# Euroopa Liidu C 312/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide21. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 312

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide21. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 312/01 | Arvamus nr 7/2007 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Kontrollikoda

2007/C 312/01

Arvamus nr 7/2007 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 312/02 | Eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis koos komisjoni vastustega | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 312/02

Eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis koos komisjoni vastustega

3

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Kontrollikoda

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/1

---

ARVAMUS nr 7/2007

nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 279 lõikele 1)

(2007/C 312/01)

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 279 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõud, (1) millega muudetakse 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2) (edaspidi „finantsmäärus”), vastavalt alaliste esindajate komitee otsusele jagada komisjoni ettepanek (3) Euroopa Parlamendi määruseks ja nõukogu määruseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2004/2003 (4) Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta,

võttes arvesse kontrollikoja poolt 29. oktoobril 2007 saadud nõukogu taotlust arvamuse avaldamiseks antud nõukogu määruse eelnõu kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1. | Nõukogu määruse eelnõu, mille kohta kontrollikoda arvamuse esitab, eesmärgiks on viia finantsmääruse artiklisse 109 sisse erandid, mis kehtivad Euroopa tasandi erakondadele, samas artiklis sätestatud üldjuhule, et „toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine”. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu määruse eelnõu, mille kohta kontrollikoda arvamuse esitab, eesmärgiks on viia finantsmääruse artiklisse 109 sisse erandid, mis kehtivad Euroopa tasandi erakondadele, samas artiklis sätestatud üldjuhule, et „toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine”.

| 2. | Nagu kontrollikoda on hiljuti rõhutanud, võivad keerukad eeskirjad ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid tehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada (5). Kui seadusandja hinnangul on erandid kasumi taotlemist keelavast eeskirjast Euroopa tasandi erakondade hüveks õigustatud, tuleb need sätestada lihtsalt, täpselt ja üheselt, nii et eelarvevahendite käsutaja saab nende järgimist toetuste maksmisel ja Euroopa Kontrollikoda maksete auditeerimisel kergesti kontrollida. |
| --- | --- |

2.

Nagu kontrollikoda on hiljuti rõhutanud, võivad keerukad eeskirjad ja ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid tehingute seaduslikkust ja korrektsust oluliselt mõjutada (5). Kui seadusandja hinnangul on erandid kasumi taotlemist keelavast eeskirjast Euroopa tasandi erakondade hüveks õigustatud, tuleb need sätestada lihtsalt, täpselt ja üheselt, nii et eelarvevahendite käsutaja saab nende järgimist toetuste maksmisel ja Euroopa Kontrollikoda maksete auditeerimisel kergesti kontrollida.

| 3. | Esimene kasumi taotlemist keelava eeskirja kohta käiv erand võimaldab juhul, kui Euroopa tasandi erakonna tulud ületavad kulusid eelarveaasta lõpuks, mille jooksul erakond on saanud tegevustoetust, kuni 25 % ülejäägist üle kanda järgmisesse aastasse tingimusel, et see kasutatakse ära enne järgmise aasta esimese kvartali lõppu. Selle tingimuse järgimist saab kontrollida ainult siis, kui asjakohastes rakenduseeskirjades sätestatakse toetusesaajale kohustus esitada ülejäägi järgmisesse aastasse ülekandmise kohta tõendusmaterjal, et toetuskõlblike kulude summa nimetatud aasta esimeses kvartalis on vähemalt sama suur kui ülekantud summa. Selleks, et eelarvevahendite käsutaja saaks kindlaks määrata toetuse lõppmakse väärtuse ja vajadusel ka väljamakstud toetuste summad, mis tuleb sisse nõuda, tuleb tõendusmaterjal esitada vahetult pärast kvartali lõppu või hiljemalt koos toetuse ülejäänud osa nõudega (juhul, kui osa toetuse maksest on sooritamata). |
| --- | --- |

3.

Esimene kasumi taotlemist keelava eeskirja kohta käiv erand võimaldab juhul, kui Euroopa tasandi erakonna tulud ületavad kulusid eelarveaasta lõpuks, mille jooksul erakond on saanud tegevustoetust, kuni 25 % ülejäägist üle kanda järgmisesse aastasse tingimusel, et see kasutatakse ära enne järgmise aasta esimese kvartali lõppu. Selle tingimuse järgimist saab kontrollida ainult siis, kui asjakohastes rakenduseeskirjades sätestatakse toetusesaajale kohustus esitada ülejäägi järgmisesse aastasse ülekandmise kohta tõendusmaterjal, et toetuskõlblike kulude summa nimetatud aasta esimeses kvartalis on vähemalt sama suur kui ülekantud summa. Selleks, et eelarvevahendite käsutaja saaks kindlaks määrata toetuse lõppmakse väärtuse ja vajadusel ka väljamakstud toetuste summad, mis tuleb sisse nõuda, tuleb tõendusmaterjal esitada vahetult pärast kvartali lõppu või hiljemalt koos toetuse ülejäänud osa nõudega (juhul, kui osa toetuse maksest on sooritamata).

| 4. | Teine kasumi taotlemist keelava eeskirja kohta käiv erand piirab nende omavahendite suurust, mida võetakse arvesse kindlaksmääramisel, kas ülejäägi summa ei ületa 15 % erakonna toetusekõlblikest kuludest, eeldusel et Euroopa tasandi erakonna rahaline reserv ei ületa 100 % erakonna keskmisest aastasissetulekust. Rahalise reservi mõiste ei ole Euroopa Liidu tasandil ühtselt kohaldatavates raamatupidamiseeskirjades määratletud ja seda mõistet võidakse tõlgendada erinevalt sõltuvalt finantsaruandlussüsteemist, mida erakond oma tulude ja kulude ning varade ja kohustuste iga-aastaste aruannete koostamiseks kasutab. Samuti ei ole keskmise aastasissetuleku mõiste piisavalt selgelt määratletud, et seda välja arvutada, näiteks ei viidata ajavahemikule. |
| --- | --- |

4.

Teine kasumi taotlemist keelava eeskirja kohta käiv erand piirab nende omavahendite suurust, mida võetakse arvesse kindlaksmääramisel, kas ülejäägi summa ei ületa 15 % erakonna toetusekõlblikest kuludest, eeldusel et Euroopa tasandi erakonna rahaline reserv ei ületa 100 % erakonna keskmisest aastasissetulekust. Rahalise reservi mõiste ei ole Euroopa Liidu tasandil ühtselt kohaldatavates raamatupidamiseeskirjades määratletud ja seda mõistet võidakse tõlgendada erinevalt sõltuvalt finantsaruandlussüsteemist, mida erakond oma tulude ja kulude ning varade ja kohustuste iga-aastaste aruannete koostamiseks kasutab. Samuti ei ole keskmise aastasissetuleku mõiste piisavalt selgelt määratletud, et seda välja arvutada, näiteks ei viidata ajavahemikule.

| 5. | Kontrollikoda on seisukohal, et selleks, et ettepandud erandeid kasumi taotlemist keelavast eeskirjast ühtselt rakendada ja kontrollida, tuleb menetlusi täpsemalt järgida (vt punkt 3) ning rahalise reservi ja keskmise aastasissetuleku mõisted täpsemalt määratleda. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb finantsmäärusesse või selle rakendamise üksikasjalikesse eeskirjadesse (6) teha täiendavaid muudatusi. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoda on seisukohal, et selleks, et ettepandud erandeid kasumi taotlemist keelavast eeskirjast ühtselt rakendada ja kontrollida, tuleb menetlusi täpsemalt järgida (vt punkt 3) ning rahalise reservi ja keskmise aastasissetuleku mõisted täpsemalt määratleda. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb finantsmäärusesse või selle rakendamise üksikasjalikesse eeskirjadesse (6) teha täiendavaid muudatusi.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 22. novembri 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Nõukogu dokument nr 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Komisjoni dokument KOM(2007) 364 (lõplik).

3

(4)  ELT L 297, 15.11.2003, lk 1.

4

(5)  2006. eelarveaasta aastaaruande sissejuhatuse punkt 0.7.

5

(6)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

6

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 21.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/3

---

ERIARUANNE nr 6/2007

tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 312/02)

SISUKORD

SELETAV SÕNASTIK

| I–VIII | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–6 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–6

| 7–8 | AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS |
| --- | --- |

7–8

| 9–43 | TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

9–43

| 9–12 | Kas komisjonil on usaldusväärne institutsioonilise suutlikkuse arendamist käsitlev strateegia, kus on võetud arvesse ka tehnilise abi kasutamine? |
| --- | --- |

9–12

| 10–11 | Ebapiisav institutsiooniline analüüs riigi strateegiadokumentides |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Tehnilise abi suuniste puudumine |
| --- | --- |

12

| 13–17 | Kas tehnilise abi raames tehtav töö on suutlikkuse arendamise projektides hästi kavandatud? |
| --- | --- |

13–17

| 14–16 | Projekti valik oli asjakohane, kuid kavandamine sageli ebapiisav |
| --- | --- |

14–16

| 17 | Kohaliku tasandi omavastutus on oluline, kuid komisjon ei käsitle seda süstemaatiliselt |
| --- | --- |

17

| 18–34 | Kas tehnilist abi rakendatakse tõhusalt? |
| --- | --- |

18–34

| 19–21 | Projekti kavand aegub sageli pika ettevalmistusaja tõttu |
| --- | --- |

19–21

| 22–26 | Hanke korraldamisel ja projekti käivitamisel esinevad probleemid lühendavad projekti rakendamiseks ette nähtud aega |
| --- | --- |

22–26

| 27 | Eksperte asendatakse sageli pärast lepingu sõlmimist |
| --- | --- |

27

| 28 | Tehnilise abi ebasobivad valikukriteeriumid |
| --- | --- |

28

| 29–30 | Hankemenetluste piiratud valik |
| --- | --- |

29–30

| 31 | Tehnilise abi ebatõhus kasutamine |
| --- | --- |

31

| 32 | Rahastajate vaheline kooskõlastamine on erinevates riikides erinev |
| --- | --- |

32

| 33–34 | Rakenduskord ei soodusta veel kohaliku tasandi omavastutust |
| --- | --- |

33–34

| 35–39 | Kas tehnilise abi raames tehtav töö ning selle tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on olnud piisav? |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Kas tehniline abi on mõjus viis suutlikkuse arendamiseks? |
| --- | --- |

40–43

| 40–42 | Tehnilise abi osakaal on rahuldav, kuigi ei ole tagatud projektide edukus |
| --- | --- |

40–42

| 43 | Ebakindel jätkusuutlikkus |
| --- | --- |

43

| 44–48 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

44–48

I lisa – Läbivaadatud projektide ja programmide loetelu

II lisa – Läbivaadatud projektide ja programmide mõjusus ja jätkusuutlikkuse väljavaated

Komisjoni vastused

SELETAV SÕNASTIKAastatuhande arengu eesmärgid Aastatuhande arengu eesmärke, mida tuleb saavutada aastaks 2015, on kaheksa, sealhulgas vähendada poole võrra äärmist vaesust, peatada HIVi/AIDSi levik ja tagada kõigile algharidus. Kõik ÜRO liikmesriigid ja maailma juhtivad institutsioonid arengu valdkonnas kiitsid eesmärgid heaks ÜRO aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris.AKV Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid.OECD/DAC Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee.Pariisi deklaratsioon abi tõhususe kohta Deklaratsioon, mille võtsid paljud riigid ja organisatsioonid vastu kõrgetasemelisel foorumil Pariisis (28. veebruar – 2. märts 2005). Deklaratsioonis käsitletakse omavastutuse, vastavusseviimise, tulemuste ühtlustamise ja vastastikuse aruandluse osas võetud kohustuste täitmist, mille eesmärk on suurendada abi tõhusust.Rahastamisettepanek Komisjoni talituste koostatud dokumendi kava esitatakse arvamuse avaldamiseks liikmesriikide asjaomase rahastamiskomitee esindajatele ning pärast nõusoleku saamist komisjonile otsustamiseks. Dokumendis kirjeldatakse teatava projekti või programmi tausta, olemust, ulatust ja eesmärke ning rakendusmeetmeid ja rahastamiseks ette nähtud vahendite suurust.Rahastamiskokkulepe Komisjoni ja partnerriigi vahel allkirjastatud dokument, milles kirjeldatakse teatavat rahastatavat projekti või programmi. Dokumendis väljendub Euroopa Liidu ja partnerriigi ametlik kulukohustus kirjeldatud meetmete rahastamiseks.Rahastamisotsus Komisjoni rahastamisettepaneku alusel tehtud otsus eraldada rahalisi vahendeid teatavale projektile või programmile.

