupimo ir prekybos. Įstatyme numatytos bausmės: iki 15 metų laisvės atėmimo bausmė ir (arba) 25 000 Kipro svarų bauda už jo nuostatų pažeidimą.

Kipro policijos centriniame komisariate įsteigtas specialus registro skyrius (nacionalinis ginklų archyvas), o elektroninė duomenų bazė palengvina informacijos apie šaulių ir lengvuosius ginklus keitimąsi su kitomis kompetentingomis institucijomis Europos Sąjungoje, regioninėmis organizacijomis ir kitomis šalimis.

ČEKIJA

2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu ir panaikinančių Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP (2002/589/BUSP) priede išvardytų kategorijų ginklus visų pirma naudoja Čekijos kariuomenė ir, mažesniu mastu, kitos saugumo pajėgos (Čekijos Respublikos policija, Kalėjimų ir teismų apsaugos tarnyba, Muitinės tarnyba, Saugumo informacijos tarnyba). Informacija apie šių tarnybų turimų ginklų kiekį nėra skelbiama viešai; tokių ginklų tvarkymui (naudojimui, registravimui, saugojimui) Ginklų įstatymas (Įstatymas Nr. 119/2002) netaikomas. Kai šios tarnybos šių ginklų nebenaudoja, jiems pradedamas taikyti Ginklų įstatymas.

Pagal Ginklų įstatymo 9 skirsnį šių kategorijų ginklų turėjimui civiliniais tikslais taikomos išimtys, kurias nustato Čekijos Respublikos policija (apygardų policijos komisariatų ginklų, šaudmenų ir sprogmenų inspekcijos).

Iki 2006 m. gruodžio 31 d. leidimo laikyti ginklą turėtojai Čekijos Respublikoje gavo 627 leidimus turėti ar nešioti šios rūšies ginklus. 2006 m. leidimo laikyti ginklą turėtojams buvo suteikta 110 naujų išimčių. Ginklų licencijų turėtojams buvo leista turėti ar nešioti 791 šios rūšies ginklą (daugiausia naudojimui filmuose ar teatruose, arba privačiose saugos agentūrose). 2006 m. ginklų licencijų turėtojams nebuvo suteikta naujų išimčių. Policija yra įgaliota tikrinti, kokių priemonių imasi savininkai, kad užkirstų kelią ginklų praradimui ar vagystei ir užtikrintų saugų tų ginklų tvarkymą. Policija šiam tikslui turi pakankamai galių, įskaitant teisę atlikti patikrinimą ginklo savininko namuose.

Šių ginklų prekybą reglamentuoja skirtingi teisės aktai, visų pirma Užsienio prekybos karinėmis priemonėmis įstatymas (Įstatymas Nr. 38/1994). Prekybininkas privalo pirma gauti Pramonės ministerijos licencijų išdavimo įstaigos leidimą, o po to prašyti atskiros licencijos kiekvienam sandoriui. Be to, kiekvieną prašymą išduoti licenciją išnagrinėja Vidaus reikalų ministerija vadovaudamasi viešosios tvarkos ir vidaus saugumo sumetimais ir Užsienio reikalų ministerija atsižvelgdama į užsienio politikos interesus. 2006 m. Čekijos Respublika išdavė leidimus nekomerciniam 238 šios rūšies ginklų eksportui – jie visi buvo eksportuoti į ES šalis. Visais atvejais ginklai buvo eksportuoti į ES šalis gavus pastarųjų išankstinį sutikimą. Vadovaujantis šia tvarka, 2006 m. draudžiamų ginklų į ES nepriklausančias šalis eksportuota nebuvo.

Šiuo metu rengiamas Įstatymo, reglamentuojančio užsienio prekybą karinėmis priemonėmis (Įstatymas Nr. 38/1994 su pakeitimais), pakeitimas siekiant gerokai sustiprinti Čekijos Respublikos muitinės įstaigų kontrolės kompetenciją.

DANIJA

Danijos teisingumo ministerija prižiūri, kaip laikomasi Danijos teisės aktų dėl ginklų ir sprogmenų, tarp kurių, be kita ko, yra ir reglamentas dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Pagal Danijos teisės aktų dėl ginklų ir sprogmenų nuostatas ginklai ir šaudmenys negali būti importuojami, gaminami, įsigyjami, laikomi ar nešiojami neturint licencijos, kurią išduoda teisingumo ministras arba asmuo, ministro įgaliotas išduoti tokias licencijas.

Teisės aktuose taip pat numatyta, kad visų rūšių ginklų ar sprogmenų, įskaitant šaudmenis, eksportuoti negalima neturint teisingumo ministro išduotos konkrečios licencijos. Ši nuostata apima ir šaulių bei lengvuosius ginklus.

Teisingumo ministras įgaliojo vietos policijos apygardos komisariatus išduoti kai kurias iš pirmiau minėtų licencijų, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais (šaunamųjų ginklų turėjimas ir t. t.).

Duomenų bazės ir registrai

Danijos policija įsteigė centrinę elektroninę duomenų bazę (policijos ginklų registrą), kurioje, remiantis gautais prašymais dėl šaunamųjų ginklų licencijų ir užregistruotais lygiavamzdžių šratinių šautuvų bei pan. pirkimo atvejais, registruojami visi asmenys, turintys leidimą turėti šaunamuosius ginklus. Registre taip pat saugoma informacija apie prarastus ar pavogtus ginklus.

Policijos ginklų registre kaupiama visa svarbi informacija, įskaitant ginklo kategoriją ir rūšį, gamintoją, modelį, žymas (numerį), kalibrą ir specifines ypatybes. Registruojant kiekvienam ginklui suteikiamas konkretus identifikavimo numeris. Policija gali pareikalauti, kad ginklas būtų pažymėtas identifikavimo numeriu, jeigu ginklas buvo nepažymėtas gamykloje. Registre taip pat kaupiama istorinė informacija, su kurios pagalba galima gauti informacijos apie ankstesnius ginklo savininkus.

Informacija apie prarastus šaunamuosius ginklus ir t. t. taip pat perduodama Šengeno informacinei sistemai (SIS).

Be to, visų Danijos šaunamųjų ginklų savininkų asociacijų reikalaujama sudaryti savo ginklų registrus, kuriose turi būti sukaupta informacija apie visus asociacijos ir jos narių nuosavybėje esančius šaunamuosius ginklus.

Naujausios teisėkūros iniciatyvos

2006 m. nebuvo jokių teisėkūros iniciatyvų, susijusių su šaulių ir lengvaisiais ginklais.

2004 m. spalio 1 d. įsigaliojo naujas įstatymas, kuriuo nustatomos ginklų transportavimo iš trečiųjų šalių/į trečiąsias šalis (t. y. visos šalys, išskyrus Daniją) taisykles. Šiomis taisyklėmis draudžiama transportuoti ginklus ir t. t. į šalis, kurioms taikomas JT, ES arba ESBO nustatytas ginklų embargas. Be to, draudžiama transportuoti iš trečiųjų šalių/į trečiąsias šalis, kurios nėra išdavusios reikalingų eksporto ir importo licencijų.

Be to, 2005 m. birželio 14 d. Danijos Parlamentas priėmė įstatymą, įvedantį, be kita ko, tarpininkavimo ginklų srityje reglamentavimą. Pagal šį įstatymą tarpininkui, neturinčiam teisingumo ministro ar ministro įgalioto asmens licencijos, draudžiama derėtis dėl sandorių, kuriais, be kita ko, numatomas ginklų perdavimas ir t. t., kaip apibrėžta Danijos teisės aktuose dėl ginklų ir sprogmenų, iš vienos ES nepriklausančios šalies į kitą ES nepriklausančią šalį, ar juos suorganizuoti. Be to, draudžiama pirkti arba parduoti tokius ginklus ir t. t. jų perdavimo iš vienos ES nepriklausančios šalies į kitą ES nepriklausančią šalį metu, o ginklų ir t. t. savininkui draudžiama tokį perdavimą suorganizuoti. Draudimas netaikomas užsienyje gyvenančių Danijos piliečių kitoje ES valstybėje narėje ar už ES ribų vykdomai veiklai. Įstatymu įgyvendinama 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės.

Naujausios įgyvendinimo iniciatyvos

Siekdama patobulinti nacionalines priemones baudžiamojo tyrimo srityje Danijos policija 2006 m. ėmėsi iniciatyvos įgyvendinti nacionalinį su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusį projektą „Šaunamųjų ginklų projektas“, skirtą ginklų paieškai, informacijos apie juos atnaujinimui ir jų registravimui.

ESTIJA

2006 m. neįsigaliojo jokie nauji teisės aktai dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Ginklų įstatymo (įsigaliojusio 2002 m. kovo 31 d.) dalinio keitimo ir pritaikymo procesas buvo pradėtas 2005 m. ir užbaigtas 2007 m. pradžioje. Šiuo įstatymu nustatyti teisiniai pagrindai ir procedūros, kurių laikantis tvarkomi ginklai ir šaudmenys, leidimų naudoti ginklus ir šaudmenis civiliniams tikslams suteikimo tvarka, ginklų ir šaudmenų naudojimo ir nebenaudojimo civiliniams tikslams tvarka, reikalavimai šaudykloms ir lauko šaudykloms, taip pat teisiniai pagrindai ir procedūros, kurių laikantis vykdoma valstybės priežiūra šiose srityse.

2006 m. birželio mėn. Estijos gynybos pajėgos sunaikino 6 000 senų pistoletų.

Užsienio reikalų ministerijoje įsteigta Strateginių prekių komisija. Tai yra licencijas išduodanti įstaiga, kurią sudaro Užsienio reikalų ministerijos, Gynybos ministerijos, Ekonomikos reikalų ir ryšių ministerijos, Saugumo policijos tarybos, Estijos mokesčių ir muitų tarybos bei Estijos teisėsaugos tarybos atstovai. Strateginių prekių komisija visuomet laikėsi nuomonės, kad labai svarbu skatinti mokymą strateginių prekių klausimais. 2006 m. rudenį Valstybės tarnybos akademijos Finansų kolegijos mokesčių ir muitų specialybės studentams buvo skaitomos išsamios paskaitos apie tarptautinę eksporto kontrolės sistemą ir strateginių prekių kontrolę Estijoje.

SUOMIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija

2006 m. gegužės mėn. įvyko Nacionalinės šaulių ir lengvųjų ginklų ekspertų koordinavimo grupės posėdis. Nacionalinę šaulių ir lengvųjų ginklų ekspertų koordinavimo grupę sudaro su ginklų kontrole, nusiginklavimu ir šaulių bei lengvųjų ginklų neplatinimu susijusių ministerijų atstovai bei šia problema užsiimančių nacionalinių nevyriausybinių organizacijų atstovai. Grupė aptarė, inter alia, Suomijos politiką šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, nacionalinių, regioninių ir visuotinių nuostatų bei reglamentų įgyvendinimą ir dvišalę pagalbą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiems projektams. Grupė reguliariai posėdžiauja vadovaujant Užsienio reikalų ministerijai; į ją įeina Gynybos ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Prekybos bei pramonės ministerijos atstovai. Prireikus kviečiami dalyvauti kitų valdžios institucijų (muitinės, pasienio kontrolės ir pan.) atstovai. Reguliariai kviečiamos nevyriausybinės organizacijos.

Naujai priimti teisės aktai, galiojančių teisės aktų praktinio veikimo apžvalga

2003 m. pabaigoje Parlamentas patvirtino Amnestijos šaunamųjų ginklų srityje teisės aktus, kurie įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d. Šiais teisės aktais siekiama sumažinti nelegalių ir neregistruotų ginklų kiekį Suomijoje. Įsigaliojus šiems teisės aktams atsirado galimybė nelegalius šaulių ginklus, šaudmenis ir sprogmenis atiduoti policijai be jokių teisinių pasekmių, jeigu jie nebuvo panaudoti vykdant nusikalstamą veiką. Iš viso per 2006 m. buvo atiduota apie 4 000 šaunamųjų ginklų.

Nelegalaus šaunamojo ginklo savininkas taip pat gali pateikti paraišką išduoti licenciją laikyti ginklą arba jį perduoti kitam licencijos turėtojui prižiūrint policijos pareigūnams. Ginklai, kurių savininkas nepageidauja laikyti ar perduoti kitam licencijos turėtojui, yra demontuojami arba atiduodami valstybei. Kai kuriuos iš jų policija parduoda oficialiuose viešuose aukcionuose kolekcionieriams ir kitiems licenciją turintiems ginklų turėtojams.

PRANCŪZIJA

Tarpininkavimas

Buvo parengtas įstatymas, kuriuo nustatoma išankstinio leidimo tarpininkavimo sandoriams vykdyti suteikimo sistema, kuris bus netrukus nagrinėjamas parlamente. Šis kontrolės režimas bus taikomas Prancūzijoje gyvenantiems ar ten įsisteigusiems asmenims ir apims baudžiamąsias sankcijas. Tokios pačios sąlygos bus taikomos pirkimo ar perpardavimo sandoriams, kuriuos užsienyje įvykdė Prancūzijoje gyvenantys ar joje įsisteigę asmenys, išvengę eksporto kontrolės procedūrų.

Be to, buvo parengtas potvarkio dėl šių nuostatų įgyvendinimo projektas. Taigi, nustatant tarpininkavimo sandorių išankstinės kontrolės režimą bus prisidėta prie fizinių ar juridinių asmenų, veikiančių kaip tarpininkai, kontrolės.

Embargas

Buvo parengtas pasiūlymas dėl įstatymo, iš dalies keičiančio baudžiamąjį kodeksą, kuris netrukus bus nagrinėjamas parlamente. Jame apibrėžiamas embargas ir už embargo ar ribojančių priemonių pažeidimą numatomos baudžiamosios sankcijos.

Kitos iniciatyvos

Jau keletą metų Prancūzija demonstruoja didesnį skaidrumą pateikdama parlamentui metines ataskaitas dėl ginklų eksporto, kurios yra platinamos ne tik Prancūzijoje, bet ir užsienyje (ambasadose ir tarptautinėse organizacijose). Ataskaitose supažindinama su nacionaline kontrolės praktika ir tarptautiniais veiksmais eksporto kontrolės srityje, kuriuose dalyvavo Prancūzija. Jose taip pat pateikiama daug statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą.

VOKIETIJA

Nacionalinis kontaktinis punktas reguliariai rengia Nacionalinės šaulių ir lengvųjų ginklų klausimų koordinavimo grupės posėdžius. Šiuose posėdžiuose susitinka ministerijų, administracijų, nevyriausybinių organizacijų ir pramonės sektoriaus ginklų ir eksporto kontrolės ekspertai klausimams, susijusiems su šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant šaudmenis, spręsti. Grupėje svarstoma, inter alia, Vokietijos politika šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, daugiašalė ir dvišalė pagalba, taip pat nacionalinių, regioninių bei visuotinių nuostatų bei reglamentų įgyvendinimas. Posėdžiuose pirmininkauja Federalinės užsienio reikalų ministerijos atstovas.

Buvo įgyvendinamos įvairios iniciatyvos, skirtos administracinių organų ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimui nacionaliniu lygiu. Jos apėmė naujai priimtus teisės aktus, taip pat galiojančių teisės aktų praktinio veikimo apžvalgą. Šių pastangų įprastinė sudėtinė dalis buvo mokymo priemonės. 2006 m. šios iniciatyvos apėmė šiuos aspektus:

Siekdama įgyvendinti ES bendrąją poziciją dėl tarpininkavimo (2003/468/BUSP), Vokietija iš dalies pakeitė savo teisės aktuose eksporto srityje. Kiekvieną kartą, norint tarpininkauti ginklų prekyboje, susijusioje su karo ginklais ir kita karine įranga, kuri yra už Vokietijos ribų, būtina gauti licenciją. Iš esmės Vokietijos įstatymas dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje yra grindžiamas sąsaja su teritorija, t. y. jis nėra taikomas tais atvejais, kai nėra sąsajos su Vokietijos teritorija. Tačiau tais atvejais, kai Vokietijoje esantys Vokietijos piliečiai dalyvauja tarpininkavimo veikloje užsienyje, nesat sąsajos su Vokietijos teritorija, taikomas reikalavimas gauti licenciją.

Tam, kad būtų įgyvendinta JT priemonė, suteikianti valstybėms galimybę laiku ir patikimai identifikuoti ir surasti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, Vokietija pradėjo tvirtinti įvairias priemones dėl nacionalinės ženklinimo ir paieškos praktikos bei atitinkamų standartų.

Karinių šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto į NATO, ES ir NATO lygiavertėms šalims nepriklausančias šalis atžvilgiu Vokietija toliau taiko vadinamąjį „seno pakeitimo nauju“ principą, kad užtikrintų, jog gavėjas, kai tik įmanoma, ne perparduos, o sunaikins ginklus, kuriuos turi pakeisti nauji. Iš esmės privatiems galutiniams vartotojams karinių šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto licencijos nesuteikiamos.

2006 m. spalio 24 d. Vokietija pasirašė Europos Tarybos Konvenciją dėl terorizmo prevencijos.

GRAIKIJA

Nusikaltimų prevencijos politikos srityje 2006 m. buvo nustatytas tikslas konfiskuoti daugiau šaulių ir lengvųjų ginklų, kurie laikomi arba kuriais prekiaujama nelegaliai, – šiam tikslui pasiekti kompetentingos policijos institucijos turėjo parengti specializuotiems tikslams skirtus veiksmų planus.

A.   Pastangos buvo sutelktos dviem kryptimis:

| 1) | legalios ginklų prekybos kontrolė visais etapais (importo, prekybos, laikymo, naudojimo); |
| --- | --- |

1)

legalios ginklų prekybos kontrolė visais etapais (importo, prekybos, laikymo, naudojimo);

| 2) | kontrolės stiprinimas bendradarbiaujant su kitomis kompetentingomis institucijomis, siekiant aptikti ir konfiskuoti nelegaliai importuotus, parduotus ir (arba) nupirktus, laikomus ir naudojamus šaulių ir lengvuosius ginklus. |
| --- | --- |

2)

kontrolės stiprinimas bendradarbiaujant su kitomis kompetentingomis institucijomis, siekiant aptikti ir konfiskuoti nelegaliai importuotus, parduotus ir (arba) nupirktus, laikomus ir naudojamus šaulių ir lengvuosius ginklus.

a)   Priemonės, skirtos kontroliuoti legalią šaulių ir lengvųjų ginklų prekybą

| — | Viešosios tvarkos palaikymo ministerija turi elektroninę duomenų bazę; tai yra nacionalinė centrinė institucija keitimosi informacija srityje, galinti tiesiogiai gauti ir persiųsti informaciją apie visus ginklus, kuriais prekiaujama ir kurie yra laikomi legaliai. Ši duomenų bazė yra nuolat atnaujinama, įtraukiant informaciją apie visus laikymo statuso pasikeitimus. |
| --- | --- |

—

Viešosios tvarkos palaikymo ministerija turi elektroninę duomenų bazę; tai yra nacionalinė centrinė institucija keitimosi informacija srityje, galinti tiesiogiai gauti ir persiųsti informaciją apie visus ginklus, kuriais prekiaujama ir kurie yra laikomi legaliai. Ši duomenų bazė yra nuolat atnaujinama, įtraukiant informaciją apie visus laikymo statuso pasikeitimus.

| — | Į šią duomenų bazę įtraukiami duomenys apie visus dingusius ginklus, neatsižvelgiant į tai, ar jie buvo pamesti, pavogti, pagrobti, aptikti, tam, kad būtų konfiskuoti ar panaudoti kaip įrodymas baudžiamosiose bylose; taip pat įrašomi duomenys apie aptiktus ginklus, kurių savininko tapatybė nustatyta. Šioje duomenų bazėje atsispindi kiekvieno ginklo istorija, pradedant importu, baigiant jo galutiniu teisėtu savininku (ginklų registras). |
| --- | --- |

—

Į šią duomenų bazę įtraukiami duomenys apie visus dingusius ginklus, neatsižvelgiant į tai, ar jie buvo pamesti, pavogti, pagrobti, aptikti, tam, kad būtų konfiskuoti ar panaudoti kaip įrodymas baudžiamosiose bylose; taip pat įrašomi duomenys apie aptiktus ginklus, kurių savininko tapatybė nustatyta. Šioje duomenų bazėje atsispindi kiekvieno ginklo istorija, pradedant importu, baigiant jo galutiniu teisėtu savininku (ginklų registras).

Be to, ši duomenų bazė sudaro palankesnes sąlygas keistis informacija apie šaulių ir lengvuosius ginklus su kitomis valdžios institucijomis Graikijoje ir už Graikijos ribų.

| — | Nustatyta, mažiausiai kiek kartų per mėnesį turi būti vykdoma kontrolė kiekvienoje įmonėje, vykdančioje legalią veiklą ginklų prekybos srityje. Kontrolės duomenys sutikrinami su elektronine duomenų baze. |
| --- | --- |

—

Nustatyta, mažiausiai kiek kartų per mėnesį turi būti vykdoma kontrolė kiekvienoje įmonėje, vykdančioje legalią veiklą ginklų prekybos srityje. Kontrolės duomenys sutikrinami su elektronine duomenų baze.

| — | Griežtai laikomasi taikomo Įstatymo 2168/1993 nuostatų ir atitinkamų ministerijų sprendimų. Šie teisės aktai sudaro svarbiausią Graikijos reguliavimo sistemą, reglamentuojančią ginklų klausimus. Šis įstatymas yra suderintas su Direktyva 91/477/EEB ir Šengeno konvencija. Kai kuriais atvejais ši reguliavimo sistema numato net griežtesnes nuostatas (Įstatymo 2168/1993 15 straipsnis ir Baudžiamojo kodekso, su pakeitimais, padarytais Įstatymu 2928/2001, 272 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Griežtai laikomasi taikomo Įstatymo 2168/1993 nuostatų ir atitinkamų ministerijų sprendimų. Šie teisės aktai sudaro svarbiausią Graikijos reguliavimo sistemą, reglamentuojančią ginklų klausimus. Šis įstatymas yra suderintas su Direktyva 91/477/EEB ir Šengeno konvencija. Kai kuriais atvejais ši reguliavimo sistema numato net griežtesnes nuostatas (Įstatymo 2168/1993 15 straipsnis ir Baudžiamojo kodekso, su pakeitimais, padarytais Įstatymu 2928/2001, 272 straipsnis).

| — | Pagal Įstatymo 2168/1993 nuostatas, norint užsiimti legalia šaulių ir lengvųjų ginklų prekybos veikla (importas, eksportas, prekyba ir tranzitas) Graikijoje, būtina turėti specialią, kompetentingos institucijos išduotą licenciją. |
| --- | --- |

—

Pagal Įstatymo 2168/1993 nuostatas, norint užsiimti legalia šaulių ir lengvųjų ginklų prekybos veikla (importas, eksportas, prekyba ir tranzitas) Graikijoje, būtina turėti specialią, kompetentingos institucijos išduotą licenciją.

| — | Puikiai bendradarbiaujama su kitomis Graikijos baudžiamojo persekiojimo institucijomis (uosto ir muitinės įstaigomis, baudžiamojo persekiojimo už ekonominius nusikaltimus įstaiga), taip pat su karinėmis institucijomis, kad būtų keičiamasi informacija su šalių, iš kurių į Graikiją importuojami ar transportuojami ginklai, kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

—

Puikiai bendradarbiaujama su kitomis Graikijos baudžiamojo persekiojimo institucijomis (uosto ir muitinės įstaigomis, baudžiamojo persekiojimo už ekonominius nusikaltimus įstaiga), taip pat su karinėmis institucijomis, kad būtų keičiamasi informacija su šalių, iš kurių į Graikiją importuojami ar transportuojami ginklai, kompetentingomis institucijomis.

b)   Priemonės, skirtos kontroliuoti šaulių ir lengvųjų ginklų nelegalią prekybą

Kadangi dvišalis bendradarbiavimas regionų ir tarptautiniu lygiu yra laikomas būtinu siekiant užkirsti kelią nelegaliai ginklų prekybai tarp šalių ir ją panaikinti, Graikija pasirašė susitarimus su kaimyninėmis šalimis dėl policijos bendradarbiavimo ir dalyvauja tarptautinėse, regioninėse bei dvišalėse organizacijose (Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyva, Pietryčių Europos bendradarbiavimo iniciatyva (SECI), Europolas, Interpolas).

| — | Į Graikiją atvykstančios transporto priemonės ir asmenys yra tikrinami nustatytuose sienos perėjimo punktuose. |
| --- | --- |

—

Į Graikiją atvykstančios transporto priemonės ir asmenys yra tikrinami nustatytuose sienos perėjimo punktuose.

| — | Vykdoma nuolatinė sausumos ir jūros sienos kontrolė (bendradarbiaujant su uosto institucijomis), kad būtų užkirstas kelias nelegaliai atvykstantiems į Graikiją asmenims nelegaliai importuoti ginklus. |
| --- | --- |

—

Vykdoma nuolatinė sausumos ir jūros sienos kontrolė (bendradarbiaujant su uosto institucijomis), kad būtų užkirstas kelias nelegaliai atvykstantiems į Graikiją asmenims nelegaliai importuoti ginklus.

| — | Atskleisti atvejai nuodugniai tiriami, kad būtų nustatyti ir išardyti tinklai, kurie gali aktyviai veikti vykdant nelegalią ginklų prekybą. |
| --- | --- |

—

Atskleisti atvejai nuodugniai tiriami, kad būtų nustatyti ir išardyti tinklai, kurie gali aktyviai veikti vykdant nelegalią ginklų prekybą.

| — | Regionuose, kuriuose esama didelių problemų, susijusių su ginklų prekyba, laikymu ir naudojimu, bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir organais taikomos specialios priemonės. |
| --- | --- |

—

Regionuose, kuriuose esama didelių problemų, susijusių su ginklų prekyba, laikymu ir naudojimu, bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir organais taikomos specialios priemonės.

Šiame etape vykdoma procedūra dėl pagrindinių nacionalinės teisės aktų dėl ginklų kai kurių nuostatų dalinio pakeitimo siekiant nustatyti tam tikras naujas taisykles, pavyzdžiui, dėl asmenų, kurie veikia kaip tarpininkai vykdant ginklų sandorius, registravimo ir dėl konkrečios veiklos, kuri turėtų būti kontroliuojama ir licencijuojama, apibrėžimo.

Dėl ženklinimo:

| — | Graikijoje nėra bendrovių, kurios gamintų ginklus, skirtus komerciniam naudojimui. Yra tik valstybinė bendrovė, kuri gamina ginklus gynybos ministerijai. |
| --- | --- |

—

Graikijoje nėra bendrovių, kurios gamintų ginklus, skirtus komerciniam naudojimui. Yra tik valstybinė bendrovė, kuri gamina ginklus gynybos ministerijai.

| — | Dėl šalies gamintojos ženklinimo metodo, Graikija pritaria NATO STANAG 1 059 ženklinimo sistemai. |
| --- | --- |

—

Dėl šalies gamintojos ženklinimo metodo, Graikija pritaria NATO STANAG 1 059 ženklinimo sistemai.

2006 m. Graikijos policija iš viso konfiskavo: 1 179 ginklus (88 automatinius graižtvinius ginklus/graižtvinius ginklus, 303 pistoletus, 114 rankinių ginklų, 674 medžioklinius ginklus). Šie ginklai yra įrodymai baudžiamosiose bylose ir pagal Įstatymo 2168/1993 16 straipsnį jų likimą turi nulemti kompetentingi teismai.