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Paljude erinevat liiki arenguprojektide ja -programmide puhul kasutatakse tehnilist abi, mida võib määratleda kui lepingute sõlmimist ekspertidega oskusteabe ja oskuste edastamiseks ning institutsioonide loomiseks ja tugevdamiseks. Viimastel aastatel on kasutatud tehnilist abi üha rohkem selleks, et toetada keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse talituste suutlikkuse arendamist abisaajariikides, sealhulgas sellistes valdkondades nagu riigi rahanduse juhtimine, tervishoid ja haridus. Rõhuasetuse nihkumine valitsuse talituste tegevusele tuleneb rahastajate, kaasa arvatud Euroopa Liit, kasvavast teadlikkusest, et peamine takistus säästva arengu puhul on institutsioonilise suutlikkuse puudumine (vt punktid 1–6). |
| --- | --- |

I.

Paljude erinevat liiki arenguprojektide ja -programmide puhul kasutatakse tehnilist abi, mida võib määratleda kui lepingute sõlmimist ekspertidega oskusteabe ja oskuste edastamiseks ning institutsioonide loomiseks ja tugevdamiseks. Viimastel aastatel on kasutatud tehnilist abi üha rohkem selleks, et toetada keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse talituste suutlikkuse arendamist abisaajariikides, sealhulgas sellistes valdkondades nagu riigi rahanduse juhtimine, tervishoid ja haridus. Rõhuasetuse nihkumine valitsuse talituste tegevusele tuleneb rahastajate, kaasa arvatud Euroopa Liit, kasvavast teadlikkusest, et peamine takistus säästva arengu puhul on institutsioonilise suutlikkuse puudumine (vt punktid 1–6).

| II. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindlaks määrata, mil määral komisjon tagab, et tehniline abi aitab kaasa institutsioonilise suutlikkuse arendamisele abisaajariikides. Sel eesmärgil hinnati komisjoni suutlikkuse arendamist käsitlevat lähenemisviisi ja tehnilise abi kasutamist ning komisjoni tehnilise abiga seonduva tegevuse kavandamist ja rakendamist suutlikkuse arendamise projektides (vt punktid 7–8). |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindlaks määrata, mil määral komisjon tagab, et tehniline abi aitab kaasa institutsioonilise suutlikkuse arendamisele abisaajariikides. Sel eesmärgil hinnati komisjoni suutlikkuse arendamist käsitlevat lähenemisviisi ja tehnilise abi kasutamist ning komisjoni tehnilise abiga seonduva tegevuse kavandamist ja rakendamist suutlikkuse arendamise projektides (vt punktid 7–8).

| III. | Kuigi Euroopa Ühenduse arengupoliitikas tunnustatakse, et institutsioonilise suutlikkuse arendamine on peamine element võitluses vaesuse vastu, ei ole komisjon hinnanud põhjalikult riikide arengustrateegiates institutsioonilise suutlikkuse puudusi ega määranud kindlaks abisaajariikide valitsusasutuste ja institutsioonide suutlikkuse arendamise esmaseid vajadusi. Samuti puuduvad komisjonil suunised selle kohta, millist osa peaks tehniline abi etendama nimetatud kontekstis (vt punktid 9–12). |
| --- | --- |

III.

Kuigi Euroopa Ühenduse arengupoliitikas tunnustatakse, et institutsioonilise suutlikkuse arendamine on peamine element võitluses vaesuse vastu, ei ole komisjon hinnanud põhjalikult riikide arengustrateegiates institutsioonilise suutlikkuse puudusi ega määranud kindlaks abisaajariikide valitsusasutuste ja institutsioonide suutlikkuse arendamise esmaseid vajadusi. Samuti puuduvad komisjonil suunised selle kohta, millist osa peaks tehniline abi etendama nimetatud kontekstis (vt punktid 9–12).

| IV. | Projektide valik on enamasti asjakohane, kuid kavandamine on tihti ebapiisav: eesmärgid on liialt ambitsioonikad, ajakava on piiratud ning olemasolevat nõrka institutsioonilist keskkonda ja projektidega seonduvat kohaliku tasandi omavastutust ei ole piisavalt hinnatud (vt punktid 13–17). |
| --- | --- |

IV.

Projektide valik on enamasti asjakohane, kuid kavandamine on tihti ebapiisav: eesmärgid on liialt ambitsioonikad, ajakava on piiratud ning olemasolevat nõrka institutsioonilist keskkonda ja projektidega seonduvat kohaliku tasandi omavastutust ei ole piisavalt hinnatud (vt punktid 13–17).

| V. | Sageli takistavad projekti rakendamist mitmed probleemid, kaasa arvatud projekti pikk ettevalmistus- ja käivitamisetapp, mille tõttu aegub projekti kavand enne rakendamise algust ja projekti rakendamiseks kasutatav aeg lüheneb oluliselt. Tehnilise abi ekspertide värbamine lükkab projekti alustamist veelgi edasi, kuna sageli ei ole eksperdid pärast lepingute sõlmimist enam projekti käsutuses. Hankemenetlused, mida praegu kasutatakse lepingute sõlmimiseks tehnilise abi ekspertidega, ei soodusta avalike institutsioonide osalemist, kuigi teatavates valdkondades võib leida parema kvalifikatsiooniga eksperte just sellistes institutsioonides. Rahastajad toetavad ikka veel tehnilist abi peamiselt erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, kuigi rakenduskord ei soodusta kohaliku tasandi omavastutust (vt punktid 18–34). |
| --- | --- |

V.

Sageli takistavad projekti rakendamist mitmed probleemid, kaasa arvatud projekti pikk ettevalmistus- ja käivitamisetapp, mille tõttu aegub projekti kavand enne rakendamise algust ja projekti rakendamiseks kasutatav aeg lüheneb oluliselt. Tehnilise abi ekspertide värbamine lükkab projekti alustamist veelgi edasi, kuna sageli ei ole eksperdid pärast lepingute sõlmimist enam projekti käsutuses. Hankemenetlused, mida praegu kasutatakse lepingute sõlmimiseks tehnilise abi ekspertidega, ei soodusta avalike institutsioonide osalemist, kuigi teatavates valdkondades võib leida parema kvalifikatsiooniga eksperte just sellistes institutsioonides. Rahastajad toetavad ikka veel tehnilist abi peamiselt erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, kuigi rakenduskord ei soodusta kohaliku tasandi omavastutust (vt punktid 18–34).

| VI. | Projekti aruandlus, järelevalve ja hindamine on enamikul juhtudest piisav. Siiski puudub juhtimisteabesüsteem, et hinnata ja registreerida tehnilist abi osutavate äriühingute ja ekspertide tulemuslikkust ning anda teavet, kui tehakse otsused tehnilise abi hanke kohta (vt punktid 35–39). |
| --- | --- |

VI.

Projekti aruandlus, järelevalve ja hindamine on enamikul juhtudest piisav. Siiski puudub juhtimisteabesüsteem, et hinnata ja registreerida tehnilist abi osutavate äriühingute ja ekspertide tulemuslikkust ning anda teavet, kui tehakse otsused tehnilise abi hanke kohta (vt punktid 35–39).

| VII. | Projekti tulemused erinevad oluliselt, kuid kontrollikoda teeb järelduse projekti rakendamise raskeid tingimusi silmas pidades, et projekti tulemusi ja tehnilise abi osakaalu võib pidada piisavaks. Osutatud tehnilise abi kvaliteeti peeti üldiselt rahuldavaks, kuid muud tähtsad tegurid on vähendanud osutatud abi mõjusust. Kuigi komisjonil puudub mõjuvõim osa tegurite üle, peaks ta neid siiski prognoosima paremini (vt punktid 40–43). |
| --- | --- |

VII.

Projekti tulemused erinevad oluliselt, kuid kontrollikoda teeb järelduse projekti rakendamise raskeid tingimusi silmas pidades, et projekti tulemusi ja tehnilise abi osakaalu võib pidada piisavaks. Osutatud tehnilise abi kvaliteeti peeti üldiselt rahuldavaks, kuid muud tähtsad tegurid on vähendanud osutatud abi mõjusust. Kuigi komisjonil puudub mõjuvõim osa tegurite üle, peaks ta neid siiski prognoosima paremini (vt punktid 40–43).

| VIII. | Nende tähelepanekute alusel esitab kontrollikoda üksikasjalikud soovitused, mis võiksid aidata komisjonil määrata parema rõhuasetusega ja struktureeritumat lähenemisviisi tehnilise abi kasutamiseks, et tõhusamalt toetada suutlikkuse arendamist (vt punktid 44–48). |
| --- | --- |

VIII.

Nende tähelepanekute alusel esitab kontrollikoda üksikasjalikud soovitused, mis võiksid aidata komisjonil määrata parema rõhuasetusega ja struktureeritumat lähenemisviisi tehnilise abi kasutamiseks, et tõhusamalt toetada suutlikkuse arendamist (vt punktid 44–48).

SISSEJUHATUS

| 1. | Arenduskoostöö jagatakse kaheks eri liiki koostööks või abiks: finantsabi ja tehniline abi, st „raha” ja „oskusteave” või „ideed”. Käesolevas aruandes käsitletakse kontrollikoja tehnilise abi auditit, mida kontrollikoda määratleb järgmiselt: „spetsialistid, konsultandid, koolitajad, nõustajad, jne, kellega on sõlmitud lepingud, et edasi anda oskusteavet ja oskusi ning luua ja tugevdada institutsioone” (1). |
| --- | --- |

1.

Arenduskoostöö jagatakse kaheks eri liiki koostööks või abiks: finantsabi ja tehniline abi, st „raha” ja „oskusteave” või „ideed”. Käesolevas aruandes käsitletakse kontrollikoja tehnilise abi auditit, mida kontrollikoda määratleb järgmiselt: „spetsialistid, konsultandid, koolitajad, nõustajad, jne, kellega on sõlmitud lepingud, et edasi anda oskusteavet ja oskusi ning luua ja tugevdada institutsioone” (1).

| 2. | Tehnilist abi kasutatakse paljudes erinevat liiki arenguprojektides ja -programmides ning selle tähtsust või mõjusust hinnatakse selle alusel, mil määral see aitab kaasa saavutada asjaomaste projektide ja programmide väljundeid ja tulemusi. Arengukoostöö erivaldkonnad või ülesanded, kus tehniline abi on etendanud või etendab tähtsat osa, on järgmised:






  a) | tööde, nagu tee-ehitus, projekteerimine ja järelevalve; |
| --- | --- | --- |

2.

Tehnilist abi kasutatakse paljudes erinevat liiki arenguprojektides ja -programmides ning selle tähtsust või mõjusust hinnatakse selle alusel, mil määral see aitab kaasa saavutada asjaomaste projektide ja programmide väljundeid ja tulemusi. Arengukoostöö erivaldkonnad või ülesanded, kus tehniline abi on etendanud või etendab tähtsat osa, on järgmised:

a)

tööde, nagu tee-ehitus, projekteerimine ja järelevalve;

| b) | projektijuhtimine, kus ekspertidel on otsene vastutus toimingute teostamise eest; |
| --- | --- |

b)

projektijuhtimine, kus ekspertidel on otsene vastutus toimingute teostamise eest;

| c) | nõustamisteenused, mida varem kasutati sageli põllumajanduse või maaelu arengu valdkondades. Viimasel ajal on nimetatud teenuseid kasutatud üha rohkem keskvalitsuse talituste tegevuse parandamiseks, kaasa arvatud riigi rahanduse juhtimine, tervishoid, haridus ja kohtusüsteem, ning samuti abi osutamiseks riigiasutustele, kohalikele omavalitsustele ja valitsusvälistele osalejatele. |
| --- | --- |

c)

nõustamisteenused, mida varem kasutati sageli põllumajanduse või maaelu arengu valdkondades. Viimasel ajal on nimetatud teenuseid kasutatud üha rohkem keskvalitsuse talituste tegevuse parandamiseks, kaasa arvatud riigi rahanduse juhtimine, tervishoid, haridus ja kohtusüsteem, ning samuti abi osutamiseks riigiasutustele, kohalikele omavalitsustele ja valitsusvälistele osalejatele.

| 3. | Rõhuasetuse nihkumine keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse talituste tegevusele tuleneb rahastajate, kaasa arvatud Euroopa Liit, kasvavast teadlikkusest, et peamine takistus säästva arengu puhul on institutsioonilise suutlikkuse puudumine. Suutlikkuse arendamine on seetõttu üks kesksetest valdkondadest nii Euroopa Ühenduse 2000. aasta arengu poliitikas kui ka uues 2005. aastal välja töötatud arengu poliitikas (2). |
| --- | --- |

3.

Rõhuasetuse nihkumine keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse talituste tegevusele tuleneb rahastajate, kaasa arvatud Euroopa Liit, kasvavast teadlikkusest, et peamine takistus säästva arengu puhul on institutsioonilise suutlikkuse puudumine. Suutlikkuse arendamine on seetõttu üks kesksetest valdkondadest nii Euroopa Ühenduse 2000. aasta arengu poliitikas kui ka uues 2005. aastal välja töötatud arengu poliitikas (2).

| 4. | Suutlikkuse edendamise tähtsust on rõhutatud ka hiljutises OECD arenguabi dokumendis, (3) milles nenditakse, et riigi ebapiisav suutlikkus on oluline takistav tegur aastatuhande arengu eesmärkide saavutamisel. Arengualased jõupingutused ebaõnnestuvad paljudes vaeseimates riikides olulistest täiendavatest vahenditest hoolimata, kui jätkusuutlikkuse arendamisele ei pöörata rohkem tähelepanu (4). |
| --- | --- |

4.

Suutlikkuse edendamise tähtsust on rõhutatud ka hiljutises OECD arenguabi dokumendis, (3) milles nenditakse, et riigi ebapiisav suutlikkus on oluline takistav tegur aastatuhande arengu eesmärkide saavutamisel. Arengualased jõupingutused ebaõnnestuvad paljudes vaeseimates riikides olulistest täiendavatest vahenditest hoolimata, kui jätkusuutlikkuse arendamisele ei pöörata rohkem tähelepanu (4).

| 5. | Täiendavaid tõendeid suutlikkuse arendamise tähtsuse kohta võib leida 2005. aasta märtsi Pariisi deklaratsioonis abi tõhususe kohta, (5) milles märgitakse, et partnerriikide suutlikkus kavandada, hallata ja rakendada tegevuspõhimõtteid ja programme ning võtta arvesse nende eesmärke on arengueesmärkide saavutamisel oluline. Deklaratsioonis rõhutatakse, et rahastajatel on vaja toetuda üha enam partnerriikide riiklikele arengustrateegiatele, institutsioonidele ja meetmetele ning toetada partnerriike institutsioonilise suutlikkuse puuduste kõrvaldamisel. Kuigi suutlikkuse edendamist saab toetada paljude muude meetmete abil, nagu koolitus, stipendiumid, arvutid ja tarkvara, trükiväljaanded ja isegi füüsiline infrastruktuur, on tehniline abi selles kontekstis peamine kasutatav vahend. |
| --- | --- |

5.

Täiendavaid tõendeid suutlikkuse arendamise tähtsuse kohta võib leida 2005. aasta märtsi Pariisi deklaratsioonis abi tõhususe kohta, (5) milles märgitakse, et partnerriikide suutlikkus kavandada, hallata ja rakendada tegevuspõhimõtteid ja programme ning võtta arvesse nende eesmärke on arengueesmärkide saavutamisel oluline. Deklaratsioonis rõhutatakse, et rahastajatel on vaja toetuda üha enam partnerriikide riiklikele arengustrateegiatele, institutsioonidele ja meetmetele ning toetada partnerriike institutsioonilise suutlikkuse puuduste kõrvaldamisel. Kuigi suutlikkuse edendamist saab toetada paljude muude meetmete abil, nagu koolitus, stipendiumid, arvutid ja tarkvara, trükiväljaanded ja isegi füüsiline infrastruktuur, on tehniline abi selles kontekstis peamine kasutatav vahend.

| 6. | Komisjoni raamatupidamis- ja juhtimisteabesüsteemid ei võimaldanud kontrollikojal saada täpset ja usaldusväärset teavet summade kohta, mida kulutati tehnilisele abile kas Euroopa arengufondidest või üldeelarvest. Kontrollikoja hinnangul on kulukohustuse suurus tehnilise abi lepingutele, mis allkirjastati ajavahemikul 2000–2005 ja mis kehtisid veel 2006. aasta alguses, ligikaudu 2 200 miljonit eurot (6). Suutlikkuse arendamiseks vajalikele meetmetele kulutatud tehnilist abi ei olnud võimalik hinnata. |
| --- | --- |

6.

Komisjoni raamatupidamis- ja juhtimisteabesüsteemid ei võimaldanud kontrollikojal saada täpset ja usaldusväärset teavet summade kohta, mida kulutati tehnilisele abile kas Euroopa arengufondidest või üldeelarvest. Kontrollikoja hinnangul on kulukohustuse suurus tehnilise abi lepingutele, mis allkirjastati ajavahemikul 2000–2005 ja mis kehtisid veel 2006. aasta alguses, ligikaudu 2 200 miljonit eurot (6). Suutlikkuse arendamiseks vajalikele meetmetele kulutatud tehnilist abi ei olnud võimalik hinnata.

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA ULATUS

| 7. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindlaks määrata, millisel määral tagab komisjon, et komisjoni rahastatud (7) tehniline abi aitab kaasa institutsioonide suutlikkuse arendamisele abisaajariikides. Täpsemalt öeldes oli auditi eesmärk leida vastused järgmistele küsimustele.






  a) | Kas komisjonil on usaldusväärne institutsioonilise suutlikkuse arendamist käsitlev strateegia, kus on võetud arvesse ka tehnilise abi kasutamine? |
| --- | --- | --- |

7.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli kindlaks määrata, millisel määral tagab komisjon, et komisjoni rahastatud (7) tehniline abi aitab kaasa institutsioonide suutlikkuse arendamisele abisaajariikides. Täpsemalt öeldes oli auditi eesmärk leida vastused järgmistele küsimustele.

a)

Kas komisjonil on usaldusväärne institutsioonilise suutlikkuse arendamist käsitlev strateegia, kus on võetud arvesse ka tehnilise abi kasutamine?

| b) | Kas tehnilise abi raames tehtav töö on suutlikkuse arendamise projektides hästi kavandatud? |
| --- | --- |

b)

Kas tehnilise abi raames tehtav töö on suutlikkuse arendamise projektides hästi kavandatud?

| c) | Kas tehnilist abi on rakendatud tõhusalt? |
| --- | --- |

c)

Kas tehnilist abi on rakendatud tõhusalt?

| d) | Kas tehnilise abi raames tehtav töö ja selle tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on olnud piisav? |
| --- | --- |

d)

Kas tehnilise abi raames tehtav töö ja selle tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on olnud piisav?

| e) | Kas tehniline abi on mõjus viis suutlikkuse arendamiseks? |
| --- | --- |

e)

Kas tehniline abi on mõjus viis suutlikkuse arendamiseks?

| 8. | Kontrollikoda auditeeris komisjoni lähenemisviisi ja tegevust nii poliitika kui ka projekti tasemel 12 abisaajariigis, mis valiti välja neljas erinevas arenguabi saavas geograafilises piirkonnas: Aafrika, Aasia, Ladina-Ameerika ja Vahemere piirkond (8). Neist viies riigis tehti kontroll kohapeal, kuna ülejäänud seitsme riigi suhtes tehti dokumentaalne läbivaatus ja saadeti küsimustikud asjaomastes riikides asuvatele komisjoni esindustele ja abisaajariikide ametiasutustele. Suutlikkuse arendamise projektide inventuuri käigus valiti välja 32 projekti, mis hõlmasid ajavahemikul 2000–2006 rakendatud 33 tehnilise abi lepingut. Auditeeritud projektide kulukohustuste kogusumma oli 400 miljonit eurot, millest 144 miljonit eurot oli ette nähtud tehnilise abiga seotud kuludeks. 32 läbivaadatud projekti ja programmi täielik loetelu on toodud I lisas. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda auditeeris komisjoni lähenemisviisi ja tegevust nii poliitika kui ka projekti tasemel 12 abisaajariigis, mis valiti välja neljas erinevas arenguabi saavas geograafilises piirkonnas: Aafrika, Aasia, Ladina-Ameerika ja Vahemere piirkond (8). Neist viies riigis tehti kontroll kohapeal, kuna ülejäänud seitsme riigi suhtes tehti dokumentaalne läbivaatus ja saadeti küsimustikud asjaomastes riikides asuvatele komisjoni esindustele ja abisaajariikide ametiasutustele. Suutlikkuse arendamise projektide inventuuri käigus valiti välja 32 projekti, mis hõlmasid ajavahemikul 2000–2006 rakendatud 33 tehnilise abi lepingut. Auditeeritud projektide kulukohustuste kogusumma oli 400 miljonit eurot, millest 144 miljonit eurot oli ette nähtud tehnilise abiga seotud kuludeks. 32 läbivaadatud projekti ja programmi täielik loetelu on toodud I lisas.

TÄHELEPANEKUD

Kas komisjonil on usaldusväärne institutsioonilise suutlikkuse arendamist käsitlev strateegia, kus on võetud arvesse ka tehnilise abi kasutamine?

| 9. | Komisjon tõlgendab Euroopa Ühenduse üldiseid arengupoliitika põhimõtteid konkreetsete riikide strateegiate kaudu, mis tavaliselt hõlmavad viieaastast ajavahemikku, koostades riikide strateegiadokumendid ja üksikasjalikumad riiklikud näidisprogrammid igale abisaajariigile eraldi. Eespool esitatud dokumentide alusel (9) uuris kontrollikoda auditiga hõlmatud piirkondadega seoses, kas komisjon hindab süstemaatiliselt abisaajariikide institutsioonilise suutlikkuse tugevaid ja nõrku külgi, kas nende riikide üldise suutlikkuse arendamise esmavajadused on kindlaks määratud ja seatud tähtsuse järjekorda ning tõlgendatud tehnilise abi vajadustena. |
| --- | --- |

9.

Komisjon tõlgendab Euroopa Ühenduse üldiseid arengupoliitika põhimõtteid konkreetsete riikide strateegiate kaudu, mis tavaliselt hõlmavad viieaastast ajavahemikku, koostades riikide strateegiadokumendid ja üksikasjalikumad riiklikud näidisprogrammid igale abisaajariigile eraldi. Eespool esitatud dokumentide alusel (9) uuris kontrollikoda auditiga hõlmatud piirkondadega seoses, kas komisjon hindab süstemaatiliselt abisaajariikide institutsioonilise suutlikkuse tugevaid ja nõrku külgi, kas nende riikide üldise suutlikkuse arendamise esmavajadused on kindlaks määratud ja seatud tähtsuse järjekorda ning tõlgendatud tehnilise abi vajadustena.

Ebapiisav institutsiooniline analüüs riigi strateegiadokumentides

| 10. | Nii komisjoni asjakohaste poliitikadokumentide kui ka riiklike arengukavade ja nn vaesuse vähendamise strateegiat käsitlevate dokumentide analüüsimisel auditeeritud riikides selgus, et suutlikkuse arendamise tähtsust tunnustatakse üha rohkem. Sellele vaatamata ei ole komisjon põhjalikult hinnanud riikide institutsioonilisi puudusi ega määranud kindlaks esmatähtsaid vajadusi suutlikkuse arendamiseks abisaajariikide riigihalduses ja institutsioonides. Seega valiti sihtsektorid Euroopa Ühenduse abi saamiseks välja ilma eespool osutatud teabeta, mistõttu tekkis oht, et potentsiaalselt tähtsad toetust vajavad valdkonnad või programmid võiksid jääda kindlaks määramata. |
| --- | --- |

10.