VENGRIJA

Vengrijos licencijavimo sistemą sudaro trys pakopos, turinčios gana griežtas procedūras. Šioje sistemoje yra tokie procedūriniai etapai:

| 1. | Veiklos licencija (t. y. prekiautojų registracija). |
| --- | --- |

1.

Veiklos licencija (t. y. prekiautojų registracija).

| 2. | Registruoti prekiautojai, kurie nori pradėti verslo derybas su užsienio partneriais, turi iš anksto gauti derybų licenciją, kuri sudaro galimybes vykdyti derybas ir sudaryti sutartį. |
| --- | --- |

2.

Registruoti prekiautojai, kurie nori pradėti verslo derybas su užsienio partneriais, turi iš anksto gauti derybų licenciją, kuri sudaro galimybes vykdyti derybas ir sudaryti sutartį.

| 3. | Po to tam, kad įvykdytų sutartį, pareiškėjas turi gauti sutarties licenciją (leidimą eksportuoti ir (arba) importuoti). |
| --- | --- |

3.

Po to tam, kad įvykdytų sutartį, pareiškėjas turi gauti sutarties licenciją (leidimą eksportuoti ir (arba) importuoti).

Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba turi įgaliojimus išduoti visas licencijas, susijusias su karinės įrangos, įskaitant šaudmenis ir paslaugas, prekyba. Prašymai išduoti licenciją nagrinėjami kiekvienu atveju atskirai. Vengrijos įprastinių ginklų eksporto kontrolės sistemoje neegzistuoja „atvirosios“ ar „bendrosios“ licencijos. Licencijos išduodamos gavus Tarpministerinio užsienio prekybos karine įranga komiteto (toliau – ICTME) pritarimą. Šis organas yra atsakingas už konsultavimą politiniais klausimais. ICTME posėdžiauja visų atitinkamų ministerijų ir nacionalinių valdžios institucijų atstovai, įskaitant žvalgybos tarnybų narius.

Vyriausybės potvarkiu 16/2004 (II.6) nustatytos taisyklės dėl tranzitinio vežimo, kuriam taikomos tos pačios procedūrinės taisyklės kaip eksporto atveju. Tai reiškia, kad visi prašymai dėl tranzito turi būti pateikti iš anksto ir yra įvertinami taip pat kruopščiai, atsižvelgiant į kiekvieną atvejį atskirai ir taikant tuos pačius kriterijus kaip prašymų dėl eksporto atveju. Tik Vengrijoje įsisteigusios bendrovės turi teisę pateikti prašymus išduoti tranzito licenciją. Žudyti pritaikytos karinės įrangos, jautrių šaudmenų, sprogmenų ir kitų pavojingų prekių atveju reikalaujama, kad atsakingas vežėjas užtikrintų ginkluotą palydą visame tranzito kelyje nuo atvykimo iki išvykimo taško.

Nelegali šaulių ir lengvųjų ginklų gamyba, laikymas, kaupimas, perdavimas ar prekyba jais yra nusikaltimas. Tokia veikla užsiimančios grupės, bendrovės ir asmenys yra nustatomi ir jų atžvilgiu vykdomas baudžiamasis persekiojimas.

Tam, kad būtų kontroliuojamas tarpininkavimas ginklų prekyboje ir būtų išvengta JT, ES ar ESBO embargų dėl ginklų eksporto, taip pat Europos Sąjungos elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų kriterijų pažeidimo, Vyriausybės potvarkiu 16/2004 (II.6) atsižvelgiama į atitinkamų tarptautinių organizacijų rekomendacijas bei geriausios praktikos gaires ir į 2003 m. birželio 23 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtą Bendrąją poziciją 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo kontrolės.

Vyriausybės potvarkio 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyta, kad „siekiant vykdyti atstovo, agento ar tarpininko veiklą karinės įrangos ar techninės pagalbos srityje Vengrijos Respublikos teritorijoje ar už jos ribų, reikia turėti tokias licencijas: veiklos licenciją, derybų licenciją ir sutarties licenciją.“

Tai reiškia, kad Vengrija kontroliuoja tarpininkavimo veiklą, kurią jos teritorijoje ir už jos ribų vykdo tarpininkai, kurie yra Vengrijos gyventojai ar Vengrijos Respublikos teritorijoje įsisteigę subjektai.

Kaip ir eksporto atveju, visi prašymai dėl tarpininkavimo yra įvertinami, inter alia, atsižvelgiant į Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatas. Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba mažiausiai 10 metų saugo įrašus apie visus asmenis ir subjektus, kurie gavo licenciją tarpininkavimo veiklai. Be to, yra įsteigtas ginklų tarpininkų registras, tačiau registracija ar leidimas vykdyti tarpininkavimo veiklą jokiomis aplinkybėmis nepanaikina reikalavimo gauti būtiną licenciją ar rašytinį leidimą kiekvienam sandoriui. Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba, įvertindama prašymus vykdyti tarpininkavimo veiklą, atsižvelgia į tai, ar prašymo pateikėjas praeityje dalyvavo nelegalioje veikloje.

AIRIJA

2006 m. Verslo, prekybos ir užimtumo ministerija parengė naują teisės aktą dėl eksporto kontrolės, kuris buvo paskelbtas 2007 m. sausio mėn. Įsigaliojęs naujas teisės aktas modernizuos ir sustiprins Airijos strateginės kontrolės sistemą ir užtikrins visišką suderinamumą su Airijos tarptautiniais eksporto kontrolės įsipareigojimais.

Nėra konkrečių nacionalinės teisės aktų, skirtų šaulių ir lengvųjų ginklų tranzitui. Tačiau pagal dabartinius Airijos teisės aktus šaulių ir lengvųjų ginklų importui, tranzitui, pakartotiniam perdavimui ir eksportui į ES šalis ir iš jų turi būti gauta licencija laikantis 1925–2006 m. šaunamųjų ginklų įstatymų ir 1993 m. EB teisės aktų dėl ginklų ir šaudmenų (įsigijimo ir laikymo). Be to, šaunamųjų ginklų eksportas į visas šalis vykdomas pagal 1983 m. Eksporto kontrolės įstatymą ir juo vadovaujantis priimtais įsakymais. Šiuo metu laikomasi 2005 m. įsakymo dėl eksporto kontrolės, kuriame pistoletai bei „jų sudedamosios dalys“ siejami su karine įranga.

Šaunamojo ginklo eksportui taikomi teisiniai reikalavimai skiriasi atsižvelgiant į paskirties vietą. Jeigu prašymo pateikėjas neturi galiojančio šaunamojo ginklo sertifikato šaunamajam ginklui, kuris bus eksportuojamas, jis turi gauti iš An Garda Síochána (nacionalinių policijos pajėgų) leidimą eksportuoti. Be to, eksportui į Europos Sąjungos valstybes nares reikalinga Airijos teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministro išduota eksporto licencija. Eksporto į už ES ribų esančias šalis atveju reikalinga verslo, prekybos ir užimtumo ministro išduota eksporto licencija.

Šaulių ir lengvųjų ginklų importavimo atveju, jeigu prašymo pateikėjas neturi galiojančio šaunamojo ginklo sertifikato atitinkamam šaunamajam ginklui, reikalinga teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministerijos išduota importo licencija. Kai šaunamajam ginklui, kurį siūloma importuoti, yra išduotas galiojantis šaunamojo ginklo sertifikatas, pagal EB Direktyvą 91/477/EEB reikalingas išankstinio sutikimo (11 straipsnis) įvežti šaunamąjį ginklą į valstybę dokumentas.

Šaulių ar lengvieji ginklai Airijoje dabar negaminami. Šaunamųjų ginklų gamyba yra nusikaltimas, jeigu tai yra teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministro neregistruota gamyba. Airijoje esantys šaunamieji ginklai būtų paženklinti, jei būtų pagaminti už valstybės ribų. Kai kurie senesni šaunamieji ginklai gali būti nepaženklinti; tuo atveju už jų ženklinimą yra atsakingos An Garda Síochána (nacionalinės policijos pajėgos). Prekiautojai šaunamaisiais ginklais mažiausiai 5 metus turi saugoti įrašus apie kiekvieną šaunamųjų ginklų perdavimą. Už šaulių ir lengvųjų ginklų surinkimą ir šalinimą yra atsakingos An Garda Síochána ir Airijos gynybos pajėgos. Už atsargų valdymą ir saugumą yra atsakingos Teisingumo ministerija ir Gynybos ministerija.

2006 m. priėmus Baudžiamojo teisingumo aktą įsigaliojo 1925–2000 m. Šaunamųjų ginklų aktų daug įvairių dalinių pakeitimų.

Ministras dar turi duoti nurodymą pradėti taikyti tam tikras su šaunamaisiais ginklais susijusias įstatymo nuostatas, įskaitant tas, kuriose numatytos 3 metų trukmės licencijos legaliai laikomiems šaunamiesiems ginklams, būtiniausi šaunamųjų ginklų laikymo standartai, kuriuos turi taikyti asmenys ir prekiautojai šaunamaisiais ginklais, bei būtiniausi šaudykloms taikomi standartai. Be to, ministras gali įstatymo galią turinčiu dokumentu paskelbti, kad konkretiems šaunamiesiems ginklams ir šaudmenims taikomi apribojimai. Prašymai dėl šaunamųjų ginklų, kuriems taikomi apribojimai, gali būti pateikti An Garda Síochána komisarui, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos.

ITALIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija.

2000 m. birželio mėn. Italijoje sudaryta Šaulių ir lengvųjų ginklų ad hoc darbo grupė, kurios veiklą koordinuoja Užsienio reikalų ministerija ir į kurios sudėtį įeina atitinkamų ministerijų, teisėsaugos administracijos ir suinteresuotos nacionalinės pramonės asociacijų atstovai, 2006 m. posėdžiavo vieną kartą.

Diskusijose daugiausiai buvo kreipiamas dėmesys į pasirengimą JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais 2006 m. peržiūros konferencijai, į daugiašalės ženklinimo ir paieškos priemonės įgyvendinimą bei į tarpininkavimo veiklą reglamentuojančios ES bendrosios pozicijos įgyvendinimą. Taip pat tinkamas dėmesys buvo skirtas debatams kituose atitinkamuose daugiašaliuose forumuose (JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas, ESBO, Wassennaaro susitarimas, G8).

Naujai įsigalioję teisės aktai

2006 m. kovo 16 d. Italija, priimdama Įstatymą Nr. 146/2006, ratifikavo JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos protokolus (įskaitant protokolą prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių bei komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais). Italijos įstatymas dėl šaunamųjų ginklų buvo atitinkamai iš dalies pakeistas, visų pirma kiek tai susiję su informacijos apie šaunamuosius ginklus saugojimu ne trumpiau kaip dešimt metų ir su ženklinimu nurodant gamintojo šalį.

Kitos iniciatyvos

2006 m. Italijos ginkluotosios pajėgos sunaikino šių šaulių ir lengvųjų ginklų nustatytą perteklių:

| — | 770 „Beretta“ pistoletų, mod. „34“; |
| --- | --- |

—

770 „Beretta“ pistoletų, mod. „34“;

| — | 93 697„Garand M1“ šautuvus; |
| --- | --- |

—

93 697„Garand M1“ šautuvus;

| — | 37 390 FAL BM59 šturmo šautuvų; |
| --- | --- |

—

37 390 FAL BM59 šturmo šautuvų;

| — | 8 231 įvairių ginklų. |
| --- | --- |

—

8 231 įvairių ginklų.

Iš viso: sunaikinta 140 088 šaulių ir lengvieji ginklai.

LATVIJA

2006 m. nepriimta jokių naujų teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Artimiausiu metu ketinama priimti kai kuriuos galiojančių teisės aktų pakeitimus dėl veiksmingesnės eksporto kontrolės. Pavyzdžiui, naujuoju Strateginių prekių apyvartos įstatymo projektu bus tiksliau apibrėžtos kontrolės institucijos, jų atsakomybė ir bendradarbiavimas, taip pat įstatyme vartojami terminai, įskaitant tarpininkavimą. Be to, turi būti priimti nauji teisės aktai, kuriuose apibrėžiami nacionaliniai kontroliuojamų prekių sąrašai ir skirtingų rūšių licencijų išdavimo tvarka.

Ginklų apyvartos įstatymas įsigaliojo 2003 m. sausio mėn. Jame laikantis tarptautinių reikalavimų reglamentuojami ginklų klausimai Latvijos Respublikoje ir šiuo atžvilgiu suderinami nacionaliniai teisės aktai, nustatant fizinių ir juridinių asmenų teises ir pareigas dėl ginklų, jų dalių, šaudmenų, sprogmenų, sprogdinimo įrangos, specialių prietaisų ir pirotechninių produktų apyvartos Latvijos Respublikoje ir nustatant šių objektų klasifikaciją tam, kad būtų garantuotas asmenų ir visuomenės saugumas. Įstatymas nekeistas nuo 2003 m. 2003 ir 2004 m. buvo priimti kai kurie papildomi teisės aktai, reglamentuojantys ginklų apyvartą Latvijoje.

Ginklų apyvartos įstatyme nustatyta, kad visiems sandoriams dėl šaulių ir lengvųjų ginklų reikia gauti strateginių prekių eksporto, importo ar tranzito licenciją. Šias licencijas išduoda Strateginių prekių kontrolės komitetas. Galutinio vartojimo pažymėjimas yra viena iš išankstinių sąlygų eksportui ir tranzitui per Latvijos Respublikos teritoriją vykdyti. Reikalavimai ir sąlygos pažymėjimui gauti yra parengti laikantis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje reikalavimų ir jų turi būti laikomasi, kaip numatyta Strateginių prekių apyvartos įstatyme.

Strateginių prekių apyvartos įstatymas (2004 m. gegužės mėn.) yra skirtas užtikrinti strateginių prekių platinimo kontrolę laikantis nacionalinių ir tarptautinių reikalavimų dėl jų eksporto, importo ir tranzito stebėsenos.

2006 m. policija iš viso konfiskavo 569 šaunamuosius ginklus. Dėl įvairių nusikaltimų policija konfiskavo tiek nelegaliai įsigytų ir laikytų šaunamųjų ginklų: 16 pistoletų/revolverių, 16 karabinų, 14 šratinių šautuvų, 2 mažakalibrių šautuvų, 1 pneumatinį pistoletą, 2 savadarbius pistoletus.

LIETUVA

2006 m. balandžio 6 d. Lietuvos Respublikos Seimas iš dalies pakeitė 2004 m. balandžio 29 d. priimtą Strateginių prekių kontrolės įstatymą. Šiuo pakeitimu, inter alia, buvo patikslintas apribojimų išduodant į licencijas sąrašas bei tarpininkavimo sąvokos apibrėžtis (patikslinimas yra pažymėtas pastorintu šriftu). Nuo 2006 m. liepos 1 d., kai įsigaliojo iš dalies pakeistas įstatymas, tarpininkavimas – tai Lietuvos Respublikoje gyvenančių arba registruotų fizinių ir juridinių asmenų bei užsienio juridinių asmenų ir kitų organizacijų filialų vedamos derybos, parengimas arba vykdymas sandorių, pagal kuriuos į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktos prekės gali būti perduotos iš Lietuvos Respublikos teritorijos, kitos Europos Sąjungos valstybės teritorijos arba ne Europos Sąjungos valstybės į bet kurią kitą ne Europos Sąjungos valstybę.

Ginklų, šaudmenų ir sprogmenų savanoriško atidavimo ir ginklų bei šaudmenų įteisinimo laikinasis įstatymas įsigaliojo 2006 m. spalio 1 d. ir galioja iki 2007 m. kovo 31 d. Šiuo įstatymu asmenys, kurie nusprendžia atiduoti nelegaliai turimus ginklus, šaudmenis ir sprogmenis, yra atleidžiami nuo teisinės atsakomybės. Juo sudaromos teisinės prielaidos išimti iš civilinės apyvartos neteisėtai laikomus šaunamuosius ginklus, šaudmenis ir sprogmenis.

Buvo nuolat atnaujinamas šalių, kurioms taikomi JT arba ES embargai, sąrašas. Dabartinis sąrašas pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime Nr. 237 „Dėl valstybių, į kurias draudžiama eksportuoti ar gabenti tranzitu į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktas prekes ir kurioms draudžiama tarpininkauti, kai vedamos derybos, rengiami arba vykdomi sandoriai dėl įtrauktų į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą prekių, sąrašo patvirtinimo“.

Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymas šiuo metu yra peržiūrimas. Be kitų pakeitimų jis bus suderintas su Šaunamųjų ginklų protokolu.

LIUKSEMBURGAS

2006 m. nebuvo priimta naujų teisės aktų.

Atitinkamą teisinę bazę sudaro 1983 m. kovo 15 d. Įstatymas dėl ginklų ir šaudmenų bei 1995 m. spalio 31 d. Didžiosios Kunigaikštystės reglamentas dėl ginklų, skirtų specialiai kariniam naudojimui, bei susijusios technologijos importo, eksporto ir tranzito. Šie aktai buvo paskelbti Liuksemburgo oficialiame leidinyje Mémorial. Dabar atliekama galiojančių teisės aktų peržiūra.

Uždrausti ginklai

1983 m. kovo 15 d. Įstatymo dėl ginklų ir šaudmenų 4 straipsniu draudžiamas tam tikrų ginklų ir šaudmenų rūšių importas, gamyba, techninis pertvarkymas, remontas, įsigijimas, pirkimas, laikymas, saugojimas, transportavimas, nešiojimas, perdavimas, pardavimas, eksportas ar prekyba jais. Tačiau, nepaisant šios nuostatos, teisingumo ministras gali visų pirma išduoti leidimą:

| a) | ginklų ir šaudmenų, kurie yra antikvariniai daiktai, meno kūriniai ar dekoratyviniai daiktai įtraukiami į tam tikrą ekspoziciją ar parodą, importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui, eksportui ar prekybai jais; leidimas gali būti išduodamas su sąlyga, kad ginklas visam laikui padarytas nebenaudojamu; |
| --- | --- |

a)

ginklų ir šaudmenų, kurie yra antikvariniai daiktai, meno kūriniai ar dekoratyviniai daiktai įtraukiami į tam tikrą ekspoziciją ar parodą, importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui, eksportui ar prekybai jais; leidimas gali būti išduodamas su sąlyga, kad ginklas visam laikui padarytas nebenaudojamu;

| b) | ginklų ir šaudmenų importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui ar eksportui mokslo ar švietimo tikslais; |
| --- | --- |

b)

ginklų ir šaudmenų importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui ar eksportui mokslo ar švietimo tikslais;

| c) | ginklų iš užsienio, kurie keliauja į kitą šalį, importui, eksportui ar tranzitui. |
| --- | --- |

c)

ginklų iš užsienio, kurie keliauja į kitą šalį, importui, eksportui ar tranzitui.

Toks leidimas gali būti išduodamas su sąlyga, kad tie ginklai negali būti naudojami jokiu kitu tikslu, išskyrus pirmiau minėtąjį.

Liuksemburgas neturi nacionalinės ženklinimo sistemos, kuri būtų naudojama gaminant ir (arba) importuojant šaulių ginklus. Šalyje nėra ginklų gamyklų. Ginklininkai ir ginklų bei šaudmenų tarpininkai turi registruoti priimamus ir atiduodamus ginklus, nurodant kiekvieno ginklo markę, kalibrą ir serijos numerį bei jo tiekėjo ir pirkėjo pavardę bei adresą. Registruojant taip pat turi būti nurodomas ministerijos leidimo numeris ir išdavimo data. Registracijos įrašai turi būti pateikiami paprašius bet kokiam valdžios institucijos atstovui. Iš ginklininkų ir ginklų tarpininkų gali būti reikalaujama pateikti teisingumo ministrui registracijos įrašų kopiją. Teisingumo ministras nustato didžiausią ginklų ir šaudmenų kiekį, kurį ginklininkams ir ginklų tarpininkams leidžiama turėti atsargoje.

Maištų, įtartinų susirinkimų ar viešosios tvarkos sutrikdymo atvejais teisingumo ministras gali įsakyti uždaryti ar evakuoti visas ginklų ir šaudmenų parduotuves ir perkelti jose laikomus ginklus bei šaudmenis į tam tikras nurodytas vietas.

Už 1983 m. kovo 15 d. įstatymo pažeidimus baudžiama įkalinimu nuo aštuonių dienų iki penkerių metų.

Eksportas

Jeigu Liuksemburge įsigyjamas ginklas yra skirtas eksportuoti, ginklo gamintojas kreipiasi į Teisingumo ministeriją, prašydamas pardavėjui suteikti ginklo eksporto licenciją, t. y. leisti ginklą transportuoti iš pirkimo vietos iki pasienio. Prie ginklų, šaudmenų ir specialiai kariniam naudojimui skirtos įrangos bei susijusių technologijų eksporto licencijų prašymų turi būti pridedama tarptautinė importo licencija arba galutinio vartojimo pažymėjimas. 1995 m. spalio 31 d. iš dalies pakeistas Didžiosios Kunigaikštystės reglamentas numato, kad tų dokumentų formą ir turinį nustato užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir bendradarbiavimo ministras.

Pagal Tarybos direktyvą 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (11 straipsnis) Liuksemburgas informuoja kitas atitinkamas valstybes nares apie išduotas eksporto į jų šalis licencijas.

Licencijavimo tarnyba gali reikalauti, kad prie ginklų, šaudmenų ir specialiai skirtos kariniam naudojimui įrangos bei susijusių technologijų tranzito prašymų būtų pridedamas dokumentas, kuriame šalies, iš kurios vežamos prekės, kompetentingos institucijos pažymi, kad eksportas į nurodytą paskirties šalį yra leidžiamas.

Prie eksporto arba tranzito prašymų turi būti pridedamas prašytojo pasirašytas įsipareigojimas eksporto arba tranzito operaciją atlikti pagal licencijos prašymą. Kiekvieną kartą po eksporto licencijoje numatytų prekių išsiuntimo eksportuotojas per tris mėnesius licencijavimo tarnybai turi pateikti įrodymą, kad prekės pasiekė nurodytą paskirties šalį ir kad importuotojas gavo leidimą prekes naudoti šalies viduje.

Tokiu įrodymu laikomas importuojančios šalies muitinės tarnybos išduotas dokumentas, patvirtinantis, kad eksportuotos prekės buvo deklaruotos naudojimui šalies viduje, arba kuris nors kitas dokumentas, patvirtinantis, kad prekes perėmė importuojančios šalies kompetentinga institucija arba jos vardu veikianti verslo įmonė.

Ginklų sunaikinimas

Liuksemburge (armijos, policijos ir muitinės) taikomas metodas yra ginklų sunaikinimas pjaustymo būdu. Tai atlieka jų atitinkamos ginklų saugyklos. Supjaustytas metalas sudedamas į konteinerį ir ginklų saugyklos darbuotojų gabenamas į plieno liejyklas, kur jis tirpdomas elektrinėse aukštakrosnėse dalyvaujant liudininkams. Tada surašomas šio veiksmo protokolas.

MALTA

Malta ėmėsi tinkamų veiksmų paskelbti du naujus įstatymo numatytus pranešimus 167/2006 ir 168/2006. Pirmuoju įstatymo numatytu pranešimu Tarnyba siekė teisiškai reglamentuoti įrangos, kuri gali būti susijusi su mirties bausmės įvykdymu, kankinimu ar kokia kitu nežmonišku ir žeminančiu elgesiu, importą ir eksportą. Iš esmės šiuo įstatymo numatytu pranešimu uždrausta su remontu, kūrimu, gamyba, surinkimu, bandymu ir technine priežiūra bei visomis kitomis techninio aptarnavimo tokiai įrangai rūšimis susijusi techninė pagalba. Be to, niekam neleidžiama importuoti prekių, išvardintų minėto pranešimo pirmame priede pateiktame sąraše, nepriklausomai nuo jų kilmės.

Be to, visiems asmenims draudžiama naudotis su šiomis prekėmis susijusia technine pagalba, neatsižvelgiant į tai, ar jos prašytų atskiri asmenys, ar organizacijos.

Šių prekių eksportui, nepriklausomai nuo jų kilmės, taip pat nustatytas reikalavimas gauti leidimą. Daiktų, kurie galėtų būti naudojami kankinimui, eksportas leidžiamas tik tuo atveju, kai jie eksportuojami į ES valstybę narę arba joms priklausančias teritorijas ir jeigu tie daiktai numatomi naudoti ES arba Jungtinių Tautų narių taikos palaikymo operacijose konkrečioje vietovėje. Vis dėlto, šios deklaracijos autentiškumą turi patikrinti muitinė, užtikrinant, kad už šių sąlygų pažeidimą bus baudžiama pagal įstatymą, skiriant ne didesnę nei 5 000 Maltos lirų baudą arba ne ilgesnę nei 5 metų laisvės atėmimo bausmę.

Įstatymo numatytu pranešimu Nr. 168/2006 priimtas ES reglamentas Nr. 1330/2004, kurio nuostatos iš esmės integruotos į Maltos teisės aktus. Šiuo reglamentu karinė įranga suskirstoma į 22 kategorijas; prieš galiausiai eksportuojant kiekvieną iš šių objektų, būtina gauti leidimą. Sąrašas pradedamas, inter alia, įprastine įranga ir šaudmenimis (ML1–ML5), antžeminėmis transporto priemonėmis ir įranga (ML6), cheminėmis ir toksinėmis medžiagomis (ML7), energetinėmis medžiagomis, karo laivais, lėktuvais, elektronine įranga, didelio greičio kinetinės energijos įranga, šarvuota ir apsaugine įranga bei kiti objektais.

Šių objektų ir dvejopo naudojimo įrangos atveju, Tarnyba stengiasi nagrinėti prašymą, atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes ir griežtai laikydamasi nacionalinės teisės ir tarptautinių įsipareigojimų.

NYDERLANDAI

2006 m. Nyderlandai nekeitė teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

LENKIJA

Teisinės priemonės

Lenkijos teisės sistemoje, susijusioje su ginklų perdavimo sritimi, nėra konkrečių nuostatų, susijusių su šaulių ir lengvaisiais ginklais. Galiojančiomis teisės nuostatomis – 2000 m. lapkričio 29 d. įstatymu dėl užsienio prekybos prekėmis, technologijomis ir paslaugomis, turinčiomis strateginės reikšmės valstybės saugumui, tarptautinės taikos ir saugumo palaikymui (konsoliduotas tekstas – Teisės aktų leidinys, 2004 m., Nr. 229, 2315 punktas) nustatyta vieninga dvejopos paskirties prekių ir technologijų, ginklų bei techninės pagalbos eksporto, importo, tranzito ir susijusių paslaugų kontrolės sistema (1). Ūkio ministerija šiuo metu tikrina sistemą, siekdama ją iš dalies pakeisti taip, kad supaprastintų ir sugriežtintų eksporto kontrolę ir tuo pačiu padarytų ją parankesne eksportuotojams.

2001 m. birželio 22 d. Verslo veiklos įgyvendinimo sprogmenų, ginklų, šaudmenų, gaminių ir technologijų, naudojamų ginkluotosiose pajėgose ir policijoje, gamybos ir prekybos srityje įstatymo (Teisės aktų leidinys, 2001 m., Nr. 67, 679 punktas su vėlesniais daliniais pakeitimais) nuostatos buvo suderintos su 1991 m. birželio 18 d. Direktyva Nr. 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės. 2006 m. birželio 23 d. Įstatymu dėl tam tikrų įstatymų pakeitimo ryšium su Lenkijos Respublikos naryste Europos Sąjungoje (Teisės aktų leidinys Nr. 133, 935 punktas) iš dalies pakeistos 3 straipsnio nuostatos, pridėjus 5a skyrių, kuriuo ES teritorijoje ginklus ir šaudmenis transportuojantiems verslininkams nustatoma pareiga patvirtinti transportavimo leidimus ir preliminarius transportavimo leidimus. Šie dokumentai lydi kiekvieną šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų siuntą į Lenkiją iš ES valstybių, iš Lenkijos į ES valstybes ir tranzito per Lenkijos teritoriją metu. Tuo siekiama patikinti kilmės ir paskirties šalių valdžios institucijas, kad verslininkas turi leidimą atlikti veiksmus, susijusius su minėtuose dokumentuose nurodytų rūšių ginklų ir šaudmenų prekyba.