Nii komisjoni asjakohaste poliitikadokumentide kui ka riiklike arengukavade ja nn vaesuse vähendamise strateegiat käsitlevate dokumentide analüüsimisel auditeeritud riikides selgus, et suutlikkuse arendamise tähtsust tunnustatakse üha rohkem. Sellele vaatamata ei ole komisjon põhjalikult hinnanud riikide institutsioonilisi puudusi ega määranud kindlaks esmatähtsaid vajadusi suutlikkuse arendamiseks abisaajariikide riigihalduses ja institutsioonides. Seega valiti sihtsektorid Euroopa Ühenduse abi saamiseks välja ilma eespool osutatud teabeta, mistõttu tekkis oht, et potentsiaalselt tähtsad toetust vajavad valdkonnad või programmid võiksid jääda kindlaks määramata.

| 11. | 2005. aastal koostas komisjon institutsioonide hindamist ja suutlikkuse arendamist käsitleva sisedokumendi „Institutional Assessment and Capacity Development”, milles kirjeldatakse suutlikkuse arendamise tähendust ja tähtsust. Dokumendis esitatakse suunised, kuidas hinnata institutsioonilist suutlikkust ja toetada suutlikkuse edendamise protsesse. Nimetatud suunised ei ole siiski riigi strateegiadokumentide suhtes kohaldatavad. Madalama tasandi valdkondlikes kavades pööratakse suutlikkuse arendamist käsitlevatele probleemidele suuremat tähelepanu, ehkki väga üldises mõttes. Nimetatud kavad koostatakse pärast seda, kui konkreetses abisaajariigis on tehtud otsus rahastamisele kuuluvate sihtvaldkondade kohta. |
| --- | --- |

11.

2005. aastal koostas komisjon institutsioonide hindamist ja suutlikkuse arendamist käsitleva sisedokumendi „Institutional Assessment and Capacity Development”, milles kirjeldatakse suutlikkuse arendamise tähendust ja tähtsust. Dokumendis esitatakse suunised, kuidas hinnata institutsioonilist suutlikkust ja toetada suutlikkuse edendamise protsesse. Nimetatud suunised ei ole siiski riigi strateegiadokumentide suhtes kohaldatavad. Madalama tasandi valdkondlikes kavades pööratakse suutlikkuse arendamist käsitlevatele probleemidele suuremat tähelepanu, ehkki väga üldises mõttes. Nimetatud kavad koostatakse pärast seda, kui konkreetses abisaajariigis on tehtud otsus rahastamisele kuuluvate sihtvaldkondade kohta.

Tehnilise abi suuniste puudumine

| 12. | Kuigi tehniline abi on sageli ja pikka aega olnud kasutusel komisjoni rahastatavates suutlikkuse arendamise projektides ja programmides, ei ole komisjon siiski määratlenud tehnilise abi osa ja selle osatähtsust suutlikkuse arendamisel. Samuti ei ole komisjoni esindustele antud projekti koostamiseks konkreetseid suuniseid, millal ja kuidas saaks edendada suutlikkuse arendamist tehnilise abi kaudu. Lisaks sellele ei ole mestimine, mida on edukalt kasutatud tehnilise abi osutamisel ühinemist taotlevates riikides (ja veel hiljuti naaberluspoliitikaga hõlmatud riikides) veel kättesaadav AKV, Aasia või Ladina-Ameerika riikides. Kuigi punktis 11 nimetatud sisedokument sisaldab mõningaid kaalutlusi tehnilise abiga seotud probleemide üle, ei anta selles suuniseid erinevat liiki tehnilise abi kasutamise kohta erinevates olukordades, valdkondades ja riikides. |
| --- | --- |

12.

Kuigi tehniline abi on sageli ja pikka aega olnud kasutusel komisjoni rahastatavates suutlikkuse arendamise projektides ja programmides, ei ole komisjon siiski määratlenud tehnilise abi osa ja selle osatähtsust suutlikkuse arendamisel. Samuti ei ole komisjoni esindustele antud projekti koostamiseks konkreetseid suuniseid, millal ja kuidas saaks edendada suutlikkuse arendamist tehnilise abi kaudu. Lisaks sellele ei ole mestimine, mida on edukalt kasutatud tehnilise abi osutamisel ühinemist taotlevates riikides (ja veel hiljuti naaberluspoliitikaga hõlmatud riikides) veel kättesaadav AKV, Aasia või Ladina-Ameerika riikides. Kuigi punktis 11 nimetatud sisedokument sisaldab mõningaid kaalutlusi tehnilise abiga seotud probleemide üle, ei anta selles suuniseid erinevat liiki tehnilise abi kasutamise kohta erinevates olukordades, valdkondades ja riikides.

Kas tehnilise abi raames tehtav töö on suutlikkuse arendamise projektides hästi kavandatud?

| 13. | Kontrollikoda hindas 32 auditeeritud projekti puhul, mil määral oli nimetatud projektide valik kooskõlas komisjoni ja partnerriikide riiklike strateegiatega, kas projekti kavandites olid püstitatud selged eesmärgid ja sellega seonduvad tulemusnäitajad ning kas tehnilise abi kavandatud liik ja suurus olid piisavalt põhjendatud. Kontrollikoda uuris veel, kas abisaavad ametiasutused võtsid aktiivselt osa projekti ettevalmistamisest ja näitasid üles omavastutust projekti suhtes. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda hindas 32 auditeeritud projekti puhul, mil määral oli nimetatud projektide valik kooskõlas komisjoni ja partnerriikide riiklike strateegiatega, kas projekti kavandites olid püstitatud selged eesmärgid ja sellega seonduvad tulemusnäitajad ning kas tehnilise abi kavandatud liik ja suurus olid piisavalt põhjendatud. Kontrollikoda uuris veel, kas abisaavad ametiasutused võtsid aktiivselt osa projekti ettevalmistamisest ja näitasid üles omavastutust projekti suhtes.

Projekti valik oli asjakohane, kuid kavandamine sageli ebapiisav

| 14. | Kõigis auditeeritud projektides oli järgitud komisjoni riikide strateegiadokumente ja nendes kehtestatud valdkondlikke eelistusi ning üldiselt olid need asjaomaste abisaajariikide üldiste arengueelistustega kooskõlas. |
| --- | --- |

14.

Kõigis auditeeritud projektides oli järgitud komisjoni riikide strateegiadokumente ja nendes kehtestatud valdkondlikke eelistusi ning üldiselt olid need asjaomaste abisaajariikide üldiste arengueelistustega kooskõlas.

| 15. | Ligikaudu kolme neljandiku läbivaadatud projekti puhul täheldati ühte või enamat kavandamisega seonduvat puudust:






  — | projekti kavandid olid liiga keerulised, hõlmates palju komponente ja huvirühmasid; |
| --- | --- | --- |

15.

Ligikaudu kolme neljandiku läbivaadatud projekti puhul täheldati ühte või enamat kavandamisega seonduvat puudust:

—

projekti kavandid olid liiga keerulised, hõlmates palju komponente ja huvirühmasid;

| — | projekti eesmärgid olid liiga ambitsioonikad ja rakendusperioodid suhteliselt lühikesed; |
| --- | --- |

—

projekti eesmärgid olid liiga ambitsioonikad ja rakendusperioodid suhteliselt lühikesed;

| — | projekti eesmärke oli kirjeldatud väga üldiselt ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamise puhul olid need enamasti liiga üldist laadi ja oma olemuselt kvalitatiivsed, mistõttu vähenes nende kasutegur hilisema tulemuslikkuse adekvaatsel hindamisel; |
| --- | --- |

—

projekti eesmärke oli kirjeldatud väga üldiselt ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamise puhul olid need enamasti liiga üldist laadi ja oma olemuselt kvalitatiivsed, mistõttu vähenes nende kasutegur hilisema tulemuslikkuse adekvaatsel hindamisel;

| — | projekti toimimiskeskkonnas esinevaid institutsioonilisi puudusi ei hinnatud piisavalt. |
| --- | --- |

—

projekti toimimiskeskkonnas esinevaid institutsioonilisi puudusi ei hinnatud piisavalt.

Need tegurid omakorda takistavad tehnilise abi ülesannete nõuetekohast väljatöötamist ja rakendamist.

| 16. | Kõikides läbivaadatud projektides oli tehniline abi peamine sisend, kuid ligikaudu poolel korral juhtudest esitati projekti dokumentides teatavat liiki (kas rahvusvaheline või kohalik) ning teatavates summades (kas pikaajalised või lühiajalised assigneeringud) tehnilist abi, ilma et abi ressursside kombinatsiooni oleks selgelt põhjendatud. Lisaks ei olnud selge ekspertide roll, kuna neilt oodati nõustamist projekti suutlikkuse arendamise eesmärkide suhtes ning asjaomaste institutsioonide toetamist tavapäraste ülesannete täitmisel esinevate probleemide lahendamisel.

  1. selgitusNäide projekti kavandi puuduste kohtaTervishoiuvaldkonna tugiprogramm – AngoolaProjekti eesmärgid hõlmasid institutsioonilise suutlikkuse suurendamist kesk- ja piirkondlikul tasandil, põhiliste tervishoiualaste teenuste parandamist, oluliste ravimite kättesaadavuse parandamist ja HIV-viirusesse nakatumise ennetussüsteemi loomist. Kuigi ühe eelmise projekti hindamisel täheldati, et tervishoiu ministeeriumi aktiivset osavõttu oli raske tagada, ei hinnatud teostatavusuuringus, kas kohalik suutlikkus on piisav tagamaks nimetatud ambitsioonika projekti tõhusat rakendamist. Alles pärast projekti alustamist märgati, et mõni Angoola partner ei olnud projekti rakendamiseks piisavalt suuteline. Ekspertide koostatud algetapi aruandes järeldati, et projekt oli liiga ambitsioonikas, kuid muudatused tehti alles 18 kuud enne projekti lõppu, vähendades oluliselt eesmärke ja tegevust. |
| --- | --- |

16.

Kõikides läbivaadatud projektides oli tehniline abi peamine sisend, kuid ligikaudu poolel korral juhtudest esitati projekti dokumentides teatavat liiki (kas rahvusvaheline või kohalik) ning teatavates summades (kas pikaajalised või lühiajalised assigneeringud) tehnilist abi, ilma et abi ressursside kombinatsiooni oleks selgelt põhjendatud. Lisaks ei olnud selge ekspertide roll, kuna neilt oodati nõustamist projekti suutlikkuse arendamise eesmärkide suhtes ning asjaomaste institutsioonide toetamist tavapäraste ülesannete täitmisel esinevate probleemide lahendamisel.

1. selgitusNäide projekti kavandi puuduste kohtaTervishoiuvaldkonna tugiprogramm – AngoolaProjekti eesmärgid hõlmasid institutsioonilise suutlikkuse suurendamist kesk- ja piirkondlikul tasandil, põhiliste tervishoiualaste teenuste parandamist, oluliste ravimite kättesaadavuse parandamist ja HIV-viirusesse nakatumise ennetussüsteemi loomist. Kuigi ühe eelmise projekti hindamisel täheldati, et tervishoiu ministeeriumi aktiivset osavõttu oli raske tagada, ei hinnatud teostatavusuuringus, kas kohalik suutlikkus on piisav tagamaks nimetatud ambitsioonika projekti tõhusat rakendamist. Alles pärast projekti alustamist märgati, et mõni Angoola partner ei olnud projekti rakendamiseks piisavalt suuteline. Ekspertide koostatud algetapi aruandes järeldati, et projekt oli liiga ambitsioonikas, kuid muudatused tehti alles 18 kuud enne projekti lõppu, vähendades oluliselt eesmärke ja tegevust.