2006 m. birželio 13d. Ministrų taryba iš dalies pakeitė 2004 m. lapkričio 23 d. Potvarkio dėl draudimų ir apribojimų perduodant valstybės saugumui strateginės reikšmės turinčias prekes (Teisės aktų leidinys, 2006 m. birželio 28 d., Nr. 109, 750 punktas) priedą. Iš dalies pakeistame priede pateikiamas sąrašas valstybių, į kurias ginklų eksportas draudžiamas dėl atitinkamų Jungtinių Tautų ir ES sankcijų. Pagrindiniai potvarkio pakeitimai susiję su ginklų embargo Uzbekistanui nustatymu ir sankcijų Afganistanui bei Bosnijai ir Hercegovinai panaikinimu.

Administracinės priemonės

Prieš gaudami leidimą ir (arba) koncesiją su ginklų ir šaudmenų gamyba arba prekyba susijusiai veiklai vykdyti, verslininkai privalo lankyti kursus ir išlaikyti atitinkamus egzaminus. Verslininkams, dalyvaujantiems strateginės reikšmės prekių, technologijų ir paslaugų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, prekyboje, Ūkio ministerija surengė 31 seminarą ir kursus ginklų eksporto kontrolės bei vidaus kontrolės sistemos klausimais. 2006 m. organizuotuose mokymo kursuose iš viso dalyvavo 672 asmenys iš 130 firmų. Taip pat buvo įtraukti Jungtinių Tautų veiksmų programoje dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei atitinkamuose ES dokumentuose gvildenami klausimai.

Nors Lenkija kol kas neeksportavo nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų (MANPADS), buvo imtasi priemonių visiškai įgyvendinti Wassenaaro susitarimo rekomendacijas, pateiktas dokumente „MANPADS eksporto kontrolės pagrindai“, ir buvo priimtos procedūros dėl jų galimo eksporto ateityje. Galimi prašymai suteikti MANPADS eksporto licenciją bus nagrinėjami pagal pirmiau minėtą 2000 m. lapkričio 29 d. įstatymą.

Visais atsakomybės lygiais buvo įgyvendintos tinkamos inventoriaus valdymo ir apskaitos kontrolės atsargų sandėliavimo patalpose procedūros. Taip pat buvo organizuota reguliarių ataskaitų ir šių lygių tarpusavio komunikavimo sistema. Kiekviename objekte privaloma taikyti būtiną visų saugomų šaulių ir lengvųjų ginklų apskaitą nuo to momento, kai jie patenka to objekto žinion, registruojant atsargų vietos pasikeitimus iki tol, kol jos baigiamos naudoti ar yra nurašomos.

Vykdymas

Lenkijos muitinės taisyklės per ataskaitinį laikotarpį nesikeitė. 2006 m. Muitinės tarnyba toliau stiprino sienos perėjimo punktų kontrolę (kelių, jūrų ir oro uostuose) dėl nelegalaus prekių, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, gabenimo. Buvo įdiegta nemažai naujos rentgeno spindulių įrangos, skirtos tikrinti lengvuosius automobilius ir sunkvežimius. Ypatingas dėmesys buvo skirtas Lenkijos rytinėms sienoms. Šios priemonės sudarė sąlygas muitinės pareigūnams aptikti nelegaliai gabenamus 42 vienetus šaulių ginklų (šautuvų ir pistoletų) ir 145 728 šaudmenų vienetus bei užkirsti tam kelią.

2006 m. Pasienio saugos tarnyba atskleidė 49 šaunamųjų ginklų, 1 755 šaudmenų vienetų ir 66 granatų kontrabandos bandymus; iš jų 34 šaunamieji ginklai ir 685 šaudmenų vienetai buvo konfiskuoti už sienos perėjimo punktų teritorijos. Sulaikytos ginklų ir šaudmenų kontrabandos vertė siekė 8 860 PLN. Pasienio saugos tarnyba pradėjo 19 parengiamųjų tyrimų dėl bandymų vežti kontrabanda, 12 iš jų įvykdyti prie rytinės ES sienos.

PORTUGALIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija

Tęsiamos pastangos skatinti administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimą, veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija, kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų kaupimu ir platinimu bei siekiant užkirsti kelią jų neteisėtai prekybai. 2005 m. įkurta koordinavimo grupė, sudaryta iš Užsienio reikalų, Gynybos, Vidaus reikalų, Finansų ministerijų ir Portugalijos žvalgybos tarnybų atstovų, padėjo geriau organizuoti visų suinteresuotų žinybų darbą.

Naujai įsigalioję teisės aktai

Už Tarybos bendrųjų veiksmų priede išvardytų kategorijų ginklų importo ir eksporto licencijavimą visų pirma yra atsakinga Gynybos ministerija.

Kiekvienam sandoriui, susijusiam su šaulių ir lengvaisiais ginklais, būtina gauti licencijavimo tarnybos leidimą (Gynybos ministerijoje arba Vidaus reikalų ministerijoje, priklausomai nuo to, ar ginklai skirti kariniam, ar civiliniam naudojimui).

Kiekvieną prašymą taip pat nagrinėja Užsienio reikalų ministerija, atsižvelgdama į užsienio politikos interesus, įskaitant ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje įtvirtintų kriterijų laikymąsi.

2006 m. įsigaliojo nauja teisės sistema, apimanti šaulių ir lengvųjų ginklų, jų dalių ir šaudmenų gamybą, remontą, importą, eksportą, perdavimą, sandėliavimą, apyvartą, prekybą, licencijavimą, įsigijimą ir laikymą.

Įstatymu Nr. 5/2006 nustatytas visapusiškas reglamentavimo režimas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas už bet kurios kategorijos ginklų, išvardintų 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų priede, neteisėtą laikymą, prekybą jais ir tarpininkavimą.

RUMUNIJA

2006 m. nepriimta jokių naujų teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Tebegalioja Nacionalinėse ataskaitose dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų pateikta informacija apie teisės sistemą ir teisėkūros priemones. Nuo 1993 m. Rumunija turi tinkamus įstatymus ir atitinkamą administracinę sistemą, skirtą veiksmingai kontroliuoti prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais.

Nacionalinę įprastinių ginklų eksporto kontrolės sistemą sudaro teisės sistema, nacionaliniai kontrolės sąrašai, nacionalinė eksporto kontrolės institucija ir kitos viešos įstaigos, principai, tvarka, leidimų suteikimo procesas, registravimo, licencijavimo ir kontrolės veikla, eksporto kontrolės dokumentai, taip pat bendradarbiavimas ir tarptautinė pagalba.

Įprastinių ginklų eksporto, importo ir kitų operacijų kontrolę reglamentuoja Vyriausybės potvarkis Nr. 158/1999, su daliniais pakeitimais patvirtintas Įstatymu Nr. 595/2004. Pažymėtina, kad Rumunijos teisės aktuose esama nuostatų dėl tarpininkavimo tarptautinės ginklų prekybos srityje, kuriomis perimtos 2003 m. birželio 23 d. Europos Sąjungos Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP nuostatos. Tarpininkavimo veiklos atveju visi prašymai yra vertinami, atsižvelgiant, inter alia, į Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatas.

Visoms įprastinių ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, grįžtamojo eksporto operacijoms taikomos Vyriausybės potvarkio Nr. 158/1999, su daliniais pakeitimais patvirtinto Įstatymu Nr. 595/2004, nuostatos.

Pagal Rumunijos įstatymus pirmas būtinas atlikti žingsnis – suteikti leidimą bendrovei prekiauti įprastiniais ginklais. Prašymai suteikti licenciją nagrinėjami kiekvienu atveju atskirai. Licencijos išduodamos atsižvelgiant į eksporto, importo ir kitų prekybos karinėmis prekėmis operacijų kontrolės tarpinstitucinės tarybos, sudarytos iš visų suinteresuotų ministerijų ir nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant žvalgybą, atstovų, rekomendacijas.

Leidimai atlikti įprastinių ginklų tarptautinio tranzito, persiuntimo ir nekomercines operacijas suteikiami nagrinėjant kiekvieną atvejį atskirai.

Rumunijoje nacionalinės teisės aktus įgyvendina bei tarptautiniu mastu šaulių ir lengvųjų ginklų srityje savo atstovus turi kelios ministerijos, tačiau Nacionalinė eksporto kontrolės agentūra (ANCEX) tebėra koordinuojanti institucija eksporto kontrolės teisės aktų srityje. Bendradarbiaudama su Antiterorizmo ir ginklų kontrolės skyriumi (Užsienio reikalų ministerija), ANCEX dalyvauja visose atitinkamose tarptautinės veiklos srityse.

Generalinis Rumunijos policijos inspektoratas (GRPI) prie Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos kontroliuoja, kaip fiziniams ir juridiniams asmenims išduodami leidimai įsigyti, laikyti, saugoti, nešioti ir naudoti šaunamuosius ginklus bei šaudmenis. Be to, pagal Įstatymą Nr. 295/2004 dėl šaunamųjų ginklų ir šaudmenų, suderintą su Direktyva 91/477/EEB, Generalinis Rumunijos policijos inspektoratas saugo įrašus apie visų žudyti pritaikytų ir nepritaikytų ginklų savininkus bei atnaujina Nacionalinę ginklų registro duomenų bazę (www.politiaromana.ro).

2006 m. nebuvo pateikta esminių iniciatyvų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, bet Rumunijos Vyriausybė tęsė svarbią viešą veiklą su nacionalinės gynybos pramonės srityje veikiančiomis bendrovėmis ir pavieniais asmenimis, kad pagerintų ginklų kontrolės teisės aktų supratimą ir jų laikymąsi. ANCEX teikia šią informaciją prekybininkams interneto svetainėje (www.ancex.ro) ir rengia įvairius seminarus bei praktinius užsiėmimus šia tema.

Be to, vadovaujantis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. gruodžio 8 d. priimtu tarptautiniu dokumentu, suteikiančiu valstybėms galimybę greitai ir patikimai identifikuoti ir surasti nelegalius šaulių ir lengvuosius ginklus, ANCEX įsteigė perduotų ginklų registrą. Jame saugomi šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto ir importo įrašai, nurodant serijos numerį, tipą, kiekį, kilmės šalį ir kitą svarbią informaciją apie perdavimą.

SLOVAKIJA

Įgyvendinant nacionaliniu lygiu ES bendruosius veiksmus dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir ES programą dėl neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja buvo priimti tokie teisės aktai:

1998 m. gegužės 15 d. įstatymas Nr. 179/1998 dėl prekybos karinėmis medžiagomis, iš dalies keičiantis įstatymą Nr. 455/1991 dėl prekybos verslo, reglamentuoja, inter alia, prekybos kariniais šaulių ir lengvaisiais ginklais bei tarpininkavimo veiklos joje sąlygas ir valstybės administracinių institucijų veiklą šioje srityje. 2006 m. Slovakija visiškai įgyvendino visas atitinkamas nacionalinės teises normas.

Įgyvendinimo procese dalyvauja šios nacionalinės valdžios institucijos:

| 1. | Užsienio reikalų ministerija; |
| --- | --- |

1.

Užsienio reikalų ministerija;

| 2. | Ūkio ministerija; |
| --- | --- |

2.

Ūkio ministerija;

| 3. | Vidaus reikalų ministerija; |
| --- | --- |

3.

Vidaus reikalų ministerija;

| 4. | Gynybos ministerija; |
| --- | --- |

4.

Gynybos ministerija;

| 5. | Muitinės tarnyba; |
| --- | --- |

5.

Muitinės tarnyba;

| 6. | Žvalgybos tarnybos. |
| --- | --- |

6.

Žvalgybos tarnybos.

Turintis teisę verstis prekyba karinėmis medžiagomis asmuo privalo jos nevykdyti, jei tokia prekyba pakenktų Slovakijos Respublikos užsienio politikai, saugumui arba prekybos interesams, jos tarptautiniams įsipareigojimams arba tarptautinių organizacijų bei institucijų, kurių narė arba dalyvė yra Slovakijos Respublika, interesams.

Už Prekybos karinėmis medžiagomis įstatymo pažeidimą gali būti skiriama ne didesnė nei 10 milijonų SKK bauda ir (arba) ne ilgesnė nei aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė.

2006 m. Slovakija suteikė leidimą eksportuoti 7 908 vienetus šaulių ir lengvųjų ginklų, ir buvo importuoti 4 644 vienetai šaulių ir lengvųjų ginklų.

SLOVĖNIJA

Slovėnijoje už nacionalinės teisės aktų įgyvendinimą ir tarptautinę veiklą šaulių ir lengvųjų ginklų srityje atsako kelios ministerijos. Užsienio reikalų ministerija lieka įgyvendinimą ir tarptautinę veiklą šaulių ir lengvųjų ginklų srityje koordinuojančia institucija. Vidaus reikalų ministerija kontroliuoja šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą ir importą, o Gynybos ministerija atsako už kariniais tikslais naudojamų šaulių ir lengvųjų ginklų importo ir eksporto kontrolę.

Gynybos ministerijos tinklavietėje skelbiamos metinės ginklų eksporto ir importo ataskaitos. Slovėnijos policijos ir muitinės direkcija atsako už valstybinės sienos ir sienos perėjimo punktų kontrolę. Ji tiesiogiai kontroliuoja per valstybės sieną gabenamus krovinius. 2006 m. policija registravo 238 baudžiamuosius nusikaltimus dėl neteisėto ginklų gaminimo, prekybos ginklais arba sprogmenimis (152 atvejai 2005 m.) ir pradėjo baudžiamąsias bylas dėl 261 įtariamojo (161 byla 2005 m.). 2006 m. registruoti 22 organizuotų nusikalstamų grupių įvykdyti baudžiamieji nusikaltimai, tuo tarpu 2005 m. registruoti tik 4 tokie nusikaltimai. Savo pajėgomis vykdydama operatyvinę veiklą policija atskleidė 192 (127) baudžiamuosius nusikaltimus. 2006 m. policija sunaikino 637 konfiskuotus ginklus; 72 vienetus iš bendro konfiskuotų ginklų skaičiaus policija perdavė Nacionaliniam šiuolaikinės istorijos muziejui.

Reguliariai vyksta posėdžiai ir tarpministerinis koordinavimo darbas šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, kuriame kiekviena ministerija aktyviai dalyvauja pagal savo kompetenciją.

Paskutiniajame XX a. dešimtmetyje Slovėnija priėmė pagrindinius teisės aktus šaulių ir lengvųjų ginklų srityje. 2005 m. išsami nacionalinės teisės sistemos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje apžvalga buvo pateikta Jungtinėms Tautoms nacionalinėje ataskaitoje dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos įgyvendinimo. Nuo tada ir konkrečiai 2006 m. naujų teisės aktų nebuvo priimta. Vis dėlto Vidaus reikalų ministerija oficialiai pateikė Teisingumo ministerijai iniciatyvą iš dalies pakeisti Baudžiamojo kodekso 310 straipsnį dėl neteisėtos ginklų ir sprogmenų gamybos bei prekybos, numatant eksteritorialų Baudžiamojo kodekso normų taikymą, kai įtariama, jog šios rūšies baudžiamasis nusikaltimas turi užsakovą. Siūlomas Baudžiamojo kodekso pakeitimas motyvuojamas tuo, kad toks baudžiamasis nusikaltimas gali būti įvykdomas, jei nusikaltėlis neteisėtai „įveža“ ginklus į Slovėnijos Respubliką ir (arba) dalyvauja ginklų perpardavime būdamas užsienyje. Tikimasi, kad siūlomi Baudžiamojo kodekso pakeitimai bus pradėti nagrinėti Vyriausybėje ir Parlamente 2007 m.

ISPANIJA

Pastarojo meto įvykiai, susiję su naujais teisės aktais ir (arba) taisyklėmis yra šie:

| a) | 2006 m. sausio 12 d. priimtas Potvarkis Nr. ITC/60/2006, kad būtų atnaujintas liepos 30 d. Karaliaus dekreto Nr. 1782/2004 dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis, kitomis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis bei technologijomis kontrolės reguliavimo I priedas ir į jį įtraukti kontrolinių sąrašų, pateikiamų susijusiuose tarptautiniuose šaudmenų sąrašuose (t. y. Raketų technologijų kontrolės režimo (RTKR) ir Wassenaaro susitarimo), sutarti pakeitimai. |
| --- | --- |

a)

2006 m. sausio 12 d. priimtas Potvarkis Nr. ITC/60/2006, kad būtų atnaujintas liepos 30 d. Karaliaus dekreto Nr. 1782/2004 dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis, kitomis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis bei technologijomis kontrolės reguliavimo I priedas ir į jį įtraukti kontrolinių sąrašų, pateikiamų susijusiuose tarptautiniuose šaudmenų sąrašuose (t. y. Raketų technologijų kontrolės režimo (RTKR) ir Wassenaaro susitarimo), sutarti pakeitimai.

| b) | 2005 m. spalio mėn. Ispanijos Parlamentas paragino Vyriausybę per vienerius metus priimti Ginklų prekybos įstatymą. Jo tikslas – atnaujinti pirmiau minėtą liepos 30 d. Karaliaus dekretą Nr. 1782/2004. Naujasis įstatymas turėtų atitikti ir aiškiai nurodyti, jog remiasi Jungtinių Tautų veiksmų programa dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo bei visomis susijusiomis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis, taip pat Protokolu prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių bei komponentų ir šaudmenų gamybą bei prekybą jais, papildančiu Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą 2001 m. gegužės 31 d.), geriau žinomu kaip „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolas“.
  2006 m. gruodžio 29 d. Ispanijos ministrų kabinetas po Parlamento prašymo patvirtino pasiūlymą dėl naujo įstatymo dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis. Dabar Parlamentas šį pasiūlymą svarsto ir iš dalies keičia; tikimasi, kad jis įsigalios iki 2007 m. vidurio.
  Svarbiausius pasiūlymo aspektus galima apibendrinti taip:






  — | Pirma, Ispanijos teisės normos šioje srityje taps lygiavertės įstatymui, ir tai sudarys sąlygas veiksmingiau vykdyti kontrolę. |
| --- | --- | --- |

b)

2005 m. spalio mėn. Ispanijos Parlamentas paragino Vyriausybę per vienerius metus priimti Ginklų prekybos įstatymą. Jo tikslas – atnaujinti pirmiau minėtą liepos 30 d. Karaliaus dekretą Nr. 1782/2004. Naujasis įstatymas turėtų atitikti ir aiškiai nurodyti, jog remiasi Jungtinių Tautų veiksmų programa dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo bei visomis susijusiomis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis, taip pat Protokolu prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių bei komponentų ir šaudmenų gamybą bei prekybą jais, papildančiu Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą 2001 m. gegužės 31 d.), geriau žinomu kaip „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolas“.

2006 m. gruodžio 29 d. Ispanijos ministrų kabinetas po Parlamento prašymo patvirtino pasiūlymą dėl naujo įstatymo dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis. Dabar Parlamentas šį pasiūlymą svarsto ir iš dalies keičia; tikimasi, kad jis įsigalios iki 2007 m. vidurio.

Svarbiausius pasiūlymo aspektus galima apibendrinti taip:

—

Pirma, Ispanijos teisės normos šioje srityje taps lygiavertės įstatymui, ir tai sudarys sąlygas veiksmingiau vykdyti kontrolę.

| — | Antra, įstatymu bus atnaujinti nauji reglamentai dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis, atsižvelgiant į Ispanijos tarptautiniuose forumuose prisiimtus įsipareigojimus ir neplatinimo režimų susitarimus. |
| --- | --- |

—

Antra, įstatymu bus atnaujinti nauji reglamentai dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis, atsižvelgiant į Ispanijos tarptautiniuose forumuose prisiimtus įsipareigojimus ir neplatinimo režimų susitarimus.

| — | Trečia, naujuoju įstatymu kontrolė bus pradėta taikyti visų rūšių šaunamiesiems ginklams, įskaitant medžioklės ir sporto šaunamuosius ginklus, jų dalis bei komponentus ir šaudmenis, vadovaujantis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 55/225 prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais. |
| --- | --- |

—

Trečia, naujuoju įstatymu kontrolė bus pradėta taikyti visų rūšių šaunamiesiems ginklams, įskaitant medžioklės ir sporto šaunamuosius ginklus, jų dalis bei komponentus ir šaudmenis, vadovaujantis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 55/225 prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais.

| — | Ketvirta, įstatyme bus aiškiai remiamasi aštuoniais Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nustatytais kriterijais, taip pat ESBO priimtais kriterijais dėl operacijų su šaulių ir lengvaisiais ginklais. |
| --- | --- |

—

Ketvirta, įstatyme bus aiškiai remiamasi aštuoniais Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nustatytais kriterijais, taip pat ESBO priimtais kriterijais dėl operacijų su šaulių ir lengvaisiais ginklais.

| — | Galiausiai teisės aktų tekstuose pareiškiamas aiškus įsipareigojimas skatinti regioninius bei tarptautinius procesus ir juose dalyvauti, siekiant geriau kontroliuoti prekybą ginklais ir ypač siekiant priimti tarptautinę Prekybos ginklais sutartį (PTT). Šiuo atžvilgiu turime priminti, kad Ispanija buvo viena iš 117 spalio 26 d. patvirtinto projekto rėmėjų. |
| --- | --- |

—

Galiausiai teisės aktų tekstuose pareiškiamas aiškus įsipareigojimas skatinti regioninius bei tarptautinius procesus ir juose dalyvauti, siekiant geriau kontroliuoti prekybą ginklais ir ypač siekiant priimti tarptautinę Prekybos ginklais sutartį (PTT). Šiuo atžvilgiu turime priminti, kad Ispanija buvo viena iš 117 spalio 26 d. patvirtinto projekto rėmėjų.

| c) | Per 2006 m. Ispanija užbaigė vidaus ratifikavimo procesą „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolui“ priimti ir 2007 m. vasario 9 d. Jungtinių Tautų Generaliniame Sekretoriate deponavo savo prisijungimo dokumentą. Ispanijai Protokolas įsigalioja 2007 m. kovo 11 d. |
| --- | --- |

c)

Per 2006 m. Ispanija užbaigė vidaus ratifikavimo procesą „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolui“ priimti ir 2007 m. vasario 9 d. Jungtinių Tautų Generaliniame Sekretoriate deponavo savo prisijungimo dokumentą. Ispanijai Protokolas įsigalioja 2007 m. kovo 11 d.

Administracijos, teisėsaugos ir teisminių institucijų mokymas

Ispanijos teisėsaugos agentūros, kaip ir ankstesniais metais, toliau rengia kursus ir seminarus dėl šaunamųjų ginklų ir sprogmenų naudojimo nusikalstamais tikslais ir dėl informacinių technologijų taikymo ginklų bei sprogmenų kontrolei. Tai yra reguliariai rengiami seminarai, skirti platinti informaciją apie neteisėtos prekybos ginklais prevencijos ir kovos su ja taisykles bei teisines nuostatas, siekiant pakartotinai apmokyti atitinkamų tarnybų policijos pareigūnus arba atnaujinti jų pasirengimą šioje srityje.

Kitos iniciatyvos ar veikla

Vadovaujantis 1969 m. liepos mėn. „Konvencijos dėl vienodų taisyklių dėl abipusio šaunamųjų ginklų oficialių ženklų pripažinimo nustatymo“ teisės normomis ir Vykdančiosios institucijos bei Nuolatinės tarptautinės komisijos dėl šaulių ginklų ženklinimo nustatytomis nuostatomis, Ispanijos nacionalinė ginklų ženklinimo tarnyba Banco Oficiale Pruebas de Armas de Eibar (BOPE) paženklino visus 2006 m. Ispanijoje pagamintus civilinės paskirties nešiojamus ginklus. Ginklų ženklinimas yra vienas iš rekomenduojamų veiksmų neteisėtai prekybai šaulių ir lengvaisiais ginklais susekti bei už ją nubausti; ženklinimu pateikiama tokia informacija: gamintojo vardas, ginklo gamyklinio bandymo numeris, gamybos metai ir BOPE ženklai bei logotipai. 2006 m. Ispanijoje pagaminta 280 pistoletų, 22 942 šautuvai (įskaitant vienavamzdes šautuvines patrankas) ir 28 138 šratiniai šautuvai, kuriuos visus paženklino BOPE. Be to, 2006 m. BOPE sunaikino 1 276 nešiojamus ginklus (daugiausia pistoletus ir revolverius).

2006 m. koordinuojamos Centrinės Guardia Civil ginklų ir sprogmenų inspekcijos (Ispanijos šaunamųjų ginklų kontrolės centrinės administracinės tarnybos) Ispanijos kompetentingos institucijos konfiskavo 7 015 nelegaliųjų šaunamųjų ginklų. Šiuo metu Ispanijos valdžios institucijos turi sukaupusios (sulaikiusios, areštavusios, konfiskavusios) iš viso 291 196 įvairių rūšių šaunamųjų ginklų; 2006 m. 22 392 šaunamieji ginklai bus parduoti aukcione, o 40 772 – sunaikinti.

2006 m. Ispanijos valdžios institucijos atliko 23 727 vietų, kuriose šaunamieji ginklai ir (arba) sprogmenys yra gaminami arba saugomi (įskaitant gamyklas, komercinius padalinius, sportinio šaudymo vietas, privačias saugos tarnybas ir kt.), patikrinimus; 8 071 iš tų patikrinimų buvo atliktas susijusiose su šaunamaisiais ginklais vietose ir 15 656 – vietose, kur sprogmenys yra gaminami ar laikomi.

Be to, muitinės ir mokesčių pareigūnai keletą kartų lankėsi uostuose ir oro uostuose, vykdydami kovos su ginklų gabenimu programą ginklų eksporto srityje.

ŠVEDIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų sritį reglamentuojantys teisės aktai tam tikru metu buvo iš dalies keičiami, inter alia, informacija apie ginklų prekybos tarpininkų kontaktinius duomenis Nacionaliniame ginklų prekybos tarpininkų registre nebebus laikoma konfidencialia.

Pagal 2006 m. liepos 1 d. įsigaliojusį potvarkį Švedijos muitinės tarnyba privalo informuoti Švedijos policiją apie visus Švedijos sieną kertančius ginklus, kurie patenka į šalį.

2006 m. pabaigoje Parlamentas patvirtino terminuotą amnestiją šaunamųjų ginklų srityje, kuri įsigaliojo 2007 m. kovo 1 d. Amnestija galiojo nuo 2007 m. kovo 1 d. iki gegužės 31 d. Šiais teisės aktais siekiama sumažinti nelegalių ir neregistruotų ginklų kiekį Švedijoje.

EUROPOS SĄJUNGA

2006 m. buvo įgyvendinta Direktyva 2004/36/EB dėl trečiųjų šalių orlaivių, kurie naudojasi Bendrijos oro uostais, saugos ir buvo pateikti trys pasiūlymai dėl teisės aktų, nustatančių teisinio reguliavimo priemones ES teritorijoje:

| — | EB ginklų direktyvos (91/477/EB) atnaujinimas; |
| --- | --- |

—

EB ginklų direktyvos (91/477/EB) atnaujinimas;

| — | Pasiūlymas dėl EB direktyvos dėl šaunamųjų ginklų, įgyvendinančios Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolą; |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl EB direktyvos dėl šaunamųjų ginklų, įgyvendinančios Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolą;

| — | Komisijos komunikatas dėl sprogmenų, sprogdiklių ir bombų gamybos įrangos bei šaunamųjų ginklų saugumo. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas dėl sprogmenų, sprogdiklių ir bombų gamybos įrangos bei šaunamųjų ginklų saugumo.

II.   TARPTAUTINĖS ĮGYVENDINIMO PASTANGOS 2006 m.

AUSTRIJA

ESBO

Austrija rėmė tolesnį ESBO dokumentų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir įprastinių šaudmenų atsargų įgyvendinimą. 2006 m. kovo 29 d. ESBO Saugumo bendradarbiavimo forumo Saugumo dialogo metu Austrija surengė pirmąjį ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategijos pristatymą. Šios pastangos tikslas visų pirma buvo supažindinti dalyvaujančias valstybes su reglamentavimo pagrindais ir veikla bei ES projektais dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, antra, pakloti pamatus sustiprintam ESBO ir ES veiklos koordinavimui ir bendradarbiavimui užtikrinant, kad pranašumai ir skirtingi pajėgumai būtų naudojami ekonomiškai veiksmingiausiu būdu ir būtų išvengta darbo dubliavimo.

Euroatlantinės partnerystės taryba (EAPT)

Austrija finansiškai parėmė šaulių ir lengvųjų ginklų bei nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų sunaikinimo projektą Kazachstane. JAV vadovaujamas projektas buvo pradėtas 2006 m. balandžio mėn.

2006 m. buvo toliau įgyvendinamas taip pat Austrijos finansuotas šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų ir šaudmenų sunaikinimo projektas Ukrainoje.

Jungtinės Tautos

61-oje Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje Austrija kartu su kitomis valstybėmis parėmė šias su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias rezoliucijas:

„Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių bei lengvaisiais ginklais ir užtikrinti jų surinkimą“, „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų susikaupimo“. Austrija balsavo už rezoliuciją „Neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais visi aspektai“.

BELGIJA

Belgija remia keletą šaulių ir lengvųjų ginklų srities projektų įvairiose pasaulio šalyse, būtent:

Afrika

Pietų Afrika – 216 700 EUR – Safer Africa.

Projektas skirtas pagausinti ir sustiprinti policijos pajėgumus teisėsaugai užtikrinti Pietų Afrikoje mažinant lengvųjų ginklų skaičių rizikos vietovėse.

Burundis – Kongo Demokratinė Respublika – Ruanda – 400 000 EUR – Regioninis šaulių ginklų centras (Regional Centre on Small Arms and Light Weapons, RECSA) ir Europos taikos ir saugumo tyrimų ir informacijos institutas (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité, GRIP).

Projektas pavadinimu „Paramos teikimas ir pajėgumų stiprinimas siekiant parengti nacionalinius veiksmų planus dėl šaulių ir lengvųjų ginklų Burundyje, Ruandoje ir Kongo Demokratinėje Respublikoje“.

Lotynų Amerika

Kosta Rika, Panama, Nikaragva, El Salvadoras, Hondūras, Gvatemala – 107 800 EUR – Arias Foundation.

Projektas skirtas didinti informuotumą apie šaunamųjų ginklų įtaką labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių (jaunų žmonių) gyvenimui šešiose šalyse pasitelkus visuomenės informuotumo didinimo vidurinėse mokyklose veiklą.

Brazilija – 70 467 EUR – UNODC.

Projektas skirtas suaktyvinti federalinės apygardos (Brazilijos) bendruomenės pastangas užkertant kelią narkotikų ir ginklų platinimo sukeltam smurtui.

Azija

Bangladešas, Nepalas ir Šri Lanka – 100 000 EUR – Safer World.

Projektas skirtas sustiprinti Vyriausybės ir pilietinės visuomenės pajėgumus kovoje su lengvųjų ginklų platinimu Bangladeše, Nepale ir Šri Lankoje (Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ginklų taikymas).

Rytų ir Pietryčių Europa

Baltarusija – 55 370 EUR – ESBO.

Gebėjimų stiprinimo veikla lengvųjų ginklų atsargų valdymo ir saugumo srityje.

Kosovas – 94 543 EUR – KOSSAC.

Jungtinių Tautų vystymo programos projektas pavadinimu „KOSSAC“: Kosovo šaulių ginklų kontrolės iniciatyva.

Ukraina – 25 000 EUR.

Šaudmenų saugyklą Novobohdanivkoje supančios teritorijos atkūrimo ir apsaugos projektas.

BULGARIJA

Bulgarija finansavo civilių gyventojų nelegaliai laikytų ir vėliau Juodkalnijos vidaus reikalų ministerijos konfiskuotų 1 897 šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimo projektą. Bulgarija skyrė 7 588 USD Juodkalnijos vidaus reikalų ministerijai projektui užbaigti. Sunaikinimas buvo užbaigtas 2006 m. vasario 28 d.

2006 m. Bulgarija surengė tarptautinį seminarą pavadinimu „Dvejopos paskirties prekių ir ginklų eksporto kontrolė: informacija ir pagalba pramonei“ (2006 m. gegužės 22–23 d., Sofija). 2006 m. Sofijos seminaras buvo Vengrijos ir Bulgarijos bendro veiksmų plano pagal Australijos grupės viešos veiklos programą, skirtą joje nedalyvaujančioms valstybėms, toliau tęsiamo įgyvendinimo dalis.

Sofijos seminaras sudarė galimybę keistis informacija, patirtimi ir žiniomis pranešimų bei interaktyvių diskusijų forma dalyviams iš Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos.

Laikydamasi politinio kurso kaip galima labiau padėti NATO partneriams spręsti saugumo ir gynybos problemas, 2006 m. Bulgarija dalyvavo 9 iš 10 NATO/Partnerystės taikos labui programos patikos fondo projektuose. Penki iš šių projektų buvo skirti rinkti ir sunaikinti šaulių bei lengvuosius ginklus:

| 1. | Patikos fondas „Serbija ir Juodkalnija II“1 320 620 priešpėstinėms sausumos minoms Serbijoje ir Juodkalnijoje sunaikinti: 30 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

Patikos fondas „Serbija ir Juodkalnija II“1 320 620 priešpėstinėms sausumos minoms Serbijoje ir Juodkalnijoje sunaikinti: 30 000 EUR.

| 2. | Patikos fondas „Ukraina II“ šaudmenims, šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Ukrainoje sunaikinti: 25 000 EUR. |
| --- | --- |

2.

Patikos fondas „Ukraina II“ šaudmenims, šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Ukrainoje sunaikinti: 25 000 EUR.

| 3. | Patikos fondas šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Kazachstane sunaikinti: 10 226 EUR. |
| --- | --- |

3.

Patikos fondas šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Kazachstane sunaikinti: 10 226 EUR.

| 4. | Patikos fondas „Albanija II“ šaulių ir lengvųjų ginklų šaudmenims Albanijoje sunaikinti: 25 000 EUR. |
| --- | --- |

4.

Patikos fondas „Albanija II“ šaulių ir lengvųjų ginklų šaudmenims Albanijoje sunaikinti: 25 000 EUR.

| 5. | Patikos fondas 569 ha užminuotos žemės išvalymui ir nesprogusių sprogmenų (UXO) pašalinimui Azerbaidžane: 15 000 EUR. |
| --- | --- |

5.

Patikos fondas 569 ha užminuotos žemės išvalymui ir nesprogusių sprogmenų (UXO) pašalinimui Azerbaidžane: 15 000 EUR.

Bulgarijos gynybos ministerija pateikė informaciją, kad tarp 2006 m. taikos palaikymo operacijose dalyvavusių Bulgarijos ginkluotųjų pajėgų vykdytų užduočių nebuvo šaulių ir lengvųjų ginklų rinkimo bei naikinimo.

KIPRAS

Kipras aktyviai dalyvauja Jungtinių Tautų ir ESBO šioje srityje atliekamoje veikloje.

Kipras Jungtinėms Tautoms teikia ataskaitas apie Jungtinių Tautų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo įgyvendinimą. Be to, Kipras pateikė informaciją UNHCHR (pagrįstą sprendimu 124/2004) dėl „šaulių ir lengvųjų ginklų prieinamumo bei netinkamo naudojimo sukeltų žmogaus teisių pažeidimų prevencijos“.

Kipras taip pat teikia informaciją ESBO apie įprastinių ginklų ir susijusių technologijų eksporto (fsc.del/269/06, 2006 m. birželio 27 d.), įprastinių ginklų perdavimo (FSC. DEL/432/06, 2006 m. rugsėjo 26 d.) ir šaulių bei lengvųjų ginklų srities reglamentavimo (FSC. DEL/14/07, 2007 m. sausio 24 d.) nacionalinę praktiką ir tvarką.

ČEKIJA

Čekija aktyviai dalyvauja įgyvendinant JT veiksmų programą dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais. 2006 m. Čekija skyrė 1 000 000 Čekijos kronų (CZK) (47 308,17 USD arba 34 910 EUR) Taikos stiprinimo taikant praktines nusiginklavimo priemones patikos fondo veiklai. Šios lėšos bus naudojamos „Koordinavimo veiksmų šaulių ginklų srityje“ (CASA) mechanizmo duomenų bazės antram etapui, kuris įgyvendinamas 2006 m. lapkričio mėn.–2007 m. lapkričio mėn., remti. Vienas pagrindinių CASA duomenų bazės tikslų – stebėti JT veiksmų programos įgyvendinimą atskirose JT valstybėse narėse.

2006 m. koordinuojant agentūrų veiklą daugiausia dėmesio buvo skirta konkrečiai pasirengimui JT 2006 m. veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijai bei daugiašalės ženklinimo ir paieškos priemonės įgyvendinimui. Be to, atitinkamai dėmesio buvo skirta diskusijoms kituose susijusiuose daugiašaliuose forumuose (JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas, ESBO, Wassenaaro susitarimas).

Čekija, inter alia, bendradarbiavo su Limoje ir Vysbadene veikiančiais Interpolo nacionaliniais biurais dėl 147 atvejų, susijusių su 1 791 ginklu.

DANIJA

Danijos teisėsaugos įstaigos dalyvauja įvairiose tarptautinėse ir regioninėse iniciatyvose, susijusiose su ginklų kontrolės ir neteisėtos prekybos ginklais klausimais.

Nuo 2006 m. lapkričio mėn. Danijos policija dalyvavo operacijoje „Kryžminė ugnis II“ dėl ginklų kontrabandos pagal Baltijos jūros reikalų darbo grupės programą.

Danija remia buvusių kovotojų Liberijoje nuginklavimą, demobilizavimą, reintegravimą ir reabilitavimą šiam tikslui iš viso skirdama 2,7 mln. EUR per JT vystymo programos patikos fondą (2004–2006 m.).

Danija remia buvusių kovotojų Afganistane nuginklavimą, demobilizavimą, reintegravimą ir reabilitavimą šiam tikslui iš viso skirdama 1,1 mln. EUR per JT vystymo programos patikos fondą (2005–2006 m.).

ESTIJA

2006 m. Estijos kariai patruliavimo operacijų Irake metu keletą kartų konfiskavo ginklų ir šaudmenų. Operacijos buvo vykdomos bendradarbiaujant su JAV ir Irako pėstininkų būriu.

SUOMIJA

| — | 2006 m. Suomija parėmė Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) šaulių ginklų programą (ECOSAP), skirdama jai 250 000 EUR. Tokia pati suma bus išmokėta ir 2007 bei 2008 m. ir bendra Suomijos suteikta parama bus 750 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2006 m. Suomija parėmė Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) šaulių ginklų programą (ECOSAP), skirdama jai 250 000 EUR. Tokia pati suma bus išmokėta ir 2007 bei 2008 m. ir bendra Suomijos suteikta parama bus 750 000 EUR.

| — | Indėlis į ESBO misiją Moldovos Respublikoje, skirtas perteklinėms ir pasenusių šaudmenų atsargoms sunaikinti (iš viso 160 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Indėlis į ESBO misiją Moldovos Respublikoje, skirtas perteklinėms ir pasenusių šaudmenų atsargoms sunaikinti (iš viso 160 000 EUR).

| — | Indėlis į ESBO šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų programos Tadžikistano Respublikoje II etapą, skirtą šaudmenų dėtuvėms restauruoti šešiose vietovėse (iš viso 100 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Indėlis į ESBO šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų programos Tadžikistano Respublikoje II etapą, skirtą šaudmenų dėtuvėms restauruoti šešiose vietovėse (iš viso 100 000 EUR).

| — | Finansinė parama JT vystymo programos administruojamam šaulių ir lengvųjų ginklų projektui Albanijoje. Projektas buvo pradėtas kaip ginklų mainai už vystymo paramą, siekiant atgauti nelegaliai turimus šaudmenis ir šaulių ginklus, pavogtus iš kariuomenės saugyklų krizės metais paskutiniojo XX a. dešimtmečio pabaigoje. Surinkti ginklus tapo galima dėl Vyriausybės priimtų amnestijos įstatymų. Projekto apimtis vėliau buvo išplėsta ir apėmė bendruomenės policinės veiklos plėtrą, skirtą didinti pasitikėjimą tarp teisėsaugos, viešųjų tarnybų ir paprastų piliečių. Suomija finansavo šį projektą iki jo pabaigos 2006 m. |
| --- | --- |

—

Finansinė parama JT vystymo programos administruojamam šaulių ir lengvųjų ginklų projektui Albanijoje. Projektas buvo pradėtas kaip ginklų mainai už vystymo paramą, siekiant atgauti nelegaliai turimus šaudmenis ir šaulių ginklus, pavogtus iš kariuomenės saugyklų krizės metais paskutiniojo XX a. dešimtmečio pabaigoje. Surinkti ginklus tapo galima dėl Vyriausybės priimtų amnestijos įstatymų. Projekto apimtis vėliau buvo išplėsta ir apėmė bendruomenės policinės veiklos plėtrą, skirtą didinti pasitikėjimą tarp teisėsaugos, viešųjų tarnybų ir paprastų piliečių. Suomija finansavo šį projektą iki jo pabaigos 2006 m.

Kitos iniciatyvos

Suomija prisidėjo prie nusiginklavimo proceso pagal Stebėjimo misijos Ačehe (SMA) įgaliojimus pasiųsdama 11 ekspertų. Jų išlaidos sudarė apie 545 000 EUR. 2005 m. rugsėjo 15 d. prasidėjęs Ačeho išsilaisvinimo judėjimo (GAM) nusiginklavimas buvo vykdomas keturiais etapais ir baigtas 2005 m. gruodžio 31 d. Pagal Indonezijos Respublikos ir GAM susitarimo memorandumą GAM sutiko sudėti visus savo dalyvių turimus ginklus, šaudmenis ir sprogmenis padedant Stebėjimo misijai Ačehe. GAM perdavė SMA 840 ginklų, ir nusiginklavimo procesas buvo sėkmingai baigtas. Visi sudėti ginklai buvo sunaikinti.

PRANCŪZIJA

Jungtinės Tautos: 2006 m. Prancūzija skyrė lėšų Jungtinių Tautų taikos ir nusiginklavimo Afrikoje regioninio centro Lomėje specialiajam fondui (UNREC) (77 000 EUR).

Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (ECOWAS): Prancūzija dalyvavo paramos programoje dėl lengvųjų ginklų kontrolės ECOWAS valstybėse narėse (260 000 USD).

Tadžikistanas: nuo 2005 m. rugsėjo mėn. iki 2006 m. balandžio mėn. 4 Prancūzijos ekspertų misija nuvyko į Tadžikistaną (mokymai, atsargų sudarymo priežiūra, operacijų nestabiliems šaudmenims sunaikinti kontrolė) pagal ESBO programą.

Ukraina: 2006 m. gegužės mėn. dalyvavimas vertinamojoje ir patariamojoje misijoje dėl nukenksminimo (šaudmenų pertekliaus sunaikinimo) Novobogdanivkos vietovėje (Ukraina). Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki spalio mėn. mokymo misija bombų šalinimo ekspertams šaudmenų atsargų pertekliui Ukrainoje sunaikinti (3 ekspertai).

Libanas: 2006 m. kovo mėn. buvo atliktas Libano ginkluotųjų pajėgų (LGP) šaudmenų atsargų saugumo auditas. Po audito bombų šalinimo ekspertai surengė apmokymus LGP.

VOKIETIJA

Vokietija prisidėjo prie projektų ir veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų srityje įvairių institucijų ir organizacijų vykdomose programose ir bendradarbiaudama su jomis. Dauguma šių veiksmų buvo vykdomi per ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį. Pagrindinės 2006 m. iniciatyvos išvardintos toliau:

Afganistanas (2004 m.–)

Nuo 2004 m. Vokietija remia nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos bei nelegalių ginkluotų grupių išformavimo procesus Afganistane kartu su kitomis šalimis finansuodama ginklų ir šaudmenų pertekliaus šalinimą ir sunaikinimą. Bendras biudžetas: 3 000 000 EUR.

Albanija (2006 m.)

2006 m. Vokietija parėmė NATO Partnerystės taikos labui patikos fondą, skirdama lėšų šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms ir šaudmenims sunaikinti Albanijoje. Indėlis: 107 000 EUR.

Angola (2003–2006 m.)

Vokietija remia buvusių kovotojų ir jų šeimos narių socialinę ir ekonominę reintegraciją Angoloje. Tvarios reintegracijos tikslu laikomasi bendruomene pagrįsto požiūrio. Apgyvendinimas paliktose vietovėse derinamas su kaimo plėtros ir žemės ūkio programomis. Programa taip pat apima kelių atstatymą ir tokiu būdu vietos bendruomenių nariams bei buvusiems kovotojams sukuriamos darbo vietos. Vietos savivaldos ir administracijos gebėjimai stiprinami, siekiant sukurti bei įgyvendinti reintegravimo programas. Bendras biudžetas: 11 990 332 EUR.

Burundis (2003–2007 m.)

Vokietija remia Burundžio nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą. Projektą sudaro keturi pagrindiniai komponentai: bendruomeninių reintegracijos struktūrų įgalinimas, žemės ūkio gamybos pagyvinimas, pajamų generavimas ir infrastruktūros atnaujinimas. Bendras biudžetas: 15 940 000 EUR.

Kambodža (2006 m.–)

2006 m. gruodžio mėn. Vokietija atliko vertinimo vizitą, skirtą ištirti šaudmenų atsargų problemas ir parengti 2007–2008 m. įgyvendintino projekto pasiūlymą dėl atsargų valdymo ir saugumo pagerinimo bei šaudmenų pertekliaus sunaikinimo.

Kongo Demokratinė Respublika – KDR (2004–2007 m.)

Vokietija remia nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą (NDRP). Parėmusi nacionalinį Comité Technique de Planification et de Coordination (CTPC), Vokietija paskyrė lėšų trejų metų bendradarbiavimui su Commission Nationale de Démobilisation et Réinsertion (CONADER). Bendras biudžetas: 2 500 000 EUR.

Kongo Demokratinė Respublika – KDR (2005–2011m.)

Vokietija remia anksčiau su kovotojų pajėgomis susijusių vaikų ir jaunuolių socialinę bei ekonominę reintegraciją KDR Maniemos provincijoje. Bendras biudžetas: 12 000 000 EUR.

Rytų Afrikos bendrija (RAB) (2004 m.–)

Vokietija remia politinės, teisinės ir institucinės sistemos, skirtos kovoti su nekontroliuojamu šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu, plėtojimą Rytų Afrikos bendrijoje (RAB). Projekto dalis vykdoma kartu su RAB sekretoriatu apima organizacinės plėtros veiklą, skirtą steigti Regioninio šaulių ginklų kontrolės koordinavimo centrą, suderinti politiką ir teisės aktus, apmokyti, parengti sistemiškus šaulių ir lengvųjų ginklų problemų įvertinimo būdus, šviesti ir didinti informuotumą, bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis RAB valstybėse narėse.

Išplėstas Didžiųjų ežerų regionas (2003–2006 m.)

Vokietija prisidėjo prie Pasaulio banko valdomo Daugiašalės demobilizavimo ir reintegravimo programos patikos fondo, remiančio Išplėstą Didžiųjų ežerų regioną. Bendras biudžetas: 9 900 000 EUR.

Arabų šalių lyga (2004 m.–)

Vokietija tęsė bendradarbiavimą su Arabų šalių lyga (AL), teikdama pagalbą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiems darbams įvairiais lygiais. Buvo teikiama parama Lygos valstybių šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės koordinavimo centrų susitikimui surengti. Buvo tęsiamas ESBO dokumentų šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais vertimas į arabų kalbą. 2006 m. spalio mėn. AL sekretoriato personalui buvo surengtas pažintinis vizitas į Berlyną, Vieną (ESBO) ir Geilenkircheną (Vokietijos karinių pajėgų Patikros centras). Pavyzdžiui, bendradarbiaudama su AL valstybe nare 2006 m. rugsėjo mėn. Vokietija surengė dviejų dienų apmokymo kursą dėl atsargų valdymo ir saugumo Tunise.

Liberija (2005–2007 m.)

Vokietija remia nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą (NDRP). Pagal programą teikiama psichologinė parama karo metu patirtos seksualinės prievartos aukoms Liberijoje ir remiamas namo grįžtančiųjų pabėgėlių ir buvusiųjų kovotųjų reintegravimas, įgyvendinant daug darbo jėgos reikalaujančius infrastruktūros atnaujinimo projektus. Bendras biudžetas: 10 750 000 EUR.

Pietų Afrikos vystymo bendrija (2004 m.–)

Vokietija remia Pietų Afrikos vystymo bendriją (SADC), įgyvendinant Pietų Afrikos vystymo bendrijos protokolą dėl šaunamųjų ginklų, šaudmenų ir kitų susijusių medžiagų kontrolės. Vienas iš šio bendradarbiavimo rezultatų – Vokietijos paskirtas patarėjas taikos ir saugumo klausimais, padedantis įsteigti Regioninį koordinavimo centrą SADC sekretoriate. Projektą sudaro tokie komponentai: politikos ir teisės aktų suderinimas, pajėgumų stiprinimas, teisėsaugos tarnybų apmokymai ir bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės subjektais.

Ruanda (2003–2007 m.)

Vokietija remia Ruandos demobilizavimo ir reintegravimo komisiją bei buvusių kovotojų socialinę reintegraciją Ruandoje. Bendras biudžetas: 8 773 000 EUR.

Senegalas (2005–2006 m.)

Vokietija parėmė informuotumo dėl šaulių ginklų didinimo programas Casamance regione. Programa rėmėsi įvairių vietos NVO, kurios parengė išsamią nekontroliuojamo šaulių ir lengvųjų ginklų platinimo problemos sprendimo strategiją, tinklu. Ši veikla pradėta 2005 m. koordinavimo seminaru ir pajėgumų stiprinimas. Daugiausia dėmesio buvo skiriama gyventojų ir valstybės pareigūnų informuotumo didinimui pasienio regionuose.

Siera Leonė (2004–2006 m.)

Vokietija remia ginkluotų konfliktų įtakotų vaikų ir jaunuolių švietimą bei profesinį rengimą, įskaitant anksčiau su kovotojų pajėgomis susijusius vaikus Siera Leonėje. Bendras biudžetas: 12 000 000 EUR.

Pietryčių Europa/RACVIAC (2005 m.–)

Vokietija toliau rėmė su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusių seminarų rengimą regioniniame ginklų kontrolės centre. Konkrečios iniciatyvos apėmė tarpininkavimo ir atsargų valdymo klausimus.

Uganda (2005–2007 m.)

Vokietija pajėgumų stiprinimo ir informuotumo didinimo srityje remia Ugandos Nacionalinį šaulių ginklų kontrolės koordinavimo centrą, įgyvendinantį Ugandos Nacionalinį šaulių ginklų kontrolės veiksmų planą. Pagal JT veiksmų programą dėl šaulių ginklų ir kitus regioninius susitarimus Ugandos Vyriausybė įsteigė šaulių ginklų kontrolės koordinavimo biurą.

VENGRIJA

Priemonės pasaulio mastu

Vengrijos Respublika dalyvavo tarptautinėse derybose, skirtose užkirsti kelią, kovoti ir panaikinti neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais tiek regioniniu, tiek tarptautiniu lygiu. Vengrijos licencijavimo politika vykdoma griežtai laikantis JT Saugumo Tarybos embargų ir kitų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos bei Europos Sąjungos paskelbtų embargų ir remiant tokius moratoriumus kaip ECOWAS.

Partnerystėje su kitomis šalimis Vengrija teikė techninę ir finansinę pagalbą, remdama JT veiksmų programoje nurodytų priemonių įgyvendinimą regionuose. Ji aktyviai dalyvavo kitoje veikloje, vykdytoje pagal kitų organizacijų programas, pavyzdžiui, NATO Partnerystė taikos labui, Pietryčių Europos stabilumo paktas ir kt.

ESBO veiklos srityje Vengrija prisiėmė kelis politinius įsipareigojimus, susijusius su šaulių ir lengvaisiais ginklais. ESBO dokumente šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu yra numatyta bendra sistema, skirta su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusioms problemoms spręsti, nustatant priemones, normas ir principus šiose srityse:

| — | gamyba, ženklinimas ir registravimas, |
| --- | --- |

—

gamyba, ženklinimas ir registravimas,

| — | bendrieji eksporto kriterijai ir eksporto kontrolė, |
| --- | --- |

—

bendrieji eksporto kriterijai ir eksporto kontrolė,

| — | atsargų valdymas, jų pertekliaus mažinimas ir sunaikinimas, |
| --- | --- |

—

atsargų valdymas, jų pertekliaus mažinimas ir sunaikinimas,

| — | išankstinis įspėjimas, konfliktų prevencija, krizių valdymas ir reabilitacija po konfliktų. |
| --- | --- |

—

išankstinis įspėjimas, konfliktų prevencija, krizių valdymas ir reabilitacija po konfliktų.

Papildomi įsipareigojimai sprendžiant konkrečius šaulių ir lengvųjų ginklų klausimo aspektus yra nustatyti šiuose ESBO dokumentuose:

| — | ESBO nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų eksporto kontrolės principai, |
| --- | --- |

—

ESBO nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų eksporto kontrolės principai,

| — | ESBO tarpininkavimo veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje kontrolės principai, |
| --- | --- |

—

ESBO tarpininkavimo veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje kontrolės principai,

| — | Galutinio vartojimo pažymėjimo standartiniai elementai bei patikros procedūros šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto srityje. |
| --- | --- |

—

Galutinio vartojimo pažymėjimo standartiniai elementai bei patikros procedūros šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto srityje.

ESBO principai, reguliuojantys įprastinių ginklų perdavimą, taip pat yra svarbūs ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, eksporto kontrolei.

Vengrija kartu su Suomija, Rusijos Federacija, Turkija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis bendrai prisidėjo prie sprendimo dėl galutinio vartojimo pažymėjimų elementų suderinimo projekto rengimo ESBO sistemai. Sprendimas šiuo klausimu buvo priimtas 2004 m. lapkričio 17 d.

2004 m. Vengrija koordinavo ESBO pastangas patenkinti dalyvaujančių valstybių pagalbos prašymus, susijusius su šaulių ir lengvųjų ginklų problemomis.