Kohaliku tasandi omavastutus on oluline, kuid komisjon ei käsitle seda süstemaatiliselt

| 17. | Abisaava asutuse ja selle personali omavastutus kavandatud institutsioonide arendamises on võtmetegur, määrates kindlaks tehnilise abi toimimiskeskkonna ja aidates seega kaasa suutlikkuse arenguplaanide edukale täitmisele. Kuna komisjon on sellest teadlik, siis kaasatakse tavaliselt kohalikud abisaavad asutused oma projektide kavandamise etappi. Komisjon ei hinnanud siiski piisavalt riski, et abisaajariigi valitsus ei täida oma kohustusi. Asjaolu, et abisaajariigi valitsus sõlmib rahastajaga rahastamiskokkuleppe, ei tähenda automaatselt, et enamikus projekti lepingutest sisalduvad oletused, mis on seotud valitsuse reformidest tingitud valitsuse kohustustega, ka praktikas täide lähevad. Samuti ei tähenda lepingu sõlmimine, et iga asutuse liige või mingil moel projekti mõjuvaldkonda kuuluv liige toetab projekti. Mitmel korral on ilmnenud, et abisaavate institutsioonide personalil puudub huvi projekti vastu.

  2. selgitusNäide kohaliku tasandi ebapiisava omavastutuse kohtaTervishoiualane projekt – BeninProjekti eesmärk oli parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust. Ekspertidel tuli siiski tegeleda paljude probleemidega, nagu halb personalijuhtimine tervishoiu valdkonnas, mida iseloomustas personali sagedane üleviimine ühelt ametikohalt teisele ja juhuslikud ametissenimetamised, mis vähendasid personali motivatsiooni. Ministeeriumi nõrk projekti kaasamine põhjustas palju viivitusi, näiteks ei nõustunud ministeerium, et personal oleks kohalikuks partneriks projektijuhtimise üksuses. Teistel töötajatel, kes oleksid pidanud olema kontaktisikuks ministeeriumi erinevate direktoraatide ja projekti vahel, puudus motivatsioon ja nad soovisid sellise „lisatöö” eest palgalisa saada. Komisjon on põhjendatult keeldunud selle palgalisa maksmisest. |
| --- | --- |

17.

Abisaava asutuse ja selle personali omavastutus kavandatud institutsioonide arendamises on võtmetegur, määrates kindlaks tehnilise abi toimimiskeskkonna ja aidates seega kaasa suutlikkuse arenguplaanide edukale täitmisele. Kuna komisjon on sellest teadlik, siis kaasatakse tavaliselt kohalikud abisaavad asutused oma projektide kavandamise etappi. Komisjon ei hinnanud siiski piisavalt riski, et abisaajariigi valitsus ei täida oma kohustusi. Asjaolu, et abisaajariigi valitsus sõlmib rahastajaga rahastamiskokkuleppe, ei tähenda automaatselt, et enamikus projekti lepingutest sisalduvad oletused, mis on seotud valitsuse reformidest tingitud valitsuse kohustustega, ka praktikas täide lähevad. Samuti ei tähenda lepingu sõlmimine, et iga asutuse liige või mingil moel projekti mõjuvaldkonda kuuluv liige toetab projekti. Mitmel korral on ilmnenud, et abisaavate institutsioonide personalil puudub huvi projekti vastu.

2. selgitusNäide kohaliku tasandi ebapiisava omavastutuse kohtaTervishoiualane projekt – BeninProjekti eesmärk oli parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust. Ekspertidel tuli siiski tegeleda paljude probleemidega, nagu halb personalijuhtimine tervishoiu valdkonnas, mida iseloomustas personali sagedane üleviimine ühelt ametikohalt teisele ja juhuslikud ametissenimetamised, mis vähendasid personali motivatsiooni. Ministeeriumi nõrk projekti kaasamine põhjustas palju viivitusi, näiteks ei nõustunud ministeerium, et personal oleks kohalikuks partneriks projektijuhtimise üksuses. Teistel töötajatel, kes oleksid pidanud olema kontaktisikuks ministeeriumi erinevate direktoraatide ja projekti vahel, puudus motivatsioon ja nad soovisid sellise „lisatöö” eest palgalisa saada. Komisjon on põhjendatult keeldunud selle palgalisa maksmisest.

Kas tehnilist abi rakendatakse tõhusalt?

| 18. | Projekti rakendamise tõhususe hindamiseks uuris kontrollikoda, kas projekti alustati õigeaegselt ja rakendati vastavalt projekti kavandile, kas tehnilise abi hange ja käivitamine kulges ilma tarbetute viivitusteta, kas kooskõlastamine teiste seonduvate projektide ja toimingutega oli piisav ja kas projekti rakenduskord soodustas abisaavate asutuste omavastutust. |
| --- | --- |

18.

Projekti rakendamise tõhususe hindamiseks uuris kontrollikoda, kas projekti alustati õigeaegselt ja rakendati vastavalt projekti kavandile, kas tehnilise abi hange ja käivitamine kulges ilma tarbetute viivitusteta, kas kooskõlastamine teiste seonduvate projektide ja toimingutega oli piisav ja kas projekti rakenduskord soodustas abisaavate asutuste omavastutust.

Projekti kavand aegub sageli pika ettevalmistusaja tõttu

| 19. | Läbivaadatud projektide ettevalmistusetapp võttis üldiselt aega üks kuni kaks aastat. Ettevalmistusetapp hõlmas rida meetmeid, kaasa arvatud ettevalmistusega seotud ühe või mitme konsultandi lähetused (projekti valiku ja kavandamisega seoses), kahel korral kvaliteedi tagamise tugirühma (10) poolne nõustamine ja kommenteerimine komisjoni peakorteris ja rahastamisettepaneku esitamine asjaomaste liikmesriikide nõuandekomiteele. |
| --- | --- |

19.

Läbivaadatud projektide ettevalmistusetapp võttis üldiselt aega üks kuni kaks aastat. Ettevalmistusetapp hõlmas rida meetmeid, kaasa arvatud ettevalmistusega seotud ühe või mitme konsultandi lähetused (projekti valiku ja kavandamisega seoses), kahel korral kvaliteedi tagamise tugirühma (10) poolne nõustamine ja kommenteerimine komisjoni peakorteris ja rahastamisettepaneku esitamine asjaomaste liikmesriikide nõuandekomiteele.

| 20. | Kui komisjon on ettepaneku heaks kiitnud, algab hankemenetlus (vt punktid 22–26) lepingute sõlmimiseks vajalike ekspertidega. Selleks ajaks kui eksperdid saabuvad projekti alustamiseks kohale – mis enamikul juhtudest on vähemalt kaks kuni kolm aastat pärast projekti kavandamise algust – on kohalikud tingimused sageli muutunud: poliitiline või muu olukord on muutunud (valimiste, uute ametissenimetamiste või uute riiklike tegevuspõhimõtete tõttu) või teised rahastajad on alustanud oma projekte. Selle tulemusel leiavad eksperdid sageli, et projekti esialgsed oletused enam ei kehti või mõni kavandatud toimingutest ei ole enam asjakohane. Sellisel juhul peavad eksperdid esiteks läbi vaatama abisaajariigi suutlikkuse arenguvajadused ja vastavalt sellele uuesti läbi vaatama projekti kavandi, enne kui nad saavad alustada regulaarset tööd projekti üksikasjaliku töökava koostamiseks. |
| --- | --- |

20.

Kui komisjon on ettepaneku heaks kiitnud, algab hankemenetlus (vt punktid 22–26) lepingute sõlmimiseks vajalike ekspertidega. Selleks ajaks kui eksperdid saabuvad projekti alustamiseks kohale – mis enamikul juhtudest on vähemalt kaks kuni kolm aastat pärast projekti kavandamise algust – on kohalikud tingimused sageli muutunud: poliitiline või muu olukord on muutunud (valimiste, uute ametissenimetamiste või uute riiklike tegevuspõhimõtete tõttu) või teised rahastajad on alustanud oma projekte. Selle tulemusel leiavad eksperdid sageli, et projekti esialgsed oletused enam ei kehti või mõni kavandatud toimingutest ei ole enam asjakohane. Sellisel juhul peavad eksperdid esiteks läbi vaatama abisaajariigi suutlikkuse arenguvajadused ja vastavalt sellele uuesti läbi vaatama projekti kavandi, enne kui nad saavad alustada regulaarset tööd projekti üksikasjaliku töökava koostamiseks.

| 21. | Projekti alustamisel ei vaadata enamasti uuesti läbi projekti kavandit, kuna rahastamiskokkuleppe muudatuste heakskiitmiseks on vaja haldusmeetmeid ja see kõik on aeganõudev. Komisjon käivitab tavaliselt projekti sellisena, nagu see on kavandatud, ja ootab vahekokkuvõtet (mis tehakse tavaliselt siis, kui projekti on rakendatud kaks aastat), enne kui tehakse otsus muudatuste kohta. Vajalike muudatuste tegemiseks jääb selles etapis väga vähe aega ja projekti üldine tõhusus on ohustatud.

  3. selgitusNäide projekti pika ettevalmistusperioodi kohta, mille tõttu aegub projekti kavandEuroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2)Projekt valmistati ette kahe eraldi auditikäiguga oktoobris 2000 ja juulis 2002. Rahastamiskokkuleppele kirjutati alla aprillis 2003, kuid mitmel põhjusel ei kirjutatud tehnilise abi lepingule alla enne kui augustis 2005. Projekti alustati alles jaanuaris 2006 peamiselt seetõttu, et esialgne projektijuht ei olnud enam projekti käsutuses ja tema asemele võeti uus projektijuht. Selleks ajaks oli projekti kavandamisest möödunud kolm ja pool aastat ning kiirete muutuste tõttu Vietnamis ei olnud paljud kavandatud toimingud enam asjakohased. Seetõttu oli ekspertide peamine ülesanne kavandada projekt algetapis uuesti, mille tagajärjeks oli, et projekti raames tehtava töö teostamiseks oli jäänud pool esialgselt kavandatud ajast. |
| --- | --- |

21.

Projekti alustamisel ei vaadata enamasti uuesti läbi projekti kavandit, kuna rahastamiskokkuleppe muudatuste heakskiitmiseks on vaja haldusmeetmeid ja see kõik on aeganõudev. Komisjon käivitab tavaliselt projekti sellisena, nagu see on kavandatud, ja ootab vahekokkuvõtet (mis tehakse tavaliselt siis, kui projekti on rakendatud kaks aastat), enne kui tehakse otsus muudatuste kohta. Vajalike muudatuste tegemiseks jääb selles etapis väga vähe aega ja projekti üldine tõhusus on ohustatud.

3. selgitusNäide projekti pika ettevalmistusperioodi kohta, mille tõttu aegub projekti kavandEuroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2)Projekt valmistati ette kahe eraldi auditikäiguga oktoobris 2000 ja juulis 2002. Rahastamiskokkuleppele kirjutati alla aprillis 2003, kuid mitmel põhjusel ei kirjutatud tehnilise abi lepingule alla enne kui augustis 2005. Projekti alustati alles jaanuaris 2006 peamiselt seetõttu, et esialgne projektijuht ei olnud enam projekti käsutuses ja tema asemele võeti uus projektijuht. Selleks ajaks oli projekti kavandamisest möödunud kolm ja pool aastat ning kiirete muutuste tõttu Vietnamis ei olnud paljud kavandatud toimingud enam asjakohased. Seetõttu oli ekspertide peamine ülesanne kavandada projekt algetapis uuesti, mille tagajärjeks oli, et projekti raames tehtava töö teostamiseks oli jäänud pool esialgselt kavandatud ajast.

Hanke korraldamisel ja projekti käivitamisel esinevad probleemid lühendavad projekti rakendamiseks ette nähtud aega

| 22. | Projektide rakendamiseks vajalikku tehnilist abi saadakse tavaliselt rahvusvahelise piiratud pakkumiskonkursi korras (11). Sellise pakkumiskonkursi korraldamine võtab aega kuus kuni kaheksa kuud. Kuna hankemenetlus algab tavaliselt alles pärast rahastamiskokkuleppe allkirjastamist, siis alustavad eksperdid oma tööd kohapeal vähemalt kümme kuud hiljem (kaheksa kuud hankemenetluseks ja kaks kuud ekspertide töö käivitamiseks). Seda ajavahemikku võetakse arvesse, kui määratakse kindlaks projekti ametlik rakendusaeg rahastamiskokkuleppes. |
| --- | --- |

22.