Iki 2001 m. birželio 30 d. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija pasikeitė informacija apie nacionalines ženklinimo sistemas su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis. Ši informacija yra atnaujinama siekiant ir, jei būtina, atsižvelgti į nacionalinių ženklinimo sistemų pakeitimus.

Nuo 2002 m. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija kasmet keitėsi informacija su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis apie šaulių ginklų kategoriją, subkategoriją bei kiekį, kurie buvo nustatyti ir (arba) konfiskuoti bei sunaikinti jų teritorijoje per praėjusius kalendorinius metus, taip pat apie šaulių ginklų eksportą į kitas dalyvaujančias valstybes bei šių ginklų importą iš jų.

Iki 2001 m. birželio 30 d. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija pasikeitė informacija su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis apie:

| — | nacionalines šaulių ginklų gamybos kontrolės procedūras, |
| --- | --- |

—

nacionalines šaulių ginklų gamybos kontrolės procedūras,

| — | susijusius nacionalinės teisės aktus ir esamą praktiką eksporto politikos, procedūrų, dokumentacijos ir nacionalinės tarpininkavimo veiklos kontrolės srityse, |
| --- | --- |

—

susijusius nacionalinės teisės aktus ir esamą praktiką eksporto politikos, procedūrų, dokumentacijos ir nacionalinės tarpininkavimo veiklos kontrolės srityse,

| — | bendrą informaciją apie nacionalinį atsargų valdymą ir saugumo procedūras, |
| --- | --- |

—

bendrą informaciją apie nacionalinį atsargų valdymą ir saugumo procedūras,

| — | šaulių ir lengvųjų ginklų naikinimo būdus ir procedūras. |
| --- | --- |

—

šaulių ir lengvųjų ginklų naikinimo būdus ir procedūras.

Ši informacija yra atnaujinama siekiant ir, jei būtina, atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų bei procedūrų pakeitimus.

Regioninės priemonės

Vengrija yra įsipareigojusi vykdyti veiksmų planą, kuris yra konkrečiai skirtas Pietryčių Europos poreikiams tenkinti – regioninį kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu įgyvendinimo planą. Regioninis įgyvendinimo planas– Pietryčių Europos stabilumo pakto iniciatyva. Nuo 2000 m. lapkričio mėn. vyko trys metiniai konsultaciniai susitikimai, į kuriuos sukviesti pagrindiniai suinteresuoti subjektai siekė peržiūrėti regionines pastangas sustabdyti šaulių ir lengvųjų ginklų platinimą, pasimokyti iš klaidų ir parengti praktinius projektus Segedo šaulių ginklų proceso (SSAP) sistemoje. Segedo šaulių ginklų procesas – tai neoficialus forumas, kuris sudaro sąlygas vyriausybėms, pilietinei visuomenei ir tarptautinėms organizacijoms vystyti politiką ir praktinius projektus, skirtus kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu bei netinkamu naudojimu Pietryčių Europoje. 2000 m. lapkričio mėn. Segede, Vengrijoje, vykusioje konferencijoje SSAP bendrai inicijavo Vengrijos užsienio reikalų ministerija ir Londone įsikūręs nepriklausomas užsienio politikos tyrimų institutas Saferworld. 2001 m. lapkričio mėn. priėmus Stabilumo pakto regioninį įgyvendinimo planą, jis sudarė papildomą vyriausybių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo sistemą.

Tarptautinis ir regioninis bendradarbiavimas

Vengrijos užsienio reikalų ministerija kartu su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga 2003 m. birželio mėn. Segede, Vengrijoje, surengė Pietryčių Europos šalims skirtą seminarą eksporto kontrolės klausimais. Konferencijoje pristatyti pagrindiniai veiksmingos eksporto kontrolės sistemos elementai; ji suteikė galimybę apsvarstyti regioninius požiūrius ir susirūpinimą keliančius klausimus; pastaruoju klausimu daugiausia buvo svarstoma, kaip spręsti su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias problemas regione.

Bendradarbiaudama su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga Vengrijos užsienio reikalų ministerija 2003 m. rugsėjo 15–17 d. Budapešte, Vengrijoje, surengė penktąją tarptautinę konferenciją eksporto kontrolės klausimais. (Konferencija buvo penktasis vadinamojo „Oksfordo proceso“ renginys.) Joje dalyvavo daugiau nei 180 eksporto kontrolės pareigūnų iš daugiau nei 40 šalių bei daugiašalių eksporto kontrolės režimų, pramonės sektoriaus bei NVO atstovai. Viena iš pagrindinių konferencijos temų buvo diskusijos dėl naujų metodų, taikomų kontroliuojant įprastinius ginklus, ypač kai kurias šaulių ir lengvųjų ginklų rūšis, pavyzdžiui, nešiojamas priešlėktuvines ginklų sistemas.

Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat sąlygojo svarbiausią pastarojo meto įvykį. 2006 m. vasario mėn. Vengrija baigė 1 540 vienetų „Strela–2“ rūšies nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų kiekio sumažinimo ir (arba) jų sunaikinimo procesą. Projektas iš dalies buvo inicijuotas ir bendrai finansuojamas JAV.

Siekdama nustatyti neteisėta prekyba šaulių bei lengvaisiais ginklais užsiimančias grupes ir asmenis, Vengrijos policija bendradarbiauja su Interpolu bei Europolu ir yra SECI Regioninio kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu centro, skirto sukurti Pietryčių Europos šalių keitimosi informacija apie neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais sistemą, narė.

AIRIJA

| — | 500 000 EUR buvo skirta Pasaulio banko valdomam Daugiašalės demobilizavimo ir reintegravimo programos patikos fondui – Afrikos Didžiųjų ežerų regiono projektams, kurie skirti buvusiems kovotojams. |
| --- | --- |

—

500 000 EUR buvo skirta Pasaulio banko valdomam Daugiašalės demobilizavimo ir reintegravimo programos patikos fondui – Afrikos Didžiųjų ežerų regiono projektams, kurie skirti buvusiems kovotojams.

| — | 200 000 EUR buvo skirta Partnerystės taikos labui patikos fondui – šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimui Ukrainoje ir Albanijoje. |
| --- | --- |

—

200 000 EUR buvo skirta Partnerystės taikos labui patikos fondui – šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimui Ukrainoje ir Albanijoje.

| — | 89 000 EUR finansinė parama organizacijai SaferAfrica – projektui, kuris skirtas šaulių ir lengvųjų ginklų platinimui Afrikoje mažinti. |
| --- | --- |

—

89 000 EUR finansinė parama organizacijai SaferAfrica – projektui, kuris skirtas šaulių ir lengvųjų ginklų platinimui Afrikoje mažinti.

| — | 10 000 EUR buvo skirta Tarptautiniam veiksmų dėl šaulių ginklų tinklui (IANSA) siekiant dalyvauti JT konferencijoje dėl Veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, kuri įvyko 2006 m. birželio–liepos mėn. Niujorke. |
| --- | --- |

—

10 000 EUR buvo skirta Tarptautiniam veiksmų dėl šaulių ginklų tinklui (IANSA) siekiant dalyvauti JT konferencijoje dėl Veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, kuri įvyko 2006 m. birželio–liepos mėn. Niujorke.

| — | 10 000 EUR buvo skirta IANSA siekiant pagerinti IANSA tinklavietę, kuri yra naudingas šaltinis asmenims, dirbantiems su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

—

10 000 EUR buvo skirta IANSA siekiant pagerinti IANSA tinklavietę, kuri yra naudingas šaltinis asmenims, dirbantiems su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiais klausimais.

ITALIJA

2006 m. Italija aktyviai dalyvavo keliuose regioniniuose ir pasaulinio masto susitikimuose, kuriais buvo siekiama pasikeisti informacija apie nacionalines procedūras ir nustatyti bendrus problemų, susijusių su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, sprendimus.

Konkrečiai Italija dalyvavo šiuose renginiuose:

| — | Seminaras šaulių ir lengvųjų ginklų mažinimo ir kontrolės klausimais Bosnijoje ir Hercegovinoje, kurį surengė Jungtinių Tautų vystymo programa (2006 m. kovo 21 d., Sarajevas); |
| --- | --- |

—

Seminaras šaulių ir lengvųjų ginklų mažinimo ir kontrolės klausimais Bosnijoje ir Hercegovinoje, kurį surengė Jungtinių Tautų vystymo programa (2006 m. kovo 21 d., Sarajevas);

| — | Seminaras tarpininkavimo veiklos klausimais, kurį surengė Regioninis ginklų kontrolės patikros ir įgyvendinimo pagalbos centras (RACVIAC), ESBO, Vokietija, Nyderlandai ir Norvegija (2006 m. kovo 29–30 d., Zagrebas); |
| --- | --- |

—

Seminaras tarpininkavimo veiklos klausimais, kurį surengė Regioninis ginklų kontrolės patikros ir įgyvendinimo pagalbos centras (RACVIAC), ESBO, Vokietija, Nyderlandai ir Norvegija (2006 m. kovo 29–30 d., Zagrebas);

| — | ESBO specialus posėdis šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais rengiantis JT veiksmų programos peržiūros konferencijai (2006 m. gegužės 17 d., Viena); |
| --- | --- |

—

ESBO specialus posėdis šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais rengiantis JT veiksmų programos peržiūros konferencijai (2006 m. gegužės 17 d., Viena);

| — | Seminaras nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų klausimais, kurį surengė Izraelis (2006 m. balandžio 5–6 d., Jeruzalė); |
| --- | --- |

—

Seminaras nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų klausimais, kurį surengė Izraelis (2006 m. balandžio 5–6 d., Jeruzalė);

| — | Seminaras šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto kontrolės klausimais, kurį surengė nevyriausybinės organizacijos Oxfam, Saferworld ir Amnesty International (2006 m. balandžio 20 d., Briuselis). |
| --- | --- |

—

Seminaras šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto kontrolės klausimais, kurį surengė nevyriausybinės organizacijos Oxfam, Saferworld ir Amnesty International (2006 m. balandžio 20 d., Briuselis).

Kitos iniciatyvos

2006 m. Italijos ginkluotosios pajėgos, dalyvaudamos daugiašalėse taikos palaikymo operacijose, surinko ir (arba) konfiskavo ir sunaikino tokius šaulių ir lengvuosius ginklus:

Irake:

| — | 12 šturmo šautuvų AK47; |
| --- | --- |

—

12 šturmo šautuvų AK47;

| — | 4 granatsvaidžius RPG; |
| --- | --- |

—

4 granatsvaidžius RPG;

| — | 4 raketsvaidžius; |
| --- | --- |

—

4 raketsvaidžius;

| — | 1 lengvąjį kulkosvaidį; |
| --- | --- |

—

1 lengvąjį kulkosvaidį;

| — | 1 minosvaidį; |
| --- | --- |

—

1 minosvaidį;

| — | 14 įvairių ginklų. |
| --- | --- |

—

14 įvairių ginklų.

Iš viso: sunaikinti 36 šaulių ir lengvieji ginklai.

Kosove:

| — | 14 šturmo šautuvų AK47; |
| --- | --- |

—

14 šturmo šautuvų AK47;

| — | 28 graižtvinius šautuvus; |
| --- | --- |

—

28 graižtvinius šautuvus;

| — | 2 karabinus; |
| --- | --- |

—

2 karabinus;

| — | 1 graižtvinį šautuvą M59; |
| --- | --- |

—

1 graižtvinį šautuvą M59;

| — | 6 medžioklės graižtvinius šautuvus; |
| --- | --- |

—

6 medžioklės graižtvinius šautuvus;

| — | 1 granatsvaidį RPG; |
| --- | --- |

—

1 granatsvaidį RPG;

| — | 7 raketsvaidžius; |
| --- | --- |

—

7 raketsvaidžius;

| — | 4 lengvuosius kulkosvaidžius; |
| --- | --- |

—

4 lengvuosius kulkosvaidžius;

| — | 1 RPG 2; |
| --- | --- |

—

1 RPG 2;

| — | 2 minosvaidžius; |
| --- | --- |

—

2 minosvaidžius;

| — | 1 muškietą; |
| --- | --- |

—

1 muškietą;

| — | 18 pistoletų; |
| --- | --- |

—

18 pistoletų;

| — | 575 įvairius ginklus. |
| --- | --- |

—

575 įvairius ginklus.

Iš viso: sunaikinti 658 šaulių ir lengvieji ginklai.

Bosnijoje:

| — | 82 graižtvinius šautuvus; |
| --- | --- |

—

82 graižtvinius šautuvus;

| — | 9 raketsvaidžius; |
| --- | --- |

—

9 raketsvaidžius;

| — | 115 įvairių ginklų. |
| --- | --- |

—

115 įvairių ginklų.

Iš viso: sunaikinti 207 šaulių ir lengvieji ginklai.

Iš viso: sunaikintas 901 šaulių ir lengvasis ginklas.

LATVIJA

2006 m. rugsėjo mėn. Latvijos Respublikos Užsienio reikalų ministerija, bendradarbiaudama su JAV Nacionaline branduolinės saugos administracija, surengė Latvijos įmonėms ir eksporto kontrolės pareigūnams skirtą seminarą „Eksporto kontrolės plėtra ES ir pasaulio mastu“. Dalyviai buvo informuoti apie Latvijos Respublikoje galiojančius ginklų kontrolės srities teisės aktus ir procedūras.

LIETUVA

a.   Tarptautiniai įsipareigojimai teikti ataskaitas

2006 m. Lietuva pateikė šias ataskaitas ir klausimynus:

| — | Savanoriška ataskaita pagal JT veiksmų programą dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais; |
| --- | --- |

—

Savanoriška ataskaita pagal JT veiksmų programą dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais;

| — | Informacija JT įprastinių ginklų registrui; |
| --- | --- |

—

Informacija JT įprastinių ginklų registrui;

| — | Metinė ataskaita pagal ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje; |
| --- | --- |

—

Metinė ataskaita pagal ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje;

| — | Metinė informacija apie šaulių ir lengvųjų ginklų importą, eksportą bei nustatytą šaulių ir lengvųjų ginklų perteklių ir (arba) konfiskuotus bei sunaikintus tokius ginklus remiantis ESBO dokumentu šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu; |
| --- | --- |

—

Metinė informacija apie šaulių ir lengvųjų ginklų importą, eksportą bei nustatytą šaulių ir lengvųjų ginklų perteklių ir (arba) konfiskuotus bei sunaikintus tokius ginklus remiantis ESBO dokumentu šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu;

| — | ESBO klausimynas apie įprastinių ginklų ir susijusių technologijų eksporto politiką ir (arba) nacionalinę praktiką ir procedūras; |
| --- | --- |

—

ESBO klausimynas apie įprastinių ginklų ir susijusių technologijų eksporto politiką ir (arba) nacionalinę praktiką ir procedūras;

| — | Reguliarios ataskaitos apie ginklų ir dvejopo naudojimo prekių eksportą pagal Wassenaaro susitarimą; |
| --- | --- |

—

Reguliarios ataskaitos apie ginklų ir dvejopo naudojimo prekių eksportą pagal Wassenaaro susitarimą;

| — | Nacionalinė ataskaita dėl nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų eksporto kontrolės pagal Wassenaaro susitarimą; |
| --- | --- |

—

Nacionalinė ataskaita dėl nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų eksporto kontrolės pagal Wassenaaro susitarimą;

| — | UNIDIR, JT Nusiginklavimo reikalų biuro (UNDDA) ir Šaulių ginklų apžvalgos klausimynas apie neteisėtą tarpininkavimą prekyboje šaulių ginklais. |
| --- | --- |

—

UNIDIR, JT Nusiginklavimo reikalų biuro (UNDDA) ir Šaulių ginklų apžvalgos klausimynas apie neteisėtą tarpininkavimą prekyboje šaulių ginklais.

b.   Tarptautinė pagalba

Lietuva skyrė 10 000 EUR ESBO ir ES projektui, kuris skirtas išvalyti šaudmenų sandėlių avarijos vietą Novobohdanivkoje (Ukraina).

LIUKSEMBURGAS

2001–2004 m. Liuksemburgo valdžios institucijos finansavo projektą, skirtą Afrikos konfliktų prevencijos ir taikos užtikrinimo NVO tinklui stiprinti, kurį vykdo Europos taikos ir saugumo tyrimų ir informacijos institutas (GRIP). Projekte numatytas Centrinės ir Vakarų Afrikos NVO, dirbančių taikos kultūros, taikos kūrimo ir kovos su šaulių ginklų plitimu srityse, tinklo sukūrimas. Bendras šiam projektui skirtas įnašas sudaro 223 000 EUR. 2006 m. Liuksemburgas taip pat savanoriškai skyrė 15 000 EUR GRIP projektui.

MALTA

Regioniniu lygiu

Malta dalyvauja teikiant metines ataskaitas vykdant ESBO keitimosi informacija apie šaulių ir lengvuosius ginklus procesą remiantis ESBO dokumentu šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu bei vykdant ESBO keitimosi informacija apie įprastinių ginklų perdavimą ir karine informacija procesą. Malta, kaip ES valstybė narė, reguliariai dalyvauja ES Tarybos Ginklų eksporto kontrolės darbo grupės posėdžiuose, kuriuose, inter alia, vyksta diskusijos ir derybos dėl ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje peržiūros.

Pasauliniu lygiu

Malta per savo nacionalinės teisės aktus visapusiškai taiko ir įgyvendina JT Saugumo Tarybos priimtas nuostatas dėl ginklų embargo ir remia JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, susijusias su įprastinių ginklų klausimais, neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, ginklavimosi skaidrumu bei išlaidų karo reikalams skaidrumu. Be to, Malta kasmet pateikia nacionalinę ataskaitą remdamasi JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija „Ginklavimosi skaidrumas“.

2005 m. balandžio mėn. Malta tapo Wassenaaro susitarimo dėl įprastinių ginklų ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės dalyvaujančia valstybe.

Malta toliau su susidomėjimu stebi ir visapusiškai remia pasiūlymą dėl teisiškai įpareigojančios Prekybos ginklais sutarties dėl prekybos visais įprastiniais ginklais bendrų tarptautinių standartų nustatymo, dėl kurios vyks derybos Jungtinėse Tautose. Maltos nuomone, tarpininkavimo prekyboje šaulių ir lengvaisiais ginklais srityje reikia dar daug atlikti pasauliniu lygiu. Tarpininkavimo veiklos kontrolė tebėra didelis prioritetas, nes pripažįstama, kad neteisėtas tarpininkavimas prekyboje ginklais ir neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais yra vieni iš pagrindinių nelegalią prekybą pasaulyje skatinančių veiksnių.

Malta taip pat remia visapusišką 2001 m. JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų įgyvendinimą ir sieks sėkmingos veiksmų plano dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo 2006 m. peržiūros konferencijos. Malta yra įsipareigojusi kovoti su šaulių ir lengvųjų ginklų plitimu ir netinkamu naudojimu bei palankiai vertina tarptautinio dokumento, įgalinančio valstybes laiku ir patikimai nustatyti bei surasti šaulių ir lengvuosius ginklus, priėmimą JT Generalinės Asamblėjos 60-oje sesijoje bei sieks užtikrinti, kad ateityje šis tarptautinis dokumentas būtų teisiškai įpareigojantis. Be to, Malta parėmė JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 60/68 dėl šaulių ir lengvųjų ginklų neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo bei pernelyg didelio jų sukaupimo daromo neigiamo poveikio humanitarinėje srityje ir vystymuisi, kurioje pripažįstamas vaidmuo, kurį moterys ir moterų organizacijos galėtų atlikti su šaulių ginklais susijusio nusiginklavimo, demobilizavimo ir reintegravimo procesuose, reikalavimas, kad į moterų ir mergaičių kovotojų ir išlaikytinių poreikius būtų atsižvelgiama nusiginklavimo, demobilizavimo ir reintegravimo programose, bei įsipareigojimas propaguoti ir ginti vaikų teises bei gerovę ginkluotų konfliktų metu.

Malta, kaip ES valstybė narė, yra prisijungusi prie Europos Sąjungos kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategijos, kurią ES priėmė 2005 m. gruodžio mėn.

Britų Sandraugos vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikime (BSVVS), kuris įvyko 2005 m. lapkričio mėn. Maltoje, Malta prisijungė prie kitų vyriausybių vadovų jiems priimant Baigiamąjį komunikatą, kuriame, inter alia, kalbama apie šaulių ir lengvuosius ginklus bei Prekybos ginklais sutartį. Baigiamajame komunikate Britų Sandraugos vyriausybių vadovai atkreipė dėmesį į prekybos įprastiniais ginklais bendrų tarptautinių standartų kūrimo pasiūlymą ir išreiškė pritarimą raginimams pradėti su Prekybos ginklais sutartimi susijusį darbą Jungtinėse Tautose. Šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu vyriausybių vadovai, inter alia, išreiškė didelį susirūpinimą dėl neteisėtos gamybos, nelegalios prekybos ir nekontroliuojamo tokių ginklų prieinamumo – dėl šių veiksnių yra pailginamas konfliktas, didėja ginkluotos prievartos mastas ir pakenkiama vystymuisi – todėl vyriausybių vadovai ragina visas valstybes nares prisidėti prie JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų stiprinimo.

NYDERLANDAI

2006 m. Nyderlandai prisidėjo prie toliau išvardytų institucijų, projektų ir kitos veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų srityje.

| — | Asociacija SaferAfrica, „Ilgalaikių veiksmų“ projektas, skirtas kovai su neteisėta prekyba šaulių ginklais Pietų, Vakarų ir Rytų Afrikoje; |
| --- | --- |

—

Asociacija SaferAfrica, „Ilgalaikių veiksmų“ projektas, skirtas kovai su neteisėta prekyba šaulių ginklais Pietų, Vakarų ir Rytų Afrikoje;

| — | Regioninis šaulių ginklų centras (RECSA), įgyvendinantis Nairobio deklaraciją ir Nairobio protokolą Didžiųjų ežerų regione ir Afrikos Kyšulyje; |
| --- | --- |

—

Regioninis šaulių ginklų centras (RECSA), įgyvendinantis Nairobio deklaraciją ir Nairobio protokolą Didžiųjų ežerų regione ir Afrikos Kyšulyje;

| — | Saferworld, „Ginkluoto smurto mažinimas, žmonių saugumo didinimas ir sąlygų sukūrimas tvariam vystymuisi kontroliuojant šaulių ginklus“; |
| --- | --- |

—

Saferworld, „Ginkluoto smurto mažinimas, žmonių saugumo didinimas ir sąlygų sukūrimas tvariam vystymuisi kontroliuojant šaulių ginklus“;

| — | Saugumo studijų institutas (ISS), šalių studijos ir tarpvalstybiniai tyrimai Pietų, Rytų ir Centrinėje Afrikoje, siekiant įgyvendinti projektą ir perduoti duomenis; |
| --- | --- |

—

Saugumo studijų institutas (ISS), šalių studijos ir tarpvalstybiniai tyrimai Pietų, Rytų ir Centrinėje Afrikoje, siekiant įgyvendinti projektą ir perduoti duomenis;

| — | IANSA, pasaulinio masto strategija šaulių ginklų mažinimo srityje; |
| --- | --- |

—

IANSA, pasaulinio masto strategija šaulių ginklų mažinimo srityje;

| — | Šaulių ginklų apžvalga, suteiktas pagrindinis finansavimas; |
| --- | --- |

—

Šaulių ginklų apžvalga, suteiktas pagrindinis finansavimas;

| — | Sander Francken dokumentinis filmas „Neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais bei sandėriai dėl jų“, finansinė parama dokumentinio filmo kūrimui ir platinimui; |
| --- | --- |

—

Sander Francken dokumentinis filmas „Neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais bei sandėriai dėl jų“, finansinė parama dokumentinio filmo kūrimui ir platinimui;

| — | Ženevos forumas „Taikos kūrimas ir saugumo partnerystės“; |
| --- | --- |

—

Ženevos forumas „Taikos kūrimas ir saugumo partnerystės“;

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), veikla, skirta kovai su šaulių ginklų platinimu ir neteisėta prekyba jais Argentinoje; |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), veikla, skirta kovai su šaulių ginklų platinimu ir neteisėta prekyba jais Argentinoje;

| — | Saferworld, projektas „Biting the Bullet“; |
| --- | --- |

—

Saferworld, projektas „Biting the Bullet“;

| — | Organizacija „HALO Trust“, šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų surinkimas ir sunaikinimas Afganistane; |
| --- | --- |

—

Organizacija „HALO Trust“, šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų surinkimas ir sunaikinimas Afganistane;

| — | Organizacija „HALO Trust“, „Ginklų ir šaudmenų sunaikinimo programa Angoloje, I etapas“, techninė parama Angolos pilietiniam nusiginklavimui; |
| --- | --- |

—

Organizacija „HALO Trust“, „Ginklų ir šaudmenų sunaikinimo programa Angoloje, I etapas“, techninė parama Angolos pilietiniam nusiginklavimui;

| — | ESBO, šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų sunaikinimo ir saugaus sandėliavimo projektas Tadžikistano Respublikoje; |
| --- | --- |

—

ESBO, šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų sunaikinimo ir saugaus sandėliavimo projektas Tadžikistano Respublikoje;

| — | UNIDIR, „Saugumo porikių įvertinimo protokolo“ rengimas; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, „Saugumo porikių įvertinimo protokolo“ rengimas;

| — | UNIDIR, lyginamasis tyrimas apie tarpininkavimo veiklą, paskelbtas 2006 m.; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, lyginamasis tyrimas apie tarpininkavimo veiklą, paskelbtas 2006 m.;

| — | JT vystymo programa bei Bosnija ir Hercegovina, Šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų sunaikinimas; |
| --- | --- |

—

JT vystymo programa bei Bosnija ir Hercegovina, Šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų sunaikinimas;

| — | JT vystymo programa ir Kosovas, „Kosovo šaulių ginklų kontrolės iniciatyva“; |
| --- | --- |

—

JT vystymo programa ir Kosovas, „Kosovo šaulių ginklų kontrolės iniciatyva“;

| — | JT vystymo programa bei Krizių prevencijos ir kompensacijų biuro (BCPR) patikos fondas, bendras indėlis į 4 paslaugų liniją – šaulių ir lengvieji ginklai; |
| --- | --- |

—

JT vystymo programa bei Krizių prevencijos ir kompensacijų biuro (BCPR) patikos fondas, bendras indėlis į 4 paslaugų liniją – šaulių ir lengvieji ginklai;

| — | JT vystymo programa ir BCPR patikos fondas, šaulių ginklų kontrolė Manu upės sąjungos regione; |
| --- | --- |

—

JT vystymo programa ir BCPR patikos fondas, šaulių ginklų kontrolė Manu upės sąjungos regione;

| — | NATO Techninio aprūpinimo ir tiekimo agentūros (NAMSA) Partnerystės taikos labui (PfP) patikos fondas, šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų bei šaudmenų sunaikinimas Ukrainoje; |
| --- | --- |

—

NATO Techninio aprūpinimo ir tiekimo agentūros (NAMSA) Partnerystės taikos labui (PfP) patikos fondas, šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų bei šaudmenų sunaikinimas Ukrainoje;

| — | NAMSA (NATO) Partnerystės taikos labui (PfP) patikos fondas, šaudmenų sunaikinimas Albanijoje. |
| --- | --- |

—

NAMSA (NATO) Partnerystės taikos labui (PfP) patikos fondas, šaudmenų sunaikinimas Albanijoje.

LENKIJA

Ūkio ministerija, kaip ir ankstesniais metais, surengė dvišalius ir tarptautinius susitikimus, juos bendrai finansavo ir juose dalyvavo. Susitikimuose buvo pristatomi Lenkijos ginklų eksporto kontrolės sistemos principai ir patirtis. 2006 m. buvo surengti keli dvišaliai seminarai ir konsultacijos šiuo klausimu, be kita ko, su Ukraina – sausio ir rugpjūčio mėn., Kroatija – kovo ir lapkričio mėn., Slovakija – balandžio mėn., Bulgarija, Serbija ir Juodkalnija – gegužės mėn., Bosnija ir Hercegovina – birželio mėn., Vengrija – rugsėjo mėn. ir Vokietija – spalio mėn. Šiuose susitikimuose buvo aptarti įvairūs su eksporto kontrolės sistema susiję klausimai. Lenkija pateikė nacionalinių eksporto kontrolės teisės aktų ir sistemos esamos padėties apžvalgą bei politinius motyvus, į kuriuos atsižvelgiama išduodant licencijas. Ypatingas dėmesys buvo skirtas įsipareigojimams, susijusiems su Lenkijos naryste ES (ES elgesio kodekso pagrindinė paskirtis), Wassenaaro susitarimu (rezoliucijos ir nuostatos) ir JT veiksmų programa dėl šaulių ir lengvųjų ginklų. Licencijas išduodantys ekspertai pristatė, kaip veikia Lenkijos eksporto kontrolė, ir pateikė praktinių tarpžinybinio bendradarbiavimo pavyzdžių.

RUMUNIJA

2006 m. Rumunija dalyvavo keliose regioninėse ir tarptautinėse iniciatyvose, susijusiose su šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais: Interpolas, Europolas, Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo organizacija (BSEC), Vidurio Europos iniciatyva (CEI) ir SECI regioninis kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu centras.

2006 m. sausio mėn. buvo skirtos lėšos integruotos sienos valdymo sistemos kūrimui, o pasienio policija įsteigė „Ryšių ir informacinių technologijų biurą“ sistemos įgyvendinimui prižiūrėti. Sienos saugumas taip pat pagerėjo įsigijus papildomos IT įrangos, surengus mokymus veiklos rizikos analizės klausimais bei papildomai priėmus 1 800 pasienio policijos pareigūnų.

Rumunija yra įvairių su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusių tarptautinių ir regioninių mechanizmų, įskaitant ESBO, JT veiksmų programą ir Wassenaaro susitarimą, dalyvė.

2006 m. Rumunijos ekspertai dalyvavo JT vyriausybinių ekspertų grupės, skirtos svarstyti tolesnius veiksmus stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusio neteisėto tarpininkavimo prevencijos, kovos su juo ir jo panaikinimo srityje, pirmoje sesijoje.

Ataskaitos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų perdavimo pateikiamos susijusioms organizacijoms ir forumams, tačiau metinės ataskaitos dėl įprastinių ginklų taip pat yra viešai skelbiamos Nacionalinės eksporto kontrolės agentūros (ANCEX) oficialioje tinklavietėje (www.ancex.ro).

SLOVAKIJA

Regioniniu lygiu

Slovakija laikosi ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje ir, kaip ESBO narė, kasmet teikia informaciją apie šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą, importą ir perteklių, įskaitant kitą susijusią šios srities informaciją pagal ESBO dokumentą šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu. Vykdydama eksporto kontrolės politiką Slovakija laikosi ESBO principų dėl ginklų perdavimo.

Pasauliniu lygiu

Eksporto kontrolės srityje Slovakija vykdo tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijoms.

Slovakija yra viena iš JT protokolą prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildantį JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, pasirašiusių šalių.

Nuo šių metų Slovakija kasmet teiks informaciją JT registrui apie šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą ir importą pagal Rezoliuciją 61/66.

SLOVĖNIJA

2005 m. Slovėnija pirmininkavo ESBO. Todėl šiuo laikotarpiu Slovėnija, vykdydama veiklą šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, daugiausia dėmesio skyrė ESBO programai. Ši veikla buvo tęsiama visus 2006 m. Dėl to toliau nurodyti finansiniai įnašai apima 2005 ir 2006 m.

2005 m. Slovėnijos Vyriausybė skyrė 100 000 EUR ESBO projektų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų pertekliaus sunaikinimo įgyvendinimui. 2006 m. Slovėnija toliau vykdė projektus ir naudojo 2005 m. skirtas lėšas, o Vyriausybė papildomai skyrė 15 025 EUR šiems tikslams.

2005 ir 2006 m. Slovėnijos išlaidos šioje srityje buvo numatytos šiems projektams:

| 1. | Tadžikistanas: 40 000 EUR šaulių ir lengvųjų ginklų sandėliavimo patalpų įrengimui. |
| --- | --- |

1.

Tadžikistanas: 40 000 EUR šaulių ir lengvųjų ginklų sandėliavimo patalpų įrengimui.

| 2. | Tadžikistanas: 19 808,12 EUR 108 raketų leidimo įrenginių sunaikinimui, bendrai finansavo Slovėnija ir Andora (bendra projekto vertė: 36 990 EUR). |
| --- | --- |

2.

Tadžikistanas: 19 808,12 EUR 108 raketų leidimo įrenginių sunaikinimui, bendrai finansavo Slovėnija ir Andora (bendra projekto vertė: 36 990 EUR).

| 3. | Azerbaidžanas: 15 191,88 EUR raketinio kuro mišinių sunaikinimo projekto I etapui. Dabar I etapas jau yra baigtas. |
| --- | --- |

3.

Azerbaidžanas: 15 191,88 EUR raketinio kuro mišinių sunaikinimo projekto I etapui. Dabar I etapas jau yra baigtas.

| 4. | Ukraina: 25 000 EUR skirta UXO radiolokacijos stočių ir minų detektorių įsigijimui bei 15 025 EUR UXO naikinimo prietaisų įsigijimui. Šie projektai įgyvendinami siekiant panaikinti incidento, įvykusio Novobohdanivkos įprastinių šaudmenų sandėlyje (Ukraina), padarinius. |
| --- | --- |

4.

Ukraina: 25 000 EUR skirta UXO radiolokacijos stočių ir minų detektorių įsigijimui bei 15 025 EUR UXO naikinimo prietaisų įsigijimui. Šie projektai įgyvendinami siekiant panaikinti incidento, įvykusio Novobohdanivkos įprastinių šaudmenų sandėlyje (Ukraina), padarinius.

2005 ir 2006 m. Slovėnijos visos išlaidos pirmiau nurodytiems projektams sudarė 115 025 EUR. Kai kurie šių projektų tebėra įgyvendinami, o nepanaudotos lėšos sudaro 35 091 EUR.

2006 m. gruodžio 5–6 d. Briuselyje vykusio ESBO Ministrų tarybos susitikimo metu Slovėnija kartu su ESBO sekretoriatu pristatė ESBO projektų įgyvendinimą šaulių ir lengvųjų ginklų, įprastinių šaudmenų atsargų ir raketinio kuro mišinių srityse. Be to, buvo pristatytas Slovėnijos indėlis į šių projektų vykdymą ir finansavimą. Slovėnijos atstovai reguliariai dalyvauja ESBO ekspertų vykdomuose įvertinimo vizituose šalyse, kuriose yra problemų šioje srityje, o Slovėnijos nuolatinės misijos atstovas ESBO šios organizacijos Bendradarbiavimo saugumo srityje forume (BSF) koordinuoja klausimus, susijusius su įprastinių šaudmenų pertekliaus sunaikinimu.

ISPANIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų srityje Ispanija aktyviai dalyvauja JT, ESBO darbe, darbe pagal Wassenaaro susitarimą bei Šaulių ir lengvųjų ginklų parlamentinio forumo darbe.

Finansinė, techninė ir kitokia pagalba, teikiama JT organų ir kitų tarptautinių ar regioninių bei nevyriausybinių organizacijų vykdomoms atitinkamoms programoms ir projektams

2005 m. gruodžio mėn. Ispanija pasirašė Susitarimo memorandumą su Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) vykdomuoju sekretoriumi, kuriuo pasižadėjo skirti ne mažiau kaip 1 000 000 EUR (numatytų išmokėti 2006–2008 m. laikotarpiu), kaip įnašą į ECOWAS veiklą ir programas, apimant 750 000 EUR paramą „Šaulių ginklų kontrolės Vakarų Afrikoje programai“.

Finansinė, techninė ir kitokia dvišalė pagalba, teikiama kitoms valstybėms, ypač nukentėjusiuose regionuose

Ispanija toliau vykdė 2005 m. inicijuotą techninės pagalbos programą, pagal kurią Guardia Civil suteikė pagalbą Žaliojo Kyšulio Respublikos valdžios institucijoms (Vidaus reikalų ministerijai) kontroliuojant šaunamuosius ginklus ir sprogmenis.

Praktinių priemonių koordinavimas su kitomis valstybėmis narėmis ir Europos Komisija

Ispanija dalyvavo su ES direktyva dėl šaunamųjų ginklų ir ES direktyva dėl sprogmenų susijusiuose susitikimuose, kurie vyko Briuselyje. Ispanija reguliariai naudojasi konsultacijų su kitomis ES valstybėmis narėmis mechanizmu, numatytu ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje. Visos ataskaitos dėl pamestų ar pavogtų šaunamųjų ginklų yra perduodamos Teismo policijos tarnybos ryšių biurui, kuris praneša visus svarbius duomenis Šengeno informacinei sistemai (SIS). Ispanija, siekdama sustiprinti Maroko sienų kontrolę, dalyvauja ES MEDA programoje; taip pat ES koordinavimo biuro Palestinos policijai remti veikloje bei PAMECA misijoje, skirtoje paremti Albanijos policijos organizavimą ir jos sustiprinimą.

ES operacijos „Althea“ (Bosnija ir Hercegovina) metu Ispanijos pajėgos, dislokuotos kartu su Pietų suvienytomis pajėgomis, nuo 2004 m. integruotomis į ES vadovaujamas pajėgas (EUFOR), surinko šiuos ginklus: 60 700 šovinių, 145 raketinius sviedinius (99 užtaisyti, kiti – tušti), 79 ginklus, 730 rankinių granatų, 56 kovines granatas, 3 200 minų ir apie 6,1 kg sprogmenų.

Kosove vykdydamos „Bendros jungtinės iniciatyvos“ operaciją Ispanijos pajėgos surinko 3medžioklės graižtvinius šautuvus ir 6 panašios ginkluotės šovinius.

ŠVEDIJA

2006 m. Švedija parėmė įvairias su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias programas, įskaitant:

| — | Bendradarbiaujant su ESBO pasiektą susitarimą su JT vystymo programos ir BCPR paramos projektais dėl šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimo ESBO regiono šalyse, tokiose kaip Baltarusija (25 000 000 Švedijos kronų (SEK)); maždaug 2 700 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujant su ESBO pasiektą susitarimą su JT vystymo programos ir BCPR paramos projektais dėl šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimo ESBO regiono šalyse, tokiose kaip Baltarusija (25 000 000 Švedijos kronų (SEK)); maždaug 2 700 000 EUR).

| — | Finansavimą Šaulių ginklų apžvalgai (1 000 000 SEK; maždaug 107 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimą Šaulių ginklų apžvalgai (1 000 000 SEK; maždaug 107 000 EUR).

| — | Finansavimą organizacijai Saferworld (800 000 SEK; maždaug 86 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimą organizacijai Saferworld (800 000 SEK; maždaug 86 000 EUR).

| — | Finansavimą Viva Rio projektui Lotynų Amerikoje (350 000 SEK; maždaug 37 500 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimą Viva Rio projektui Lotynų Amerikoje (350 000 SEK; maždaug 37 500 EUR).

| — | Finansavimą IANSA tinklui (350 000 SEK; maždaug 37 500 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimą IANSA tinklui (350 000 SEK; maždaug 37 500 EUR).

| — | Per ESBO suteiktą paramą šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimui Tadžikistane (800 000 SEK; maždaug 86 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Per ESBO suteiktą paramą šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimui Tadžikistane (800 000 SEK; maždaug 86 000 EUR).

Švedijos pagalbos vystymuisi institucija SIDA taip pat parėmė šiuos su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusius projektus:

| — | Finansavimas Arias Foundation projektui Lotynų Amerikoje (1 500 000 SEK; maždaug 161 800 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimas Arias Foundation projektui Lotynų Amerikoje (1 500 000 SEK; maždaug 161 800 EUR).

| — | Finansavimas Oxfam GB Vakarų Afrikos ginklų kontrolės programai (6 000 000 SEK; maždaug 647 115 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimas Oxfam GB Vakarų Afrikos ginklų kontrolės programai (6 000 000 SEK; maždaug 647 115 EUR).

| — | Finansavimas organizacijai Saferworld, programoms Afrikos Kyšulyje ir Didžiųjų ežerų regione (3 200 000 SEK; maždaug 345 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimas organizacijai Saferworld, programoms Afrikos Kyšulyje ir Didžiųjų ežerų regione (3 200 000 SEK; maždaug 345 000 EUR).

| — | Finansavimas JT vystymo programai ir BCPR, skirtas paremti ECOWAS šaulių ginklų kontrolės programą (10 000 000 SEK; maždaug 1 078 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimas JT vystymo programai ir BCPR, skirtas paremti ECOWAS šaulių ginklų kontrolės programą (10 000 000 SEK; maždaug 1 078 000 EUR).

| — | Finansavimas JT vaikų fondui (UNICEF) (maždaug 1 900 000 SEK; maždaug 204 960 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansavimas JT vaikų fondui (UNICEF) (maždaug 1 900 000 SEK; maždaug 204 960 EUR).

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

JK kovoja su šaulių ir lengvųjų ginklų tiekimu, prieinamumu ir paklausa taikydama pažangias strategijas ir programas. Užsienio ir Britų Sandraugos reikalų ministerija, Tarptautinio vystymosi ministerija ir Gynybos ministerija bendradarbiauja įgyvendindamos JK politiką, kuri papildomai finansuojama iš Pasaulinių konfliktų prevencijos fonde numatytų šaulių ir lengvųjų ginklų strategijai (2004–2007 m.) skirtų lėšų – 13 mln. svarų sterlingų. Praėjusiais metais JK parėmė programas, kurias vykdo JT agentūros ir nevyriausybinės organizacijos, skirtas ginklams ir šaudmenims surinkti, tvarkyti ir sunaikinti; įgyvendinti galiojančius regioninius susitarimus; kurti ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus bei didinti vietinės pilietinės visuomenės gebėjimus. JK veikianti nevyriausybinė organizacija Saferworld yra viena pagrindinių partnerių. JK taip pat skyrė lėšų Šaulių ginklų apžvalgai siekdama paremti į politikos kryptis orientuotą šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės ir ginkluoto smurto mažinimo tyrimą, bei parėmė pasaulinę kampaniją ir propagavimą šaulių ginklų bei Prekybos ginklais sutarties klausimais, o šią veiklą koordinavo IANSA ir Ginklų kontrolės kampanija. JK per Jungtinių Tautų taikos, nusiginklavimo ir plėtros Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybėse regioninį centrą (UN–LiREC) parėmė daugiau nei 2 000 teisėsaugos pareigūnų mokymus Lotynų Amerikos regione. Be to, JK parėmė pažangią programą, apimančią bendruomenių iniciatyvas, šaulių ginklų kontrolę ir saugumo sektoriaus reformą (SSR), kurią Viva Rio įgyvendina Brazilijoje. JK per Regioninį šaulių ginklų centrą toliau remia subregioninio susitarimo Didžiųjų ežerų regione ir Afrikos Kyšulyje – Nairobio protokolo, skirto kovoti su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu ir netinkamu naudojimu, įgyvendinimą. Praėjusiais metais JK finansavo ginklų ir šaudmenų sunaikinimą bei mokymus Pietų Afrikoje, Baltarusijoje ir Kosove. Galiausiai JK pasirašė naują finansavimo susitarimą su Parlamentiniu forumu, kuriuo siekiama didinti parlamento informuotumą bei vykdyti nacionalinės šaulių ginklų kontrolės priežiūrą.

EUROPOS SĄJUNGA

2006 m. Taryba priėmė ES koncepciją dėl nusiginklavimo, demobilizavimo ir reintegravimo (NDR), patvirtinus politikos dokumentus dėl saugumo sektoriaus reformos (SSR), kurie apima Europos Komisijos komunikatą dėl SSR ir ES gynybos politikos koncepciją dėl SSR. Abiejuose dokumentuose apibrėžta politika, skirta šaulių ginklų klausimams spręsti. Juose nurodyta, kad šaulių ir lengvieji ginklai, NDR bei SSR yra prioritetinės veiklos sritys situacijose po konflikto.

Afrikai, palyginti su kitais žemynais, ES skyrė didžiausią dėmesį ir finansavimą. ES skyrė 17 mln. EUR, iš jų: 2 mln. EUR ECOWAS (0,515 mln. EUR – BUSP ir 1,5 mln. EUR – Europos plėtros fondui) siekdama paremti Konvenciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei jos įgyvendinimą per nacionalines komisijas; 8 mln. UR (EPF) NDR programoms Kongo Brazavilyje; ir 7 mln. EUR, kurie buvo skirti UNICEF ir Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui (TRKK) įvairių priemonių nuo NDR vaikams iki ginkluotų konfliktų aukų apsaugos (EIDHR – Europos iniciatyva demokratijai ir žmogaus teisėms remti) įgyvendinimui.

Pietryčių Europa: 5,7 mln. EUR (Bandomieji projektai ir TAIEX) regioniniams projektams ir specialiai paramai Kroatijai, skirti nacionalinių valdžios institucijų administracinių, teismų bei teisėsaugos veiklos gebėjimų stiprinimui šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų atsargų vidaus valdymo ir eksporto kontrolės srityse, įskaitant pilietinės visuomenės informavimą ir švietimą.

Ukraina: 1,2 mln. EUR (1 mln. EUR – BUSP, 0,2 mln. EUR – TACIS) buvo skirta šaulių ir lengvųjų ginklų pertekliaus sunaikinimui įgyvendinant NATO (NAMSA) projektą bei mokymų rengimui ir pajėgumų kūrimui, kad būtų saugiai tvarkomi Novobohdanivka šaudmenų sandėliai, koordinuojant veiksmus su ESBO.

Lotynų Amerika: 700 000 EUR (BUSP) buvo skirti UN–LiREC baigiamajam programos etapui, kuris prasidėjo 2001 m. ir buvo skirtas kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros valstybių regione – buvo rengiami mokymai instruktoriams.

Azija: Afganistane 26,2 mln. EUR (ALA – Azijos ir Lotynų Amerikos valstybės) buvo skirti „Šaudmenų projektui“. Penkerių metų ES ASAC (ES pagalba šaulių ir lengvųjų ginklų sumažinimui Kambodžoje) projektas (BUSP) Kambodžoje buvo sėkmingai užbaigtas.

EB pagalbos pagrindinės priemonės 2007–2013 m. laikotarpiu buvo programuojamos 2006 m. Europos Komisija siekė įtraukti su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusius klausimus į šalių ir regionų strateginius dokumentus. Bendrai rengdamos nacionalinius ir regioninius veiksmų planus šalys partnerės turi galimybę suteikti tinkamus politinius ir finansavimo prioritetus šių klausimų sprendimui.

III.   DALYVAVIMAS TARPTAUTINIŲ IR REGIONINIŲ ORGANIZACIJŲ DARBE

AUSTRIJA

Austrijos pirmininkavimo metu 2006 m. pirmoje pusėje ES sutvirtino savo pagrindinį vaidmenį JT šaulių ir lengvųjų ginklų procese, imdamasi iniciatyvos sausiomėn. įvykusiame parengiamajame susitikime ir birželio mėn. įvykusioje 2001 m. veiksmų programos peržiūros konferencijoje.

ES pavyko pasiekti, kad jos nustatyti prioritetai – pagerinti šaulių ir lengvųjų ginklų perdavimo kontrolę, inicijuoti JT procesą dėl šaudmenų, įgyvendinti ženklinimo ir paieškos priemonę, paspartinti JT veiksmus kovos su neteisėtu tarpininkavimu srityje, įtraukti šaulių ginklų klausimus į vystymo ir skurdo mažinimo strategijas bei pasaulio mastu vykdyti tolesnius veiksmus JT veiklos srityje – būtų svarstomi konferencijoje.

Rengdamasi peržiūros konferencijai Austrija padarė ES demaršus 42 valstybėse, o keliuose dvišaliuose susitikimuose paprašė palaikyti ES poziciją.

BULGARIJA

2006 m. Bulgarija kartu su kitomis valstybėmis parėmė JTGA rezoliuciją 61/89 „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“, pritardama požiūriui, kad tarptautinei bendruomenei yra naudinga sudaryti veiksmingą Ginklų kontrolės sutartį, kuri nustatytų teisiškai įpareigojančius prekybos įprastiniais ginklais principus.

Remdamasi ESBO dokumentu šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu 2006 m. birželio 28 d. Bulgarija pateikė savo metinę informaciją apie šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą ir importą 2005 m.

2006 m. Bulgarija perėmė ESBO Bendradarbiavimo saugumo srityje forumo (BSF) pirmininkavimą. BSF pirmininkaujanti Bulgarija surengė specialų posėdį šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais (2006 m. gegužės 17 d., Viena). Šis posėdis sudarė sąlygas pasirengti ESBO ir BSF indėliui į JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo peržiūros konferencijai (2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d., Niujorkas). Be to, BSF pirmininkas pateikė ataskaitą JT peržiūros konferencijai dėl ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu įgyvendinimo bei veiklos pagal projektą skirtingose ESBO dalyvaujančiose šalyse.

2006 m. Bulgarija dalyvavo keliose su šaulių ir lengvųjų ginklų problemomis susijusiose tarptautinėse konferencijose, kursuose, seminaruose ir susitikimuose, kuriuos surengė JT, ESBO, ES, NATO ir kitos tarptautinės bei regioninės organizacijos.

Iš jų pagrindinis 2006 m. renginys buvo pirma JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencija (2006 m. birželio 25 d.–liepos 7 d., Niujorkas).

Bulgarijos ekspertai taip pat dalyvavo JT vyriausybinių ekspertų grupės, skirtos svarstyti tolesnius veiksmus stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusio neteisėto tarpininkavimo prevencijos, kovos su juo ir jo panaikinimo srityje, pirmoje sesijoje (2006 m. lapkričio 27 d.–gruodžio 1 d., Ženeva).

Šaulių ir lengvųjų ginklų (įskaitant nešiojamas priešlėktuvines ginklų sistemas) eksporto kontrolės srityje Bulgarijos Respublika visiškai vykdo savo tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su jos dalyvavimu ir (arba) naryste visuose tarptautiniuose eksporto kontrolės režimuose ir tarptautinėse organizacijose, ypač JT ir (arba) ESBO embargu ir (arba) Wassenaaro susitarimo įsipareigojimais.

Bulgarijos ekspertai aktyviai dalyvavo seminare „Nešiojamos priešlėktuvinės ginklų sistemos – veiksmingos tarptautinės priemonės grėsmei sumažinti“, kurį surengė Izraelis (2006 m. balandžio 5–6 d., Jeruzalė), bei seminare šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto kontrolės klausimais, kurį surengė Oxfam, Saferworld ir Amnesty International (2006 m. balandžio 20 d., Briuselis).

Muitinės agentūros ekspertai dalyvavo seminare tarpininkavimo veiklos klausimais, kurį surengė RACVIAC, ESBO, Vokietija, Nyderlandai ir Norvegija (2006 m. kovo 29–30 d., Zagrebas).

2006 m. Vidaus reikalų ministerija kartu su JAV Prekybos departamentu prisidėjo rengiant mokymo kursą teisėsaugos srityje, siekiant pagerinti galiojančių teisės aktų nuostatų dėl ginklų ir dvejopo naudojimo prekių bei technologijų eksporto kontrolės įgyvendinimą.

KIPRAS

[informacijos nepateikė]

ČEKIJA

Čekija aktyviai dalyvauja įgyvendinant JT veiksmų programą dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais. 2006 m. Čekija skyrė 1 000 000 Čekijos kronų (CZK) (47 308,17 USD arba 34 910 EUR) Taikos stiprinimo taikant praktines nusiginklavimo priemones patikos fondo veiklai. Šios lėšos bus naudojamos „Koordinavimo veiksmų šaulių ginklų srityje“ (CASA) mechanizmo duomenų bazės antram etapui, kuris įgyvendinamas 2006 m. lapkričio mėn.–2007 m. lapkričio mėn., remti. Vienas pagrindinių CASA duomenų bazės tikslų – stebėti JT veiksmų programos įgyvendinimą atskirose JT valstybėse narėse.

2006 m. koordinuojant agentūrų veiklą daugiausia dėmesio buvo skirta konkrečiai pasirengimui JT 2006 m. veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijai bei daugiašalės ženklinimo ir paieškos priemonės įgyvendinimui. Be to, atitinkamai dėmesio buvo skirta diskusijoms kituose susijusiuose daugiašaliuose forumuose (JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas, ESBO, Wassenaaro susitarimas).

Čekija, inter alia, bendradarbiavo su Limoje ir Vysbadene veikiančiais Interpolo nacionaliniais biurais dėl 147 atvejų, susijusių su 1 791 ginklu.

DANIJA

2006 m. Danija tęsė savo dalyvavimą JT veikloje šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, įskaitant Atvirą darbo grupę neteisėtų šaulių ir lengvųjų ginklų ženklinimo ir paieškos klausimais bei JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferenciją, ir kaip Saugumo Tarybos narė – diskusijose šiais klausimais. Be to, Danija tęsė savo dalyvavimą su Wassenaaro susitarimu ir ESBO susijusioje veikloje, įskaitant seminarus bei kitas iniciatyvas, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais. Danija taip pat dalyvauja Šiaurės ir Baltijos šalių bendradarbiavime ginklų kontrolės ir prekybos ginklais srityje. Danija įgyvendina ESBO dokumentą šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu bei Wassenaaro susitarimo šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto geriausios praktikos gaires.

ESTIJA

2006 m. balandžiomėn. Estija surengė ginklų kontrolės patikrinimą Turkmėnistane įgyvendindama ESBO Vienos dokumentą. Inspektoriai tikrino, ar tikrinamos šalies pateikti duomenys apie esamus ginklus yra teisingi. Patikrinimo ataskaita buvo perduota visoms ESBO dalyvaujančioms valstybėms.

Estija yra Wassenaaro susitarimo dalyvaujanti valstybė.

Estijos atstovai aktyviai dalyvavo keliose JT, ESBO, ES ir kitų tarptautinių organizacijų bei NVO surengtose tarptautinėse konferencijose, kursuose ir seminaruose, skirtuose su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusioms problemos. Pagrindinis įvykis buvo pirma JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencija.

Strateginių prekių komisijos atstovai taip pat aktyviai dalyvavo Europos Sąjungos įprastinės ginkluotės eksporto kontrolės darbo grupės (COARM) ir dvejopo naudojimo prekių darbo grupės (WPDUG) darbe. Estijos iniciatyva ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje geriausia praktika buvo papildyta nauja pranešimo apie atsisakymo įtraukti ginklų tarpininką į registrą tvarka.

Estija kasmet teikia ataskaitas JT įprastinių ginklų registrui.

SUOMIJA

Suomija aktyviai dalyvauja pagal tarptautinių organizacijų ir regioninius susitarimus su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiais klausimais vykdomame darbe. Suomija dalyvauja JT, ESBO, NATO ir Euroatlantinės partnerystės tarybos (EAPT) bei Wassenaaro susitarimo susitikimuose bei rengiant jų ataskaitas. Suomija taip pat dalyvauja Vyriausybinių ekspertų grupės (VEG) dėl tarpininkavimo veikloje.