Projektide rakendamiseks vajalikku tehnilist abi saadakse tavaliselt rahvusvahelise piiratud pakkumiskonkursi korras (11). Sellise pakkumiskonkursi korraldamine võtab aega kuus kuni kaheksa kuud. Kuna hankemenetlus algab tavaliselt alles pärast rahastamiskokkuleppe allkirjastamist, siis alustavad eksperdid oma tööd kohapeal vähemalt kümme kuud hiljem (kaheksa kuud hankemenetluseks ja kaks kuud ekspertide töö käivitamiseks). Seda ajavahemikku võetakse arvesse, kui määratakse kindlaks projekti ametlik rakendusaeg rahastamiskokkuleppes.

| 23. | Kontrollikoja 32 projekti audit on siiski näidanud, et palju probleeme on tekkinud seoses pakkumismenetlustega või seotud projektide käivitamisega, mille tõttu lükkus projekti raames tehtav töö edasi või lühenes projekti rakendamiseks ette nähtud aeg. Tüüpilised probleemid on järgmised:






  a) | pakkumiskonkurss ebaõnnestub ja see tuleb uuesti käivitada, kuna ei saadud piisaval arvul tingimustele vastavaid pakkumisi; |
| --- | --- | --- |

23.

Kontrollikoja 32 projekti audit on siiski näidanud, et palju probleeme on tekkinud seoses pakkumismenetlustega või seotud projektide käivitamisega, mille tõttu lükkus projekti raames tehtav töö edasi või lühenes projekti rakendamiseks ette nähtud aeg. Tüüpilised probleemid on järgmised:

a)

pakkumiskonkurss ebaõnnestub ja see tuleb uuesti käivitada, kuna ei saadud piisaval arvul tingimustele vastavaid pakkumisi;

| b) | viivitused pakkumiste hindamiskomisjoni loomisel; |
| --- | --- |

b)

viivitused pakkumiste hindamiskomisjoni loomisel;

| c) | ekspertide hilinenud saabumine; |
| --- | --- |

c)

ekspertide hilinenud saabumine;

| d) | vajalike kohalike lepingupartnerite hiline määramine; |
| --- | --- |

d)

vajalike kohalike lepingupartnerite hiline määramine;

| e) | raskused projekti toetavate tingimuste loomisel (nt kontoriseadmed, pangakontod, projekti käsitlevad juhendid ja menetlused); |
| --- | --- |

e)

raskused projekti toetavate tingimuste loomisel (nt kontoriseadmed, pangakontod, projekti käsitlevad juhendid ja menetlused);

| f) | üldise töökava ettevalmistamine osutus eeldatavast raskemaks; |
| --- | --- |

f)

üldise töökava ettevalmistamine osutus eeldatavast raskemaks;

| g) | vajadus uuesti läbi vaadata projekti kavand algetapis. |
| --- | --- |

g)

vajadus uuesti läbi vaadata projekti kavand algetapis.

Üldiselt võib järeldada, et peaaegu kõikide analüüsitud projektide tegelik rakendusperiood oli lühenenud või tõenäoliselt lüheneb sel määral, et ei ole võimalik rakendada kõiki kavandatud toiminguid ega saavutada eeldatavaid tulemusi.

| 24. | Lisaks projekti rakendamiseks ette nähtud tähtajale tuleb järgida ka lepingu sõlmimise tähtaega (nn D + 3 reegel), mis kehtestati 2003. aasta finantsmäärustega (12). Seega pärast finantsotsuse kuupäeva esinevad viivitused, näiteks tehnilise abi põhilepinguga seonduva pakkumiskonkursi või käivitamisetapi ajal, lühendavad mõjusalt ajavahemikku, mille jooksul võib sõlmida projekti rakendamisega seonduvaid muid töövõtu-, tarne- või teenuslepinguid. See on mõjutanud või mõjutab paljusid kavandatud projekte pärast nimetatud reegli jõustumist. Alates 1. maist 2007 jõustus ühenduse eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse muudatus, (13) millega leevendati D + 3 reeglit mõningal määral: nimetatud kolmeaastane periood algab alates rahastamiskokkuleppe sõlmimise kuupäevast. Pärast nimetatud kuupäeva esinevad viivitused lühendavad siiski rakendusperioodi ja lepingu sõlmimiseks ette nähtud aega. |
| --- | --- |

24.

Lisaks projekti rakendamiseks ette nähtud tähtajale tuleb järgida ka lepingu sõlmimise tähtaega (nn D + 3 reegel), mis kehtestati 2003. aasta finantsmäärustega (12). Seega pärast finantsotsuse kuupäeva esinevad viivitused, näiteks tehnilise abi põhilepinguga seonduva pakkumiskonkursi või käivitamisetapi ajal, lühendavad mõjusalt ajavahemikku, mille jooksul võib sõlmida projekti rakendamisega seonduvaid muid töövõtu-, tarne- või teenuslepinguid. See on mõjutanud või mõjutab paljusid kavandatud projekte pärast nimetatud reegli jõustumist. Alates 1. maist 2007 jõustus ühenduse eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse muudatus, (13) millega leevendati D + 3 reeglit mõningal määral: nimetatud kolmeaastane periood algab alates rahastamiskokkuleppe sõlmimise kuupäevast. Pärast nimetatud kuupäeva esinevad viivitused lühendavad siiski rakendusperioodi ja lepingu sõlmimiseks ette nähtud aega.

| 25. | Tehniliselt on võimalik alustada hankemenetlust varem, st enne rahastamiskokkuleppe allkirjastamist või isegi enne rahastamisotsuse tegemist, mille puhul tuleb avaldada hanketeatis koos „edasilükkamise klausliga” (14). See aitab lühendada ajavahemikku rahastamiskokkuleppe allkirjastamise ja projekti raames tehtava töö alustamise vahel. Sellise klausli kasutamine on tegelikult ette nähtud vähemalt AKV riikidele AKV-ELi partnerluslepingu lisadega (Cotonou 23. juuni 2000. aasta leping), „et tagada projekti varajane käivitamine” (15). |
| --- | --- |

25.

Tehniliselt on võimalik alustada hankemenetlust varem, st enne rahastamiskokkuleppe allkirjastamist või isegi enne rahastamisotsuse tegemist, mille puhul tuleb avaldada hanketeatis koos „edasilükkamise klausliga” (14). See aitab lühendada ajavahemikku rahastamiskokkuleppe allkirjastamise ja projekti raames tehtava töö alustamise vahel. Sellise klausli kasutamine on tegelikult ette nähtud vähemalt AKV riikidele AKV-ELi partnerluslepingu lisadega (Cotonou 23. juuni 2000. aasta leping), „et tagada projekti varajane käivitamine” (15).

| 26. | Komisjonisiseste hankesuuniste kohaselt tuleks seda võimalust kasutada ainult erandjuhtudel (nimetatud suunistes ei osutata, millised need erandjuhtumid on). Komisjon arvab, et pakkumiskonkursse võidakse tühistada ja kui seda juhtub sageli, siis potentsiaalsete teenuseosutajate huvi võib komisjoni rahastatavate projektide vastu tulevikus väheneda. Edasilükkamise klauslit kasutatakse seepärast harva. Projektide täieliku tühistamise oht pärast ettevalmistuse lõpuleviimist ja rahastamisotsuse tegemist on praktikas väike. Komisjon peaks oma suunistes selgitama, millistel asjaoludel ja tingimustel võib edasilükkamise klauslit kasutada.

  4. selgitusNäide viivituste tõttu lühenenud rakendusaja kohtaTervishoiutöötajate arendamine – UgandaTehnilise abi leping sõlmiti septembris 2003, s.o 18 kuud pärast rahastamiskokkuleppe sõlmimist, ja esimesed eksperdid saabusid kohale kaks kuud hiljem. Eespool nimetatud asjaolude tõttu võttis pakkumismenetlus väga kaua aega, kaasa arvatud tervishoiualaste õppeasutuste üleviimine tervishoiu ministeeriumi haldusalast haridusministeeriumi haldusalasse ja sisemised muutused komisjoni esinduses tol ajal (mõne töötaja lahkumine, õiguste üleandmine komisjoni esindustele, portfellide ümberjagamine). Kuigi rahastamiskokkuleppe rakendusaeg oli viis aastat ja tehnilise abi lepingu teostamisaeg neli aastat, jäi projekti käivitamise 20kuuse viivituse tõttu selle rakendamiseks aega ainult kolm aastat ja kolm kuud. |
| --- | --- |

26.

Komisjonisiseste hankesuuniste kohaselt tuleks seda võimalust kasutada ainult erandjuhtudel (nimetatud suunistes ei osutata, millised need erandjuhtumid on). Komisjon arvab, et pakkumiskonkursse võidakse tühistada ja kui seda juhtub sageli, siis potentsiaalsete teenuseosutajate huvi võib komisjoni rahastatavate projektide vastu tulevikus väheneda. Edasilükkamise klauslit kasutatakse seepärast harva. Projektide täieliku tühistamise oht pärast ettevalmistuse lõpuleviimist ja rahastamisotsuse tegemist on praktikas väike. Komisjon peaks oma suunistes selgitama, millistel asjaoludel ja tingimustel võib edasilükkamise klauslit kasutada.

4. selgitusNäide viivituste tõttu lühenenud rakendusaja kohtaTervishoiutöötajate arendamine – UgandaTehnilise abi leping sõlmiti septembris 2003, s.o 18 kuud pärast rahastamiskokkuleppe sõlmimist, ja esimesed eksperdid saabusid kohale kaks kuud hiljem. Eespool nimetatud asjaolude tõttu võttis pakkumismenetlus väga kaua aega, kaasa arvatud tervishoiualaste õppeasutuste üleviimine tervishoiu ministeeriumi haldusalast haridusministeeriumi haldusalasse ja sisemised muutused komisjoni esinduses tol ajal (mõne töötaja lahkumine, õiguste üleandmine komisjoni esindustele, portfellide ümberjagamine). Kuigi rahastamiskokkuleppe rakendusaeg oli viis aastat ja tehnilise abi lepingu teostamisaeg neli aastat, jäi projekti käivitamise 20kuuse viivituse tõttu selle rakendamiseks aega ainult kolm aastat ja kolm kuud.

Eksperte asendatakse sageli pärast lepingu sõlmimist

| 27. | Ühe kolmandiku läbivaadatud projektide puhul teatasid konsultatsioonifirmad komisjonile peaaegu kohe pärast tehnilise abi ekspertidega seonduvate lepingute saamist, et peamised eksperdid ei ole enam projekti käsutuses. Ühel juhul oli põhjus selles, et pakkumiste hindamine ja tehnilise abi lepingu sõlmimine toimus nii hilja, et ekspertide projektis osalemise kohustus ei olnud enam kehtiv (16). Teisel juhul ei olnud eksperdid enam projekti käsutuses, kuigi nende projektis osalemise kohustus oli veel jõus, ning mida enamikul juhtudel põhjendati terviseprobleemidega. Oht seisneb selles, et lepingu saamiseks pakuvad äriühingud teadlikult eksperte, kellel on hea CV-l põhinev töökogemus, samas teades, et eksperdid ei ole enam projektiülesannete täitmiseks nende käsutuses. Kõikidel juhtudel lükkab asendusekspertide leidmine projekti käivitamist edasi.

  5. selgitusNäide ekspertide asendamise kohta pärast lepingu sõlmimistPärast tõhusat pakkumismenetlust sai mitmest organisatsioonist koosnev konsortsium tehnilise abi lepingu peamiselt tänu pakutud tugevale meeskonnajuhile. Ta ei võtnud tööülesandeid vastu, vaid kõrvaldati projektis osalemisest kohe pärast lepingu sõlmimist, kuna avastati, et ta oli vastuvõtlik asjaomases riigis esineva haiguse suhtes. Seda asjaolu oleks pidanud teadma varem. Talle leiti asendaja peaaegu kolm kuud hiljem. |
| --- | --- |

27.