Dalyvavimas tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe

| — | Į ESBO konfliktų prevencijos centrą buvo komandiruotas Bendradarbiavimo saugumo srityje forumo (FSF) paramos pareigūnas, atsakingas už šaulių ginklų klausimus; |
| --- | --- |

—

Į ESBO konfliktų prevencijos centrą buvo komandiruotas Bendradarbiavimo saugumo srityje forumo (FSF) paramos pareigūnas, atsakingas už šaulių ginklų klausimus;

| — | Finansinė parama 2006 m. gegužės mėn. Helsinkyje įvykusiam Saferworld seminarui „Biting the Bullet“ vykdant veiklą, kuria remiamas pasirengimas JT peržiūros konferencijai šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais (iš viso 60 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Finansinė parama 2006 m. gegužės mėn. Helsinkyje įvykusiam Saferworld seminarui „Biting the Bullet“ vykdant veiklą, kuria remiamas pasirengimas JT peržiūros konferencijai šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais (iš viso 60 000 EUR);

| — | Finansinė parama regioniniam šaulių ginklų kontrolės projektui Gvatemaloje, Hondūre, Salvadore ir Nikaragvoje, kurį įgyvendina institutas IEPADES (Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible). Šiuo projektu siekiama sumažinti neteisėtą prekybą šaulių ginklais pirmiau nurodytų valstybių pasienio zonose (iš viso maždaug 30 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Finansinė parama regioniniam šaulių ginklų kontrolės projektui Gvatemaloje, Hondūre, Salvadore ir Nikaragvoje, kurį įgyvendina institutas IEPADES (Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible). Šiuo projektu siekiama sumažinti neteisėtą prekybą šaulių ginklais pirmiau nurodytų valstybių pasienio zonose (iš viso maždaug 30 000 EUR);

| — | Finansinė parama Šaulių ginklų apžvalgai siekiant išleisti 2006 m. šaulių ginklų apžvalgos katalogą (iš viso 20 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Finansinė parama Šaulių ginklų apžvalgai siekiant išleisti 2006 m. šaulių ginklų apžvalgos katalogą (iš viso 20 000 EUR);

| — | Finansinė parama UNIDIR (Jungtinių Tautų nusiginklavimo mokslinių tyrimų institutas) pagalbos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje tyrimams (iš viso 20 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Finansinė parama UNIDIR (Jungtinių Tautų nusiginklavimo mokslinių tyrimų institutas) pagalbos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje tyrimams (iš viso 20 000 EUR);

| — | Finansinė parama IANSA (Tarptautinis veiksmų dėl šaulių ginklų tinklas) remiant su Prekybos ginklais sutartimi susijusią veiklą (iš viso 15 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Finansinė parama IANSA (Tarptautinis veiksmų dėl šaulių ginklų tinklas) remiant su Prekybos ginklais sutartimi susijusią veiklą (iš viso 15 000 EUR).

PRANCŪZIJA

Nuo 2006 m. Prancūzija aktyviai dalyvavo Vyriausybinių ekspertų grupės dėl tarpininkavimo, įsteigtos Rezoliucija 60/81 „Neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais“, diskusijose.

Antrus metus iš eilės Prancūzija kartu su Vokietija pateikė rezoliucijos dėl problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo, projektą JT Generalinės Asamblėjos 61-os sesijos pirmajam komitetui. Ši rezoliucija buvo priimta.

2006 m. Prancūzija pradėjo tarptautinę iniciatyvą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais naudojantis oro transportu. Į šią iniciatyvą įsitraukė Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), Europos Sąjunga, G8 grupė ir Wassenaaro susitarimo šalys. Šios iniciatyvos tikslas – pagerinti valstybių bendradarbiavimą kontroliuojant privačias oro linijas, įtariamas dalyvaujant neteisėtoje prekyboje ginklais pažeidžiant Jungtinių Tautų embargus, tuo pat metu vedant dialogą su oro transporto pramonės sektoriumi dėl būdų ir priemonių, reikalingų padidinti tokiu būdu transportuojamų šaulių ir lengvųjų ginklų bei tų šaudmenų paieškos galimybes, skaidrumą ir saugumą. Ši iniciatyva yra 2005 m. ES priimto veiksmų plano dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais bei jų šaudmenimis pratęsto įgyvendinimo dalis. (2006 m.) Sankt Peterburge įvykusiame G8 grupės aukščiausio lygio susitikime buvo prisiimtas įsipareigojimas remti šią iniciatyvą. ESBO taip pat parėmė šią iniciatyvą ministrų susitikime Briuselyje (gruodžio mėn.).

VOKIETIJA

Vokietija aktyviai dalyvauja tarptautinių bei regioninių organizacijų darbe ir susitarimuose, susijusiuose su šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant jų šaudmenis. visų pirma tai yra JT, ESBO, NATO ir Wassenaaro susitarimas. Vokietija reguliariai komandiruoja ekspertus dalyvauti šių organizacijų rengiamuose tyrimo bei įvertinimo vizituose ir pasitarimuose bei seminaruose. 2006 m. tokios iniciatyvos visų pirma buvo susijusios su Kirgizija, Tadžikistanu, Turkmėnistanu ir Ukraina.

Vokietija kartu su Prancūzija pateikė JT GA Rezoliuciją 61/72 pavadinimu „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo“. Ja siekiama tarptautinėje darbotvarkėje skirti daugiau dėmesio šaudmenų ir susijusiam jų atsargų klausimui. Pagrindinis neteisėtos prekybos šaltinis yra tai, kad atsargos nėra saugiai, veiksmingai bei efektyviai valdomos ir neužtikrinama jų apsauga. Rezoliucijoje numatytas sprendimas 2008 m. suburti JT vyriausybinių ekspertų grupę įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus klausimu.

ESBO lygiu Vokietija ir toliau prisidėjo visų pirma prie ESBO geriausios praktikos vadovo šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų srityje rengimo. 2006 m. buvo pateikti pirmieji šaudmenų transportavimo bei šaudmenų ženklinimo, jų registro ir jų paieškos geriausios praktikos vadovų projektai.

Vokietija toliau rėmė pastangas NATO sistemoje sukurti standartizuotas techninio bendradarbiavimo ir mokymo susikaupusių atsargų valdymo klausimais formas. 2006 m. vasario mėn. Vokietija Geilenkirchen surengė seminarą, skirtą toliau plėtoti tokių iniciatyvų vykdymo daugiašaliu lygiu procedūras. Kartu su Šveicarija, Jungtine Karalyste ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis Vokietija parengė daugiašalį mokymo kursą šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais, kuris pirmą kartą buvo surengtas 2006 m. rudenį Šveicarijoje ir kuriame dalyvavo asmenys daugiau nei iš 20 šalių; šis kursas nuo 2007 m. bus perduotas NATO mokyklai Oberammergau.

GRAIKIJA

Graikijos Viešosios tvarkos ministerijos pareigūnai dalyvauja susitikimuose ir seminaruose šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais. Vienas pareigūnas taip pat dalyvauja ES Tarybos techninio derinimo komiteto darbo grupėje dėl klausimų, susijusių su Direktyvos 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės keitimo ir jos patikslinimo pagal JT protokolo 10 straipsnio nuostatas.

VENGRIJA

Vengrijos užsienio reikalų ministerija kartu su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga 2003 m. birželio mėn. Szeged, Vengrijoje, surengė Pietryčių Europos šalims skirtą seminarą eksporto kontrolės klausimais. Konferencijoje pristatyti pagrindiniai veiksmingos eksporto kontrolės sistemos elementai; ji suteikė galimybę apsvarstyti regioninius požiūrius ir susirūpinimą keliančius klausimus; pastaruoju klausimu daugiausia buvo svarstoma, kaip spręsti su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias problemas regione.

Bendradarbiaudama su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga Vengrijos užsienio reikalų ministerija 2003 m. rugsėjo 15–17 d. Budapešte, Vengrijoje, surengė penktąją tarptautinę konferenciją eksporto kontrolės klausimais. (Konferencija buvo penktasis vadinamojo „Oksfordo proceso“ renginys.) Joje dalyvavo daugiau nei 180 eksporto kontrolės pareigūnų iš daugiau nei 40 šalių bei daugiašalių eksporto kontrolės režimų, pramonės sektoriaus bei NVO atstovai. Viena iš pagrindinių konferencijos temų buvo diskusijos dėl naujų metodų, taikomų kontroliuojant įprastinius ginklus, ypač kai kurias šaulių ir lengvųjų ginklų rūšis, pavyzdžiui, nešiojamas priešlėktuvines ginklų sistemas.

Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat sąlygojo svarbiausią pastarojo meto įvykį. 2006 m. vasario mėn. Vengrija baigė 1 540 vienetų „Strela–2“ rūšies nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų kiekio sumažinimo ir (arba) jų sunaikinimo procesą. Projektas iš dalies buvo inicijuotas ir bendrai finansuojamas JAV.

Siekdama nustatyti neteisėta prekyba šaulių bei lengvaisiais ginklais užsiimančias grupes ir asmenis, Vengrijos policija bendradarbiauja su Interpolu bei Europolu ir yra SECI Regioninio kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu centro, skirto sukurti Pietryčių Europos šalių keitimosi informacija apie neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais sistemą, narė.

AIRIJA

Airija aktyviai dalyvavo 2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d. Niujorke įvykusioje Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijoje.

JT Generalinės Asamblėjos 61-oje sesijoje Airija kartu su kitomis šalimis parėmė kelias rezoliucijas dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, įskaitant Rezoliuciją 61/89 „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“. Be to, Airija balsavo už kelias kitas panašias rezoliucijas dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Airija JT įprastinių ginklų registrui pateikė metines ataskaitas ir ESBO – ataskaitas dėl karo srities išlaidų.

Airija yra Wassenaaro susitarimo narė ir Užsienio reikalų ministerija bei Verslo, prekybos ir užimtumo ministerija dalyvavo visuose 2006 m. pagal susitarimą surengtuose susitikimuose.

ITALIJA

Jungtinės Tautos

2006 m. Italija dalyvavo 2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d. Niujorke įvykusioje 2001 m. JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijoje. JT Generalinės Asamblėjos 61-oje sesijoje Italija kartu su kitomis šalimis parėmė šias priimtas su lengvaisiais ir šaulių ginklais susijusias rezoliucijas:

| — | Rezoliucija 61/71: „Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais“; |
| --- | --- |

—

Rezoliucija 61/71: „Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais“;

| — | Rezoliucija 61/72: „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų pertekliaus susikaupimo“; |
| --- | --- |

—

Rezoliucija 61/72: „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų pertekliaus susikaupimo“;

| — | Rezoliucija 61/77: „Ginklavimosi skaidrumas“; |
| --- | --- |

—

Rezoliucija 61/77: „Ginklavimosi skaidrumas“;

| — | Rezoliucija 61/89 „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“; |
| --- | --- |

—

Rezoliucija 61/89 „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“;

| — | Rezoliucija 61/101: „Saugumo ir bendradarbiavimo stiprinimas Viduržemio jūros regione“; |
| --- | --- |

—

Rezoliucija 61/101: „Saugumo ir bendradarbiavimo stiprinimas Viduržemio jūros regione“;

Italija taip pat balsavo už rezoliuciją 61/66 („Neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais visi aspektai“).

ESBO

2006 m. Italija aktyviai tęsė 2000 m. lapkričio mėn. priimto ESBO dokumento dėl šaulių ir lengvųjų ginklų įgyvendinimą. Šioje srityje Italija pristatė padarytas nacionalines pataisas dėl keitimosi informacija apie esminius SALW aspektus (gamyba, ženklinimas, eksporto kontrolė, tarpininkavimas, sunaikinimo metodai), nustatytus pirmiau minėtu ESBO dokumentu.

LATVIJA

[informacijos nepateikė]

LIETUVA

Lietuva dalyvavo JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijoje (vykusioje 2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d.) ir parėmė sutartas ES pozicijas, ypatingą dėmesį skiriant perdavimo kontrolei ir tarpininkavimui.

JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas

Lietuva dalyvavo Pirmojo komiteto darbe ir balsavo už šias su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias rezoliucijas:

| — | Neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visi aspektai (61/66); |
| --- | --- |

—

Neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visi aspektai (61/66);

| — | Įprastinių ginklų kontrolė regioniniu ir subregioniniu lygiu (61/82). |
| --- | --- |

—

Įprastinių ginklų kontrolė regioniniu ir subregioniniu lygiu (61/82).

Lietuva kartu su kitomis šalimis prisidėjo prie šių rezoliucijų:

| — | Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių ginklais ir užtikrinti jų surinkimą (61/71); |
| --- | --- |

—

Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių ginklais ir užtikrinti jų surinkimą (61/71);

| — | Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo (61/72); |
| --- | --- |

—

Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo (61/72);

| — | Ginklavimosi skaidrumas (61/77); |
| --- | --- |

—

Ginklavimosi skaidrumas (61/77);

| — | Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas (61/89). |
| --- | --- |

—

Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas (61/89).

Lietuva pritaria teisiškai privalomai Prekybos ginklais sutarčiai, skirtai užtikrinti įprastinių ginklų tarptautinio perdavimo visapusišką ir efektyvų reglamentavimą. Lietuva pateiks savo atsakymą atsiliepdama į JT Generalinio Sekretoriaus prašymą pateikti nuomones.

Tarpininkavimas

Lietuva paskyrė ekspertą, dalyvausiantį Vyriausybinių ekspertų grupės, skirtos svarstyti tolesnius veiksmus stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą su šaulių ir lengvųjų ginklų susijusio neteisėto tarpininkavimo prevencijos, kovos su juo ir jos panaikinimo klausimais, darbe. Įvyks trys ekspertų susitikimai, kurių kiekvieno trukmė – viena savaitė, ir Generalinės Asamblėjos 62-oje sesijoje ekspertai pateiks ataskaitą apie savo tyrimo rezultatus.

Kitos tarptautinio bendradarbiavimo formos

Reguliariai rengiami Šiaurės ir Baltijos valstybių susitikimai dėl eksporto kontrolės. Nacionalinių ekspertų, dirbančių ginklų kontrolės srityje, tinklas sudaro galimybę palaikyti šalių bendradarbiavimą.

Lietuvos kriminalinės policijos biuras dirba bendradarbiaudamas su kitomis ES policijos įstaigomis. Nuolat vykdomos bendros operacijos, inter alia, skirtos teikti pagalbą atliekant tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais srityje.

Lietuvos ekspertai bendradarbiauja su NVO (Saferworld, Tarptautinio veiksmų dėl šaulių ginklų tinklo (IANSA)), užsiimančių su įvairiais šaulių ir lengvųjų ginklų aspektais susijusia veikla, atstovais, keisdamiesi informacija pasitelkus klausimynus, pozicijų dokumentus bei dalyvavimą seminaruose.

Su keletu šalių (Vokietija, Latvija ir Lenkija) yra pasirašyti dvišaliai susitarimai, apimantys organizuoto nusikalstamumo, narkotikų ir terorizmo klausimus. Juose taip pat iš dalies sprendžiami suinteresuotų šalių bendradarbiavimo neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais srityje klausimai.

LIUKSEMBURGAS

2006 m. Liuksemburgas dalyvavo visų pirma šių tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe:

Jungtinės Tautos

Liuksemburgas dalyvavo 2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d. Niujorke įvykusioje Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo įgyvendinimo pažangos peržiūros konferencijoje.

Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja

Generalinės Asamblėjos šešiasdešimt pirmoje sesijoje, Pirmajame komitete Liuksemburgas kartu su kitomis šalimis prisidėjo prie įvairių rezoliucijų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų (61/89, 61/72, 61/71, 61/79 ir 61/66) arba balsavo už jas.

ESBO

ESBO gavo 16 500 EUR, skirtų humanitariniam minų šalinimui ir pavojingo šaudmenų atsargų pertekliaus sunaikinimui Ukrainoje.

MALTA

[informacijos nepateikė]

NYDERLANDAI

Nyderlandai kartu su Jungtine Karalyste JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencijos metu surengė papildomą ministrų lygio renginį.

Nyderlandai pasirašė Ženevos deklaraciją dėl ginkluoto smurto ir vystymosi, dėl kurios buvo susitarta 2006 m. birželio 7 d. Ženevoje įvykusiame ministrų aukščiausio lygio susitikime. Nyderlandai yra Ženevos pagrindinės grupės, skirtos gerinti deklaracijos įgyvendinimą, parengusios konkretų veiksmų planą, narė.

Pagal tęsiamą „Nyderlandų ir Norvegijos iniciatyvą dėl su šaulių ginklais susijusios tarpininkavimo veiklos“, Nyderlandai finansiškai ir techniškai prisidėjo prie JT Nusiginklavimo reikalų departamento (UNODA) (dabar – JT Nusiginklavimo reikalų biuras (UNDDA)) veiklos jam vykdant plačias konsultacijas dėl tarpininkavimo veiklos reglamentavimo, ir finansavo du Niujorke ir Ženevoje įvykusius seminarus.

Nyderlandai pirmininkavo JT vyriausybinių ekspertų grupei dėl su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusios neteisėtos tarpininkavimo veiklos, kurios darbas buvo baigtas 2007 m. birželio mėn.

Nyderlandai yra EBPO DAC–CPDC (Pagalbos vystymuisi komiteto – Konfliktų, taikos ir vystomojo bendradarbiavimo klausimų) tinklo Ginkluoto smurto ir skurdo mažinimo grupės, skirtos stiprinti tolesnę su šaulių ir lengvaisiais ginklais bei ginkluotu smurtu susijusios politikos ir planavimo integraciją į vystymosi programas ir saugumo sektoriaus reformos programas, narys. Nyderlandai dalyvavo įvairiuose seminaruose ir susitikimuose šiuo klausimu.

Nyderlandų ekspertas dalyvavo JT vyriausybinių ekspertų grupėje dėl JT įprastinių ginklų registro.

2006 m. Nyderlandai pateikė JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl ginkluotės skaidrumo (61/77), kuri buvo priimta niekam nebalsavus prieš.

Nyderlandai parengė geriausios praktikos gaires dėl šaudmenų sunaikinimo, sudarančias ESBO geriausios praktikos vadovo dalį.

LENKIJA

Lenkijos atstovai aktyviai dalyvavo keliose JT, ESBO, ES, NATO ir kitų tarptautinių organizacijų surengtose tarptautinėse konferencijose, kursuose ir seminaruose, skirtuose su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusioms problemos. Tiksliau – Lenkijos atstovai dalyvavo pirmoje JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencijoje ir Vyriausybinių ekspertų grupės dėl su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusios neteisėtos tarpininkavimo veiklos darbe. Lenkijos delegacija taip pat vykdė veiklą, susijusią su Wassenaaro susitarimu, įskaitant 2006 m. sukurtą naują darbo grupę, skirtą šaulių bei lengvųjų ginklų ir nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų transportavimo ir susijusios tarpininkavimo veiklos klausimams.

Nacionalinės gynybos ministerija Oberamergau surengtuose NATO kursuose dėl ginklų kontrolės įgyvendinimo skaitė paskaitą apie su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias tarptautines iniciatyvas. Ministerijos atstovai taip pat dalyvavo įvairiuose seminaruose, kuriuose nagrinėti šaulių bei lengvųjų ginklų ir šaudmenų saugojimo sandėliuose ir kontrolės standartai.

2006 m. Lenkijos įnašas prisidedant prie NATO/Partnerystės taikos labui (PfP)/NATO Techninio aprūpinimo ir tiekimo agentūros (NAMSA) Patikos fondų buvo 276 333 JAV dolerių (USD). Į šią sumą įtraukta 60 000 USD suma pirmajam projekto (kurio vienas iš steigėjų yra ES) etapui, kuriuo siekiama sunaikinti 1,5 milijono šaulių bei lengvųjų ginklų ir 133 000 tonų šaudmenų Ukrainoje. (Kita 60 000 USD suma buvo skirta buvusio Ukrainos ginkluotojų pajėgų personalo profesiniam perkvalifikavimui; tam pačiam tikslui Serbijai ir Juodkalnijai skirta 30 000 USD. Papildomai 66 333 USD suma buvo skirta buvusio karinio personalo reintegracijai Bosnijoje ir Hercegovinoje.)

PORTUGALIJA

Portugalija aktyviai dalyvavo tarptautinių organizacijų darbe ir darbe pagal regioninius susitarimus su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiais klausimais.

JT lygiu Portugalija dalyvavo JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijoje, surengtoje 2006 m. birželio 26–liepos 7 d. Niujorke.

JT Generalinės Asamblėjos 61-oje sesijoje Portugalija kartu su kitais prisidėjo prie šių priimtų rezoliucijų, susijusių su šaulių ir lengvaisiais ginklais:

| 1. | Rezoliucija 61/77: „Ginklavimosi skaidrumas“; |
| --- | --- |

1.

Rezoliucija 61/77: „Ginklavimosi skaidrumas“;

| 2. | Rezoliucija 61/79: „Informacija apie pasitikėjimo kūrimo priemones įprastinių ginklų srityje“; |
| --- | --- |

2.

Rezoliucija 61/79: „Informacija apie pasitikėjimo kūrimo priemones įprastinių ginklų srityje“;

| 3. | Rezoliucija 61/89: „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį, nustatančią įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrus tarptautinius standartus“; |
| --- | --- |

3.

Rezoliucija 61/89: „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį, nustatančią įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrus tarptautinius standartus“;

| 4. | Rezoliucija 61/101: „Saugumo ir bendradarbiavimo stiprinimas Viduržemio jūros regione“. |
| --- | --- |

4.

Rezoliucija 61/101: „Saugumo ir bendradarbiavimo stiprinimas Viduržemio jūros regione“.

Portugalija taip pat balsavo už Rezoliuciją 61/66 („Neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais“) ir Rezoliuciją 61/72 („Dėl įprastinių ginklų pertekliaus susikaupimo kylančios problemos“).

2006 m. Portugalija aktyviai tęsė ESBO dokumento dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, priimto 2000 m. lapkričio mėn., įgyvendinimą. Šioje srityje Portugalija pristatė padarytus nacionalinius pakeitimus, susijusius su šiais šaulių ir lengvųjų ginklų aspektais: gamyba, ženklinimu, eksporto kontrole, tarpininkavimu ir sunaikinimo metodais.

Eksporto kontrolės srityje Portugalija yra Wassenaaro susitarimo narė ir, atstovaujama Gynybos ir Užsienio reikalų ministerijų, dalyvavo įvairiuose praėjusiais metais grupės surengtuose susitikimuose.

SLOVAKIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų srityje Slovakija dalyvauja įvairių tarptautinių forumų, pavyzdžiui, ES, JT, ESBO, NATO veikloje ir veikloje pagal Wassenaaro susitarimą. Ji aktyviai dalyvavo keliose pirmiau minėtų ir kitų tarptautinių organizacijų surengtose tarptautinėse konferencijose, kursuose ir seminaruose, skirtuose šaulių ir lengvųjų ginklų problemoms, visų pirma pirmoje JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencijoje.

SLOVĖNIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų srityje Slovėnija dalyvauja įvairių tarptautinių forumų, pavyzdžiui, ES, JT, ESBO, NATO veikloje ir veikloje pagal Wassenaaro susitarimą. Be ESBO sistemoje vykdomos veiklos, kai Slovėnija 2006 m. toliau atliko aktyvų vaidmenį kaip kadenciją baigianti ESBO troikos narė, pagrindinis dėmesys buvo skirtas pirmai JT veiksmų programos peržiūros konferencijai.

ISPANIJA

Jungtinės Tautos (JT)

2006 m. Ispanija toliau dalyvavo JT vykdomoje su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusioje veikloje. Kaip buvo pasiūlyta įvairiuose forumuose, Ispanija įtraukė Parlamento ir pilietinės visuomenės atstovus į nacionalinę delegaciją, dalyvaujančią su JT veiksmų programa dėl šaulių ir lengvųjų ginklų susijusiuose susitikimuose Niujorke.

JT Generalinė Asamblėja

JT Generalinės Asamblėjos 61-oje sesijoje Ispanija Pirmojoje komisijoje kartu su kitomis šalimis parėmė šias su įprastiniais ginklais, šaulių bei lengvaisiais ginklais ir šaudmenimis susijusias rezoliucijas:

| — | A/Res/61/66: „Neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais visi aspektai“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/66: „Neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais visi aspektai“.

| — | A/Res/61/71: „Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių bei lengvaisiais ginklais ir užtikrinti jų surinkimą“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/71: „Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių bei lengvaisiais ginklais ir užtikrinti jų surinkimą“.

| — | A/Res/61/72: „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/72: „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo“.

| — | A/Res/61/76: „Taikos stiprinimas taikant praktines nusiginklavimo priemones“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/76: „Taikos stiprinimas taikant praktines nusiginklavimo priemones“.

| — | A/Res/61/79: „Informacija apie pasitikėjimo kūrimo priemones įprastinių ginklų srityje“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/79: „Informacija apie pasitikėjimo kūrimo priemones įprastinių ginklų srityje“.

| — | A/Res/61/82: „Įprastinių ginklų kontrolė regioniniu ir subregioniniu lygiu“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/82: „Įprastinių ginklų kontrolė regioniniu ir subregioniniu lygiu“.

| — | A/Res/61/89: „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/89: „Siekiant sudaryti prekybos ginklais sutartį: įprastinių ginklų importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“.

ESBO

Ispanijos Vyriausybė 2006 m. rugsėjo 15 d. patvirtino papildomus politinio karinio pobūdžio biudžetinius įnašus, skirtus ESBO, įskaitant šiuos projektus: 1. Tadžikistanas. Šaulių bei lengvųjų ginklų ir įprastinių šaudmenų programa. II etapas: 100 000 EUR; 2. Tadžikistanas. Šaulių bei lengvųjų ginklų ir įprastinių šaudmenų atsargos bei fizinis saugumas: 50 000 EUR.

Be to, Ispanija toliau dalyvavo ESBO projekte Baltarusijoje, susijusiame su šaulių bei lengvųjų ginklų ir susijusių šaudmenų atsargų valdymu, pertekliaus naikinimu, sandėliavimo saugumo sąlygomis, šaudmenų saugyklomis ir kt. Dalyvaujant šiame projekte 2006 m. liepos mėn. buvo suteiktas papildomas biudžetinis 100 000 EUR įnašas.

Tarptautinių seminarų ir konferencijų organizavimas ar dalyvavimas jose

Ispanija rėmė ir surengė Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių (GRULAC) regioninį parengiamąjį susitikimą, skirtą JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo peržiūros konferencijai, įvykusį 2006 m. gegužės 2–4 d. Gvatemalos Antigvoje esančiame Ispanijos tarptautinio bendradarbiavimo agentūros mokymo centre.

GRULAC konferenciją surengė Gvatemalos Užsienio reikalų ministerija, o techninę ir finansinę pagalbą suteikė Jungtinių Tautų taikos, nusiginklavimo ir vystymosi Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybėse regioninis centras (UN–LiREC), Jungtinių Tautų vystymo programa bei Ispanijos Užsienio reikalų ir bendradarbiavimo ministerija.

Į konferenciją susirinko delegacijos iš daugumos GRULAC šalių (iš 33 šalių dalyvavo 28 šalys). Kai kurių partnerių (Suomija, Vokietija, Jungtinė Karalystė ir Ispanija), Šveicarijos, JAV, tarptautinių ir subregioninių organizacijų (Amerikos valstybių organizacija (OAS), Jungtinių Tautų vystymo programa, Nusiginklavimo reikalų departamentas (DDA)) ir pilietinės visuomenės (Tarptautinis veiksmų dėl šaulių ginklų tinklas (IANSA), Šaulių ir lengvųjų ginklų parlamentinis forumas, Lotynų Amerikos NVO tinklas (CLAVE), IEPADES (Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible)) atstovai galėjo dalyvauti atvirose konferencijos sesijose; Ambasadorius Prasad Kariyawasan, išrinktas JT šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros 2006 m. konferencijos pirmininku, turėjo galimybę pasisakyti konferencijos atidarymo ceremonijoje.

Pagrindinis konferencijos tikslas – siekti bendro regioninio požiūrio, kad būtų suformuluota regioninė perspektyva ir taip prisidėta prie 2006 m. birželio 26 d.–liepos 7 d. Niujorke vykstančios JT veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų peržiūros konferencijos. GRULAC galėjo susitarti dėl bendru sutarimu pagrįsto plataus užmojo dokumento, pavadinto „Gvatemalos Antigvos deklaracija“.

Kita

2006 m. lapkričio 9–10 d. Ispanija dalyvavo ketvirtame metiniame Šaulių ir lengvųjų ginklų parlamentinio forumo atstovų susitikime, įvykusiame Montevidėjuje (Urugvajuje), ir suteikė jam paramą (30 000 EUR).

Jame dalyvavo iš viso dvidešimties nacionalinių parlamentų iš Europos, Lotynų Amerikos ir Afrikos šalių, taip pat Europos Parlamento atstovai, be to – Kolumbijos, Ispanijos, Švedijos, Suomijos, Prancūzijos, Vokietijos ir Norvegijos vyriausybių atstovai, tarpvyriausybinių organizacijų ir institucijų, Amerikos komisijos dėl kovos su piktnaudžiavimu narkotikais (ICAD), Jungtinių tautų vystymo programos bei UN–LiREC ir kelių nevyriausybinių organizacijų (SweFOR, IANSA ir kt.) atstovai.

Kaip 1969 m. Konvencijos dėl vienodų taisyklių dėl abipusio šaunamųjų ginklų oficialių ženklų pripažinimo nustatymo Susitariančioji Šalis, Ispanijos delegacija dalyvavo jos XVIII plenarinėje sesijoje Vienoje, kurioje buvo priimti kai kurie techniniai sprendimai dėl šaunamųjų ginklų ženklinimo.

ŠVEDIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų srityje Švedija aktyviai dalyvavo JT, ESBO, NATO/Partnerystės taikos labui darbe ir darbe pagal Wassenaaro susitarimą.

Švedija aktyviai dalyvavo Bendradarbiavimo Baltijos jūros regiono sienų kontrolės srityje projekte, kuriuo siekiama kovoti su tarpvalstybinio masto kriminaline veika, pvz., neteisėta prekyba ir neteisėta tarpininkavimo veikla, susijusia su, inter alia, šaulių ir lengvaisiais ginklais, Baltijos jūros regione.

2007 m. gegužės mėn. Švedija pagal JT įprastinių ginklų registro neprivalomą 8-ą atsiskaitymo kategoriją „Informacija apie tarptautinį šaulių ir lengvųjų ginklų perdavimą“ pateikė ataskaitą apie šaulių ir lengvųjų ginklų iš Švedijos 2006 m. eksportą.

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

JK tęsė savo seminarų programą, remdama regioninius seminarus, pavyzdžiui, Rytų Afrikoje (Kenijoje). Šiuose seminaruose UK skatino regionines grupes ir atskiras šalis savo nacionalinėse ataskaitose, nacionalinėse ataskaitose, nacionaliniuose pareiškimuose ir pasisakymuose, ruošiamuose rengiantis 2006 m. birželio mėn. vyksiančiai peržiūros konferencijai, paremti bendrus šaulių ir lengvųjų ginklų perdavimo kriterijus ir gaires.

Jungtinė Karalystė taip pat kartu su kitomis šalimis vadovavo vykstančiam OECD Pagalbos vystymosi komiteto (DAC) procesui, skirtam parengti ginkluoto smurto mažinimo gaires, skirtas vystymo srityje dirbantiems specialistams. 2007 m. vyks keli regioniniai seminarai, o pirmasis, kaip planuojama, įvyks balandžio mėn. Gvatemaloje.

EUROPOS SĄJUNGA

Vykstant 2001 m. JT veiksmų programos peržiūros konferencijai, 2006 m. birželio 30 d. Europos Sąjunga pateikė išsamią savo veiksmų remiant kovą su neteisėtais šaulių ir lengvaisiais ginklais apžvalgą. Tuo metu pirmininkavusios valstybės narės, vyriausiojo įgaliotinio asmeninio įgaliotinio neplatinimui biuro ir Komisijos atstovai pristatė bendrą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusią politiką, kuri grindžiama naująja ES strategija dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų, ir paaiškino, kaip ši strategija įgyvendinama konkrečia veikla remiantis įvairiomis priemonėmis. Pranešimo klausėsi vyriausybių, tarptautinių organizacijų atstovai bei šaulių ir lengvųjų ginklų ekspertai. Taip pat dalyvavo – pirmininkaujančios valstybės narės delegacijos sudėtyje – Europos Parlamento nariai.

Nepaisant to, kad JT veiksmų programos peržiūros konferencijos rezultatai buvo nepakankami, ES savo baigiamajame pareiškime dar kartą patvirtino išliksianti dedamų pastangų pirmose gretose ir toliau atliksianti praktinį darbą siekiant užkirsti kelią neteisėtai šaulių ir lengvųjų ginklų prekybai visais jos aspektais, su ja kovoti ir ją išnaikinti. Ji taip pat akcentavo savo įsipareigojimą įgyvendinti JT veiksmų programą ES lygiu. ES finansavimas (per valstybes nares, Europos plėtros fondą, Bendrijos lėšomis ir iš BUSP biudžeto lėšų) tebėra vienas iš pagrindinių finansinės paramos įgyvendinant JT veiksmų programą šaltinių.

Pirmininkaujanti Austrija, vyriausiojo įgaliotinio asmeninio atstovo neplatinimui biuras ir Komisija 2006 m. kovo 29 d. Vienoje įvykusiame 479-ame ESBO bendradarbiavimo saugumo srityje forume kartu pristatė ES strategiją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei kitą Europos Sąjungos veiklą, susijusią su šaulių ir lengvaisiais ginklais bei nuo karo likusiais sprogmenimis. Komisija ir ESBO susitarė dėl bendros įvertinimo misijos Novobohdanivka šaudmenų sandėliuose (Ukraina) ir ją įvykdė. Baigus šią misiją, Ukrainos gynybos, užsienio reikalų ir nepaprastųjų padėčių ministerijos palankiai sutiko Komisijos raginimą kurti išsamų Ukrainos veiksmų planą, skirtą skaidriai ir iš esmės spręsti ginklų bei šaudmenų pertekliaus problemas. Jos taip pat aiškiai suvokė būtinybę įtraukti šį politikos prioritetą į ES ir Ukrainos veiksmų planą. Atitinkamai, Komisija ir ESBO parengė bendrą problemų įvertinimą ir priemones, kurių reikia imtis Novobohdanivka šaudmenų sandėlių atveju. Tuomet EB, atsakydama į nustatytus poreikius, inicijavo projektą, apimantį priemonių paketą. 2006 m. rugsėjo 28 d. visuotinio nusiginklavimo ir ginklų kontrolės darbo grupės posėdyje ESBO forumo, skirto bendradarbiavimo saugumui stiprinti, koordinatorius šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais pulkininkas Claes Nilsson ir Suomijos nuolatinės misijos prie ESBO vyriausiasis patarėjas karo klausimais pulkininkas Anders Gardberg padarė pranešimus dėl ESBO veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų atsargų srityje ir dėl galimo ES vaidmens ESBO darbe, susijusiame su šaulių ir lengvaisiais ginklais.

Komisija aktyviai dirbo su ES valstybėmis narėmis, atitinkamomis institucijomis trečiosiose šalyse, tarptautinėmis organizacijomis, akademikais, NVO ir pilietine visuomene, sprendžiant neteisėtos prekybos ginklais pasekmių ir priežasčių klausimus. Ši prekyba gali būti susieta su neteisėta prekyba kitomis prekėmis, pavyzdžiui, naudingosiomis iškasenomis, nafta, mediena ir deimantais. Komisija, 2007 m. pirmininkaudama Kimberley procesui, ketina siekti, kad būtų geriau įgyvendinama kontrolė, galinti užkirsti kelią sukilėlių grupuotėms naudoti deimantus ginklų pirkimo finansavimui, arba atgrasyti jas nuo tokios veiklos.

Europos Komisija dalyvavo 2006 m. vasario 23 d. Briuselyje ir 2006 m. lapkričio 20–23 d. Barbadose įvykusioje ES ir AKR Jungtinėje Parlamentinėje asamblėjoje, skirtoje paremti bendrą ES ir AKR rezoliuciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų. Šia proga ji pristatė ES strategiją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, taip pat pateikė loginį pagalbos programų besivystančiose šalyse pagrindimą.

Nuo 2005 m. iki 2006 m. birželio mėn. Europos Komisija rėmė plataus masto mokslinių tyrimų pastangas „Europos veiksmų šaulių ir lengvųjų ginklų bei nuo karo likusių sprogmenų srityje stiprinimo“ srityje. JT nusiginklavimo mokslinių tyrimų institutui (UNIDIR) atliekant šį tyrimą, buvo vykdomi plačiausio masto vertinimo veiksmai ES, apimantys veiklą, susijusią su šaulių ir lengvaisiais ginklais bei nuo karo likusiais sprogmenimis, finansuojamą įvairių institucinių struktūrų; šiame tyrime pateikiamos rekomendacijos dėl tolesnių ES veiksmų.

2006 m. rugsėjo 4–5 d. Europos Komisija dalyvavo „Pirmajame tarptautiniame susitikime dėl neteisėtos prekybos ginklais Afrikos didžiųjų ežerų regione“, kuris įvyko Nairobyje ir kuriame buvo aptariamas Interpolo inicijuotas „Projektas dėl neteisėtos prekybos ginklais Didžiųjų ežerų regione“.

2006 m. lapkričio 1 d. Belgrade buvo surengtas pirmasis ES ir Vakarų Balkanų tarpparlamentinis forumas šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais, kuris buvo 2005 m. EB bandomojo projekto dėl šaulių ir lengvųjų ginklų (ES ir Vakarų Balkanų rėmimo plano) dalimi.

Europos Sąjunga G8 valstybių susitikime, Wassenaaro susitarime ir ESBO konkrečiai rėmė iniciatyvas dėl neteisėtos prekybos naudojantis oro transportu. 2006 m. rugsėjo 13 d. Europos Komisija surengė neoficialų seminarą dėl sunkumų, kurie kyla kovojant su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų transportavimu naudojantis oro transportu. Seminare, kuris daugiausia buvo skirtas Komisijos tarnyboms, galėjo dalyvauti ES valstybės narės, Europos Parlamentas ir Tarybos sekretoriatas. Dvi nevyriausybinės organizacijos (TransArms ir Amnesty International) supažindino dalyvius su savo tyrimų rezultatais. Europos Komisija rėmė duomenų bazę, skirtą sukaupti informaciją apie šiuos klausimus Pietryčių Europoje.

---

(1)  Redakcija anglų kalba ir susiję įstatymai bei kiti teisės aktai skelbiami internete: www.mgip.gov.pl/GOSPODARKA/DKE/English/Laws/ExportControl/.

---

PRIEDAS

AUSTRIJA

| Alexander Benedict |
| --- |
| Federal Ministry for Foreign Affairs |
| Department II.8 – Global Disarmament, Arms Control, Export |
| Control, Multilateral Atomic Energy Issues and IAEA |
| Minoritenplatz 8 |
| A-1014 Vienna |
| Tel.: (43-50) 11 50 33 54 |
| Faksas: (43-50) 11 59 53 54 |
| El. paštas: alexander.benedict@bmeia.gv.at |
| www.bmeia.gv.at |

Alexander Benedict

Federal Ministry for Foreign Affairs

Department II.8 – Global Disarmament, Arms Control, Export

Control, Multilateral Atomic Energy Issues and IAEA

Minoritenplatz 8

A-1014 Vienna

Tel.: (43-50) 11 50 33 54

Faksas: (43-50) 11 59 53 54

El. paštas: alexander.benedict@bmeia.gv.at

www.bmeia.gv.at

BELGIJA

| Federal Public Service Foreign Affairs |
| --- |
| International Security Division |
| Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate |
| Rue des Petits Carmes 15 |
| B-1000 Brussels |
| Tel.: (32-2) 501 37 10 |
| Faksas: (32-2) 501 38 22 |
| El. paštas: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Federal Public Service Foreign Affairs

International Security Division

Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate

Rue des Petits Carmes 15

B-1000 Brussels

Tel.: (32-2) 501 37 10

Faksas: (32-2) 501 38 22

El. paštas: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGARIJA

| Dr. Petio Petev |
| --- |
| Director |
| NATO and International Security Directorate |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria |
| Alexander Zhendov Street 2 |
| BG-1040 Sofia |
| Tel.: (359-2) 948 22 44 |
| Faksas: (359-2) 873 42 62 |
| El. paštas: int.security@mfa.government.bg |

Dr. Petio Petev

Director

NATO and International Security Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

Alexander Zhendov Street 2

BG-1040 Sofia

Tel.: (359-2) 948 22 44

Faksas: (359-2) 873 42 62

El. paštas: int.security@mfa.government.bg

KIPRAS

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Multilateral Relations |
| Leoforos Proedrikou |
| CY-1447 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 40 11 52 |
| Faksas: (357-22) 66 18 81, (357-22) 66 53 13, (357-22) 66 57 78 |
| El. paštas: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Multilateral Relations

Leoforos Proedrikou

CY-1447 Nicosia

Tel.: (357-22) 40 11 52

Faksas: (357-22) 66 18 81, (357-22) 66 53 13, (357-22) 66 57 78

El. paštas: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

ČEKIJA

| UN Department |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Loretánské námìstí 5 |
| CZ-118 00 Praha 1 |
| Tel.: (420-2) 24 18 23 24 |
| Faksas: (420-2) 24 18 20 26 |
| El. paštas: osn_sekretariat@mzv.cz |

UN Department

Ministry of Foreign Affairs

Loretánské námìstí 5

CZ-118 00 Praha 1

Tel.: (420-2) 24 18 23 24

Faksas: (420-2) 24 18 20 26

El. paštas: osn_sekretariat@mzv.cz

DANIJA

| Ministry of Foreign Affairs of Denmark |
| --- |
| Security Policy Department |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 Copenhagen K |
| Tel.: (45-33) 92 06 93 |
| Faksas: (45-33) 92 18 04 |
| El. paštas: sp@um.dk |

Ministry of Foreign Affairs of Denmark

Security Policy Department

Asiatisk Plads 2

DK-1448 Copenhagen K

Tel.: (45-33) 92 06 93

Faksas: (45-33) 92 18 04

El. paštas: sp@um.dk

ESTIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| First Political department |
| Tel.: (372-6) 37 71 00 |
| Faksas: (372-6) 37 71 99 |
| El. paštas: armscontrol@mfa.ee, stratkom@mfa.ee |

Ministry of Foreign Affairs

First Political department

Tel.: (372-6) 37 71 00

Faksas: (372-6) 37 71 99

El. paštas: armscontrol@mfa.ee, stratkom@mfa.ee

SUOMIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation |
| PO Box 176 |
| FIN-00161 Helsinki |
| Tel.: (358-9) 16 05 51 10 |
| Faksas: (358-9) 16 05 60 66 |
| El. paštas: POL-05@formin.fi |

Ministry of Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation

PO Box 176

FIN-00161 Helsinki

Tel.: (358-9) 16 05 51 10

Faksas: (358-9) 16 05 60 66

El. paštas: POL-05@formin.fi

PRANCŪZIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control |
| Tel.: (33-1) 43 17 40 70 |
| Faksas: (33-1) 43 17 49 52 |
| El. paštas: Jean-Francois.Guillaume@diplomatie.gouv.fr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control

Tel.: (33-1) 43 17 40 70

Faksas: (33-1) 43 17 49 52

El. paštas: Jean-Francois.Guillaume@diplomatie.gouv.fr

VOKIETIJA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division 241 |
| Conventional Arms Control |
| Werderscher Markt 1 |
| D-10117 Berlin |
| Tel.: (49-30) 50 00 42 72 |
| Faksas: (49-30) 50 00 542 72 |
| El. paštas: 241-0@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Werderscher Markt 1

D-10117 Berlin

Tel.: (49-30) 50 00 42 72

Faksas: (49-30) 50 00 542 72

El. paštas: 241-0@diplo.de

GRAIKIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of United Nations and International Organisations |
| Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control |
| GR-Athens |
| Tel.: (30-210) 368 25 40 |
| Faksas: (30-210) 368 22 39 |
| El. paštas: d01@mfa.gr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of United Nations and International Organisations

Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control

GR-Athens

Tel.: (30-210) 368 25 40

Faksas: (30-210) 368 22 39

El. paštas: d01@mfa.gr

VENGRIJA

| Security Policy and Non-proliferation Department |
| --- |
| Arms Control and Non-Proliferation Section |
| MFA Hungary |
| Tel.: (36-1) 458 11 05 |
| Faksas: (36-1) 375 09 22 |
| El. paštas: bpnf@kum.hu |

Security Policy and Non-proliferation Department

Arms Control and Non-Proliferation Section

MFA Hungary

Tel.: (36-1) 458 11 05

Faksas: (36-1) 375 09 22

El. paštas: bpnf@kum.hu

Kontaktiniai asmenys:

Zoltán PAPP (zpapp@kum.hu)

Balázs GÉCZY (bgeczy@kum.hu)

Szabolcs OSVÁT (szosvat@kum.hu)

AIRIJA

| National Point of Contact |
| --- |
| Disarmament and Non-Proliferation Section |
| Department of Foreign Affairs |
| 79 St Stephens Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: (353-1) 408 20 76 |
| Faksas: (353-1) 408 23 83 |

National Point of Contact

Disarmament and Non-Proliferation Section

Department of Foreign Affairs

79 St Stephens Green

Dublin 2

Tel.: (353-1) 408 20 76

Faksas: (353-1) 408 23 83

ITALIJA

| Counsellor Emanuele Farruggia |
| --- |
| Disarmament and Non Proliferation Division |
| General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights |
| Italian Ministry of Foreign Affairs |
| Piazzale della Farnesina 1 |
| I-00194 — Rome |
| Tel.: (39-06) 36 91 40 00 |
| Faksas: (39-06) 323 59 27 |
| El. paštas: emanuele.farruggia @esteri.it |

Counsellor Emanuele Farruggia

Disarmament and Non Proliferation Division

General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights

Italian Ministry of Foreign Affairs

Piazzale della Farnesina 1

I-00194 — Rome

Tel.: (39-06) 36 91 40 00

Faksas: (39-06) 323 59 27

El. paštas: emanuele.farruggia @esteri.it

LATVIJA

| Non-proliferation and Arms Control Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia |
| Brivibas blvd.36 |
| LV-1395 Riga |
| Tel.: (371-7) 01 64 56, (371-7) 01 61 56 |
| Faksas: (371-7) 22 72 26 |

Non-proliferation and Arms Control Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Brivibas blvd.36

LV-1395 Riga

Tel.: (371-7) 01 64 56, (371-7) 01 61 56

Faksas: (371-7) 22 72 26

LIETUVA

| Arms Control, Non-proliferation and Disarmament Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaižganto 2 |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: (370-5) 236 25 79 |
| Faksas: (370-5) 236 25 19 |
| El. paštas: dovydas.spokauskas@urm.lt |

Arms Control, Non-proliferation and Disarmament Division

Security Policy Department

J. Tumo-Vaižganto 2

LT-01511 Vilnius

Tel.: (370-5) 236 25 79

Faksas: (370-5) 236 25 19

El. paštas: dovydas.spokauskas@urm.lt

LIUKSEMBURGAS

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Tessy Seidenthal |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 24 69 |
| Faksas: (352) 22 19 89 |
| El. paštas: tessy.seidenthal@mae.etat.lu |

Ministry of Foreign Affairs

Tessy Seidenthal

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 24 69

Faksas: (352) 22 19 89

El. paštas: tessy.seidenthal@mae.etat.lu

MALTA

| Andrew Seychell |
| --- |
| Assistant Commissioner of Police |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana |
| Malta |
| Tel.: (356-21) 24 78 00 |
| Faksas: (356-21) 24 79 22 |
| El. paštas: andrew.seychell@gov.mt |

Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana

Malta

Tel.: (356-21) 24 78 00

Faksas: (356-21) 24 79 22

El. paštas: andrew.seychell@gov.mt

NYDERLANDAI

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW) |
| P.O. Box 20061 |
| 2500 EB The Hague, Netherlands |
| Tel.: (31-70) 348 55 62 |
| Faksas: (31-70) 348 54 79 |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW)

P.O. Box 20061

2500 EB The Hague, Netherlands

Tel.: (31-70) 348 55 62

Faksas: (31-70) 348 54 79

LENKIJA

| Department of Security Policy |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| PL-00-580 Warsaw |
| Tel.: (48-22) 523 92 06 |
| Faksas: (48-22) 523 93 03 |
| El. paštas: anna.tyszkiewicz@msz.gov.pl, dpb@msz.gov.pl |

Department of Security Policy

Ministry of Foreign Affairs

Al. J. Ch. Szucha 23

PL-00-580 Warsaw

Tel.: (48-22) 523 92 06

Faksas: (48-22) 523 93 03

El. paštas: anna.tyszkiewicz@msz.gov.pl, dpb@msz.gov.pl

| Division of International Operational Police Cooperation |
| --- |
| Criminal Intelligence Bureau |
| National Police Headquaters, ul. Puławska 148/150 |
| PL-02-514 Warsaw |
| Tel.: (48-22) 601 23 59 |
| Faksas: (48-22) 601 26 74 |
| El. paštas: ncbwarsaw@kgp.gov.pl |

Division of International Operational Police Cooperation

Criminal Intelligence Bureau

National Police Headquaters, ul. Puławska 148/150

PL-02-514 Warsaw

Tel.: (48-22) 601 23 59

Faksas: (48-22) 601 26 74

El. paštas: ncbwarsaw@kgp.gov.pl

PORTUGALIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Disarmament and Non-proliferation Unit |
| Largo do Rilvas |
| P-1399-030 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 394 62 95 |
| Faksas: (351-21) 394 60 37 |
| El. paštas: dsd2@sg.mne.gov.pt |

Ministry of Foreign Affairs

Disarmament and Non-proliferation Unit

Largo do Rilvas

P-1399-030 Lisboa

Tel.: (351-21) 394 62 95

Faksas: (351-21) 394 60 37

El. paštas: dsd2@sg.mne.gov.pt

RUMUNIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Counter-Terrorism and Arms Control Division |
| Tel.: (40-21) 319 68 57 |
| Faksas: (40-21) 319 23 63 |
| El. paštas: oncat@mae.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Counter-Terrorism and Arms Control Division

Tel.: (40-21) 319 68 57

Faksas: (40-21) 319 23 63

El. paštas: oncat@mae.ro

Papildomas kontaktinis punktas:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| National Agency for Exports Control |
| Conventional Arms Division |
| Tel.: (40-21) 311 11 93 |
| Faksas: (40-21) 311 12 97 |
| El. paštas: ancex@ancex.ro |

Ministry of Foreign Affairs

National Agency for Exports Control

Conventional Arms Division

Tel.: (40-21) 311 11 93

Faksas: (40-21) 311 12 97

El. paštas: ancex@ancex.ro

SLOVAKIJA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of OSCE and Disarmament |
| Hlboka cesta 2 |
| SK-833 36 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 59 78 31 41 |
| Faksas: (421-2) 59 78 31 49 |
| El. paštas: obod@foreign.gov.sk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of OSCE and Disarmament

Hlboka cesta 2

SK-833 36 Bratislava

Tel.: (421-2) 59 78 31 41

Faksas: (421-2) 59 78 31 49

El. paštas: obod@foreign.gov.sk

SLOVĖNIJA

| Ms Irina Gorsic |
| --- |
| Arms Control and Non-proliferation Unit |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Prešernova ulica 25 |
| SLO-1000 Liublijana |
| Tel.: (386-1) 478 12 50 |
| Faksas: (386-1) 478 22 29 |

Ms Irina Gorsic

Arms Control and Non-proliferation Unit

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova ulica 25

SLO-1000 Liublijana

Tel.: (386-1) 478 12 50

Faksas: (386-1) 478 22 29

ISPANIJA

| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC) |
| --- |
| Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo, |
| No Proliferación y Desarme |
| Subdirección General de No Proliferación y Desarme |
| Luis Gómez Nogueira, |
| Jefe de Área de Desarme |
| Calle Serrano Galvache, 26 |
| E-28071 Madrid |
| Tel.: (34-91) 379 17 59 |
| Faksas: (34-91) 394.86 78 |
| El. paštas: luis.gomez@mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC)

Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo,

No Proliferación y Desarme

Subdirección General de No Proliferación y Desarme

Luis Gómez Nogueira,

Jefe de Área de Desarme

Calle Serrano Galvache, 26

E-28071 Madrid

Tel.: (34-91) 379 17 59

Faksas: (34-91) 394.86 78

El. paštas: luis.gomez@mae.es

ŠVEDIJA

| Department for Disarmament and Non-Proliferation |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| S-103 39 Stockholm |
| Tel.: (46-8) 405 10 00 |
| Faksas: (46-8) 723 11 76 |
| El. paštas: UD-NIS@foreign.ministry.se |

Department for Disarmament and Non-Proliferation

Ministry of Foreign Affairs

S-103 39 Stockholm

Tel.: (46-8) 405 10 00

Faksas: (46-8) 723 11 76

El. paštas: UD-NIS@foreign.ministry.se

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Philip Tissot |
| --- |
| Deputy Head of Security Policy Group |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| United Kingdom |
| Tel.: (44-20) 70 08 39 28 |
| Faksas: (44-20) 70 08 26 35 |
| El. paštas: Philip.Tissot@fco.gov.uk |

Philip Tissot

Deputy Head of Security Policy Group

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

United Kingdom

Tel.: (44-20) 70 08 39 28

Faksas: (44-20) 70 08 26 35

El. paštas: Philip.Tissot@fco.gov.uk

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBOS GENERALINIS SEKRETORIATAS

| Office of the Personal Representative on non-proliferation |
| --- |
| Rue de Loi, 175 |
| B-1049 Brussels |
| Tel.: (32-2) 281 80 44 |
| Faksas: (32-2) 281 81 55 |
| El. paštas: secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| www.consilium.europa.eu/wmd |

Office of the Personal Representative on non-proliferation

Rue de Loi, 175

B-1049 Brussels

Tel.: (32-2) 281 80 44

Faksas: (32-2) 281 81 55

El. paštas: secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

EUROPOS KOMISIJA

| Directorate General for External Relations |
| --- |
| Luigi Narbone. |
| Tel.: (32-2) 298 73 21 |
| Faksas: (32-2) 295 05 80 |
| El. paštas: luigi.narbone@ec.europa.eu |

Directorate General for External Relations

Luigi Narbone.

Tel.: (32-2) 298 73 21

Faksas: (32-2) 295 05 80

El. paštas: luigi.narbone@ec.europa.eu

---