Ühe kolmandiku läbivaadatud projektide puhul teatasid konsultatsioonifirmad komisjonile peaaegu kohe pärast tehnilise abi ekspertidega seonduvate lepingute saamist, et peamised eksperdid ei ole enam projekti käsutuses. Ühel juhul oli põhjus selles, et pakkumiste hindamine ja tehnilise abi lepingu sõlmimine toimus nii hilja, et ekspertide projektis osalemise kohustus ei olnud enam kehtiv (16). Teisel juhul ei olnud eksperdid enam projekti käsutuses, kuigi nende projektis osalemise kohustus oli veel jõus, ning mida enamikul juhtudel põhjendati terviseprobleemidega. Oht seisneb selles, et lepingu saamiseks pakuvad äriühingud teadlikult eksperte, kellel on hea CV-l põhinev töökogemus, samas teades, et eksperdid ei ole enam projektiülesannete täitmiseks nende käsutuses. Kõikidel juhtudel lükkab asendusekspertide leidmine projekti käivitamist edasi.

5. selgitusNäide ekspertide asendamise kohta pärast lepingu sõlmimistPärast tõhusat pakkumismenetlust sai mitmest organisatsioonist koosnev konsortsium tehnilise abi lepingu peamiselt tänu pakutud tugevale meeskonnajuhile. Ta ei võtnud tööülesandeid vastu, vaid kõrvaldati projektis osalemisest kohe pärast lepingu sõlmimist, kuna avastati, et ta oli vastuvõtlik asjaomases riigis esineva haiguse suhtes. Seda asjaolu oleks pidanud teadma varem. Talle leiti asendaja peaaegu kolm kuud hiljem.

Tehnilise abi ebasobivad valikukriteeriumid

| 28. | Põhiekspertide pidev projektist loobumine tekitab küsimuse, kas tehnilise abi pakkumiste hindamiskriteeriumid on tegelikult asjakohased (17). Ainus kriteerium, mida peetakse teenuslepingute pakkumiste tehnilisel hindamisel kõige tähtsamaks, on kavandatud pikaajaliste ekspertide, eriti meeskonnajuhi CV–l põhineva töökogemuse hindamine. Eksperte intervjueeritakse ainult mõnel juhul. Arvesse ei võeta muid tehnilist laadi potentsiaalseid näitajaid, nagu äriühingu üldine suutlikkus ja/või komisjoni saadud kogemus äriühingust või kavandatud ekspertidest eelmiste komisjoni rahastatud projektide kaudu. |
| --- | --- |

28.

Põhiekspertide pidev projektist loobumine tekitab küsimuse, kas tehnilise abi pakkumiste hindamiskriteeriumid on tegelikult asjakohased (17). Ainus kriteerium, mida peetakse teenuslepingute pakkumiste tehnilisel hindamisel kõige tähtsamaks, on kavandatud pikaajaliste ekspertide, eriti meeskonnajuhi CV–l põhineva töökogemuse hindamine. Eksperte intervjueeritakse ainult mõnel juhul. Arvesse ei võeta muid tehnilist laadi potentsiaalseid näitajaid, nagu äriühingu üldine suutlikkus ja/või komisjoni saadud kogemus äriühingust või kavandatud ekspertidest eelmiste komisjoni rahastatud projektide kaudu.

Hankemenetluste piiratud valik

| 29. | Suutlikkuse arendamisprojektide rakendamiseks vajalike ekspertide värbamisallikate valik on piiratud. Eksperte saab värvata peamiselt kahel viisil: kas raamlepingu süsteemi (18) või rahvusvahelise piiratud teenuste pakkumise (vt punkt 22) kaudu. |
| --- | --- |

29.

Suutlikkuse arendamisprojektide rakendamiseks vajalike ekspertide värbamisallikate valik on piiratud. Eksperte saab värvata peamiselt kahel viisil: kas raamlepingu süsteemi (18) või rahvusvahelise piiratud teenuste pakkumise (vt punkt 22) kaudu.

| 30. | Mõlemal juhul sõlmitakse ekspertide palkamiseks leping konsultatsioonifirmaga. Teatavates pädevusvaldkondades, nagu riigi rahanduse juhtimine või riigihaldus, võib leida parema kvalifikatsiooniga eksperte teist liiki institutsioonidest, nagu liikmesriikide kohalikud haldusasutused. Näiteks töötavad riigi rahanduse juhtimise eksperdid riigikassades, rahandusministeeriumides või keskpankades. Sellisel juhul võiks projekti võrrelda mestimise projektidega ühinemist taotlevates riikides. Neil juhtudel, kus vajatakse väga spetsiifilist kohalikku asjatundlikkust, ei ole tehniliste erialateadmistega ekspertide leidmiseks kohalikul või piirkondlikul tööturul kasu mitte kummastki nimetatud tavast. |
| --- | --- |

30.

Mõlemal juhul sõlmitakse ekspertide palkamiseks leping konsultatsioonifirmaga. Teatavates pädevusvaldkondades, nagu riigi rahanduse juhtimine või riigihaldus, võib leida parema kvalifikatsiooniga eksperte teist liiki institutsioonidest, nagu liikmesriikide kohalikud haldusasutused. Näiteks töötavad riigi rahanduse juhtimise eksperdid riigikassades, rahandusministeeriumides või keskpankades. Sellisel juhul võiks projekti võrrelda mestimise projektidega ühinemist taotlevates riikides. Neil juhtudel, kus vajatakse väga spetsiifilist kohalikku asjatundlikkust, ei ole tehniliste erialateadmistega ekspertide leidmiseks kohalikul või piirkondlikul tööturul kasu mitte kummastki nimetatud tavast.

Tehnilise abi ebatõhus kasutamine

| 31. | Rahvusvahelisi eksperte ei kasutatud alati tõhusalt neile määratud erinevate tööülesannete tõttu. Kuigi nad valitakse põhimõtteliselt välja oma erialateadmiste põhjal, eeldab komisjon, et nad osalevad ka projektijuhtimises ja finantskontrolli teostamises. Vastavalt kehtivale finantsmäärusele ei kuulu rahvusvahelise tehnilise abi meeskonnajuht enam projekti juhtkonda ja tal puudub volitus kaasallkirjastamiseks, vastupidiselt eelmisele finantsmäärusele. Kuid praktikas meeskonnajuht mitte ainult ei kontrolli, vaid koostab ka projekti töökavad, eelarved, aruanded, pakkumisega seotud dokumendid, lepingute projektid ja ettepanekud projekti kontolt tehtavate maksete kohta. Mõnel juhul võtab selliste haldusülesannete täitmine ülemäära palju aega ja vähendab eksperdi (ekspertide) aega, mida saaks kulutada suutlikkuse arendamisega seonduvateks toiminguteks. Samuti tekib teatav ebaselgus, mil määral on ekspert aruandekohuslane abisaava asutuse või komisjoni esinduse ees, mis raskendab nende ülesandeid ja võib ohustada eksperdi (ekspertide) ja kohalike partnerite vahelist usaldust. |
| --- | --- |

31.

Rahvusvahelisi eksperte ei kasutatud alati tõhusalt neile määratud erinevate tööülesannete tõttu. Kuigi nad valitakse põhimõtteliselt välja oma erialateadmiste põhjal, eeldab komisjon, et nad osalevad ka projektijuhtimises ja finantskontrolli teostamises. Vastavalt kehtivale finantsmäärusele ei kuulu rahvusvahelise tehnilise abi meeskonnajuht enam projekti juhtkonda ja tal puudub volitus kaasallkirjastamiseks, vastupidiselt eelmisele finantsmäärusele. Kuid praktikas meeskonnajuht mitte ainult ei kontrolli, vaid koostab ka projekti töökavad, eelarved, aruanded, pakkumisega seotud dokumendid, lepingute projektid ja ettepanekud projekti kontolt tehtavate maksete kohta. Mõnel juhul võtab selliste haldusülesannete täitmine ülemäära palju aega ja vähendab eksperdi (ekspertide) aega, mida saaks kulutada suutlikkuse arendamisega seonduvateks toiminguteks. Samuti tekib teatav ebaselgus, mil määral on ekspert aruandekohuslane abisaava asutuse või komisjoni esinduse ees, mis raskendab nende ülesandeid ja võib ohustada eksperdi (ekspertide) ja kohalike partnerite vahelist usaldust.

Rahastajate vaheline kooskõlastamine on erinevates riikides erinev

| 32. | Suutlikkuse arendamise programmide kooskõlastamise tase on asjaomastes riikides oluliselt erinev. Kooskõlastamine ulatub piiratud teabevahetusest kuni valdkondlike ja/või temaatiliste töörühmade keeruliste süsteemideni, mille käigus tulevad kokku kõik aktiivsed partnerid ja toimib kõrgetasemeline kooskõlastamine ning kus komisjon on tavaliselt üks kõige aktiivsem rahastaja. Üldeelarvest rahastavate abiprogrammide või valdkondliku poliitika toetusprogrammide puhul oli kooskõlastamine parem ja tõhusam. Kuid isegi nimetatud programmide puhul osutati sageli tehnilist abi erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, mille puhul iga rahastaja rakendas oma menetlust. |
| --- | --- |

32.

Suutlikkuse arendamise programmide kooskõlastamise tase on asjaomastes riikides oluliselt erinev. Kooskõlastamine ulatub piiratud teabevahetusest kuni valdkondlike ja/või temaatiliste töörühmade keeruliste süsteemideni, mille käigus tulevad kokku kõik aktiivsed partnerid ja toimib kõrgetasemeline kooskõlastamine ning kus komisjon on tavaliselt üks kõige aktiivsem rahastaja. Üldeelarvest rahastavate abiprogrammide või valdkondliku poliitika toetusprogrammide puhul oli kooskõlastamine parem ja tõhusam. Kuid isegi nimetatud programmide puhul osutati sageli tehnilist abi erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, mille puhul iga rahastaja rakendas oma menetlust.

Rakenduskord ei soodusta veel kohaliku tasandi omavastutust

| 33. | Enamikus riikides luuakse paralleelselt riiklike ametiasutustega projekti kestuseks ikka veel projektide rakendamisüksusi (või projektide toetusüksusi) kui ajutisi struktuure, mis paljudel juhtudel on juba integreeritud abisaava ametiasutuse tavapärasesse haldusstruktuuri. Mitte üheski asjaomases riigis ei hallatud komisjoni rahastatava tehnilise abi hankimist ega sellega seonduvaid makseid riiklike süsteemide või menetluste kaudu, kuna need ei olnud komisjoni arvates usaldusväärsed ja läbipaistvad. Ometi saavad mitmed neist riikidest (nt Benin, Tšaad, Maroko, Sierra Leone, Uganda ja Vietnam) komisjoni rahastatavat eelarvetoetust ja määratluse kohaselt tehakse kulutused siseriikliku finantskorra alusel. See iseloomustab komisjoni ebajärjekindlat lähenemisviisi, milles käsitletakse abisaajariikide rahanduse juhtimist ja hankesüsteemide kasutamist erinevatest abivahenditest. |
| --- | --- |

33.

Enamikus riikides luuakse paralleelselt riiklike ametiasutustega projekti kestuseks ikka veel projektide rakendamisüksusi (või projektide toetusüksusi) kui ajutisi struktuure, mis paljudel juhtudel on juba integreeritud abisaava ametiasutuse tavapärasesse haldusstruktuuri. Mitte üheski asjaomases riigis ei hallatud komisjoni rahastatava tehnilise abi hankimist ega sellega seonduvaid makseid riiklike süsteemide või menetluste kaudu, kuna need ei olnud komisjoni arvates usaldusväärsed ja läbipaistvad. Ometi saavad mitmed neist riikidest (nt Benin, Tšaad, Maroko, Sierra Leone, Uganda ja Vietnam) komisjoni rahastatavat eelarvetoetust ja määratluse kohaselt tehakse kulutused siseriikliku finantskorra alusel. See iseloomustab komisjoni ebajärjekindlat lähenemisviisi, milles käsitletakse abisaajariikide rahanduse juhtimist ja hankesüsteemide kasutamist erinevatest abivahenditest.

| 34. | Vastavalt Pariisi deklaratsioonile (vt punkt 5) kohustuvad rahastajad viima oma toetuse partnerriikide arengustrateegiate, institutsioonide ja menetlustega vastavusse. Mitmed neist kohustustest on otseselt seotud suutlikkuse arendamisega. Selles suhtes seadis Euroopa Liit kolmele valdkonnale veel rangemad eesmärgid: suutlikkuse arendamise abi antakse kooskõlastatud programmide kaudu, mida rahastatakse üha rohkem palju rahastajaid hõlmava rahastamiskorra alusel, 50 % riiklikust abist antakse riiklike süsteemide kaudu ning välditakse uute projekti rakendamisüksuste loomist. Arvestades mitme praeguse suutlikkuse arendamise projekti kavandamist, on komisjonil raske täita Pariisi deklaratsioonist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

34.

Vastavalt Pariisi deklaratsioonile (vt punkt 5) kohustuvad rahastajad viima oma toetuse partnerriikide arengustrateegiate, institutsioonide ja menetlustega vastavusse. Mitmed neist kohustustest on otseselt seotud suutlikkuse arendamisega. Selles suhtes seadis Euroopa Liit kolmele valdkonnale veel rangemad eesmärgid: suutlikkuse arendamise abi antakse kooskõlastatud programmide kaudu, mida rahastatakse üha rohkem palju rahastajaid hõlmava rahastamiskorra alusel, 50 % riiklikust abist antakse riiklike süsteemide kaudu ning välditakse uute projekti rakendamisüksuste loomist. Arvestades mitme praeguse suutlikkuse arendamise projekti kavandamist, on komisjonil raske täita Pariisi deklaratsioonist tulenevaid kohustusi.

Kas tehnilise abi raames tehtav töö ning selle tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on olnud piisav?

| 35. | Ekspertide aruandluse kvaliteet ja ajastus olid üldiselt rahuldavad ja komisjoni esinduse personal teostab enamiku projektide aktiivset järelevalvet. Lisaks on projektide välisjärelevalveks ja hindamiseks kasutusel kaks peamist süsteemi:






  a) | tulemustele suunatud järelevalvesüsteem (ROM), mida konsultandid kasutavad komisjoni volitusel; |
| --- | --- | --- |

35.

Ekspertide aruandluse kvaliteet ja ajastus olid üldiselt rahuldavad ja komisjoni esinduse personal teostab enamiku projektide aktiivset järelevalvet. Lisaks on projektide välisjärelevalveks ja hindamiseks kasutusel kaks peamist süsteemi:

a)

tulemustele suunatud järelevalvesüsteem (ROM), mida konsultandid kasutavad komisjoni volitusel;

| b) | projektide vahehindamine, mis on ette nähtud projekti rahastamiskokkuleppes ja mida teevad komisjoni ja partnerriigi valitud ja/või heakskiidetud konsultandid. |
| --- | --- |

b)

projektide vahehindamine, mis on ette nähtud projekti rahastamiskokkuleppes ja mida teevad komisjoni ja partnerriigi valitud ja/või heakskiidetud konsultandid.

| 36. | Mõlemaid süsteeme kasutatakse regulaarselt. Mõnel juhul on tulemustele suunatud järelevalvesüsteemi (ROM) konsultandid külastanud projekte peaaegu kohe pärast projekti alustamist, kui oli võimalik hinnata ainult projekti kavandamist, kuid mitte rakendamise tõhusust ja mõjusust või tulemusi. |
| --- | --- |

36.

Mõlemaid süsteeme kasutatakse regulaarselt. Mõnel juhul on tulemustele suunatud järelevalvesüsteemi (ROM) konsultandid külastanud projekte peaaegu kohe pärast projekti alustamist, kui oli võimalik hinnata ainult projekti kavandamist, kuid mitte rakendamise tõhusust ja mõjusust või tulemusi.

| 37. | Tulemustele suunatud järelevalvesüsteem on hea tava, kuna see võimaldab regulaarseid külastusi projekti rakendamise ajal. Kontrollikoda leidis siiski mõnel juhul, et projektidele antud hindepunktid ei olnud reaalsed või asjakohased või järjestikuste ROMi külastuste ajal antud hindepunktid ühele ja samale projektile ei olnud järjepidevad. Seda võib mõjutada asjaolu, et nimetatud külastused on alati väga lühiajalised (pidades silmas projektide suurt arvu) ja järelevalvet teostava meeskonna koosseis muutub sageli. |
| --- | --- |

37.

Tulemustele suunatud järelevalvesüsteem on hea tava, kuna see võimaldab regulaarseid külastusi projekti rakendamise ajal. Kontrollikoda leidis siiski mõnel juhul, et projektidele antud hindepunktid ei olnud reaalsed või asjakohased või järjestikuste ROMi külastuste ajal antud hindepunktid ühele ja samale projektile ei olnud järjepidevad. Seda võib mõjutada asjaolu, et nimetatud külastused on alati väga lühiajalised (pidades silmas projektide suurt arvu) ja järelevalvet teostava meeskonna koosseis muutub sageli.

| 38. | Enamusele projektidele tehakse vahehindamine, mida peetakse väga kasulikus vahendiks, kuna see annab tasakaalustatud erapooletu välisnägemuse projekti kohta. Komisjoni esindused kasutavad sageli neid soovitusi, kui nad otsustavad teha projektis muudatusi, muuta projektide rõhuasetust või neid pikendada. Kuna projektide rakendusperiood on viimasel ajal siiski lühenenud, on üha raskem kavandada vahehindamist sellisel viisil, et oleks piisavalt aega projekti edendamiseks ning samas jääks piisavalt aega soovituste rakendamiseks ja neist kasusaamiseks. |
| --- | --- |

38.

Enamusele projektidele tehakse vahehindamine, mida peetakse väga kasulikus vahendiks, kuna see annab tasakaalustatud erapooletu välisnägemuse projekti kohta. Komisjoni esindused kasutavad sageli neid soovitusi, kui nad otsustavad teha projektis muudatusi, muuta projektide rõhuasetust või neid pikendada. Kuna projektide rakendusperiood on viimasel ajal siiski lühenenud, on üha raskem kavandada vahehindamist sellisel viisil, et oleks piisavalt aega projekti edendamiseks ning samas jääks piisavalt aega soovituste rakendamiseks ja neist kasusaamiseks.

| 39. | Äriühingud ja eksperdid ei hinda süstemaatiliselt tehnilise abi tulemuslikkust. Kõik komisjoni esinduse, kohaliku abisaaja või kohaliku lepingulise ametiasutuse (EAFi puhul) hindamised on juhuslikud ja mitteametlikud. Komisjonil puudub isegi süsteem, mille abil saaks sellist piiratud teavet ühiselt kasutada. Tehnilise abi osutamisel ei ole adekvaatset juhtimisteabesüsteemi, mistõttu ei saa täiel määral kasutada väärtuslikke koostöökogemusi teatavate firmade või ekspertidega, kui võetakse vastu uusi otsuseid tehnilise abi hangete kohta. |
| --- | --- |

39.

Äriühingud ja eksperdid ei hinda süstemaatiliselt tehnilise abi tulemuslikkust. Kõik komisjoni esinduse, kohaliku abisaaja või kohaliku lepingulise ametiasutuse (EAFi puhul) hindamised on juhuslikud ja mitteametlikud. Komisjonil puudub isegi süsteem, mille abil saaks sellist piiratud teavet ühiselt kasutada. Tehnilise abi osutamisel ei ole adekvaatset juhtimisteabesüsteemi, mistõttu ei saa täiel määral kasutada väärtuslikke koostöökogemusi teatavate firmade või ekspertidega, kui võetakse vastu uusi otsuseid tehnilise abi hangete kohta.

Kas tehniline abi on mõjus viis suutlikkuse arendamiseks?

Tehnilise abi osakaal on rahuldav, kuigi ei ole tagatud projektide edukus

| 40. | Üldiselt on 32 auditeeritud projekti tegelikud või tõenäolised tulemused oluliselt erinevad (vt II lisa). Neist kümme projekti olid veel liiga varajases rakendusstaadiumis, mis ei võimaldanud prognoosida nende tõenäolisi tulemusi. Ülejäänud projektid:






  — | ühe kolmandiku projektide puhul on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse eesmärgid (vt 6. selgitus); |
| --- | --- | --- |

40.

Üldiselt on 32 auditeeritud projekti tegelikud või tõenäolised tulemused oluliselt erinevad (vt II lisa). Neist kümme projekti olid veel liiga varajases rakendusstaadiumis, mis ei võimaldanud prognoosida nende tõenäolisi tulemusi. Ülejäänud projektid:

—

ühe kolmandiku projektide puhul on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse eesmärgid (vt 6. selgitus);

| — | ühe kolmandiku projektide puhul on olnud probleeme ja on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse ainult pool eesmärkidest (vt 7. selgitus); |
| --- | --- |

—

ühe kolmandiku projektide puhul on olnud probleeme ja on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse ainult pool eesmärkidest (vt 7. selgitus);

| — | ühe kolmandiku projektide puhul on olnud tõsiseid probleeme ja on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse ainult mõned kavandatud eesmärgid (vt 8. selgitus). |
| --- | --- |

—

ühe kolmandiku projektide puhul on olnud tõsiseid probleeme ja on saavutatud või tõenäoliselt saavutatakse ainult mõned kavandatud eesmärgid (vt 8. selgitus).

6. selgitusNäide eduka projekti kohtaToetus detsentraliseerimisele BeninisProjekti eesmärk oli arendada haldussuutlikkust omavalitsuse tasandil, et parandada elanikkonnale osutatavate avalike teenuste taset.Projektiga võeti kasutusele uudne lähenemisviis, mille kohaselt üks rahvusvaheline ekspert vastutas projekti raames tehtava töö juhtimise ja kooskõlastamise eest kesktasandil ning tegi koostööd paljudest kohalikest ekspertidest koosneva meeskonnaga, kellel olid kohalikud eriteadmised ja kes toetasid projekti kohalikul tasandil. Seepärast tuli rahvusvahelisel eksperdil korraldada esialgne väljaõpe kohalikele meeskondadele, et tagada ühine lähenemisviis ja välja arendada ühtlustatud vahendid. Projekti kavand sisaldas selgeid eesmärke ja tulemusnäitajaid, kuigi esialgselt polnud neid kvantifitseeritud. Ekspert värvati kuue kuu jooksul pärast rahastamiskokkuleppe sõlmimist. Projekti käivitamisel täiendas ekspert loogilist raamistikku ning koostas järelevalve ja hindamise tarbeks andmebaasi. Vaatamata probleemsele keskkonnale, mille põhjuseks oli selge poliitilise toetuse puudumine detsentraliseerimise protsessile, saavutati projektiga enamik eesmärke. Komisjon kavandab kõnealuse valdkonna arendamist pikemas perspektiivis ja on ette valmistanud projekti teise etapi, et toetada kesktasandi arenguplaanide rakendamist ja suurendada järelevalveasutuste suutlikkust.

| 41. | Kuna suutlikkuse arendamise projektides on tehniline abi peamine sisend, siis on tõenäoline, et selle kvaliteet mõjutab oluliselt projekti tulemusi. Abisaavad asutused ja komisjoni esindused pidasid ekspertide ülesannete täitmist üldiselt rahuldavaks. Kuigi umbes poole auditeeritud projektide puhul vahetati eksperte, siis põhjus seisnes tavaliselt isiklikes erimeelsustes ja mõnikord ülesannete mittetäitmises. Ainult mõnel juhul ei täitnud kogu ekspertide meeskond oma ülesandeid hästi ja see tuli asendada. Tehnilise abi hea kvaliteet ei taga siiski tingimata projekti edu, kui muud tegurid mõjutavad otsustavalt lõpptulemust. |
| --- | --- |

41.

Kuna suutlikkuse arendamise projektides on tehniline abi peamine sisend, siis on tõenäoline, et selle kvaliteet mõjutab oluliselt projekti tulemusi. Abisaavad asutused ja komisjoni esindused pidasid ekspertide ülesannete täitmist üldiselt rahuldavaks. Kuigi umbes poole auditeeritud projektide puhul vahetati eksperte, siis põhjus seisnes tavaliselt isiklikes erimeelsustes ja mõnikord ülesannete mittetäitmises. Ainult mõnel juhul ei täitnud kogu ekspertide meeskond oma ülesandeid hästi ja see tuli asendada. Tehnilise abi hea kvaliteet ei taga siiski tingimata projekti edu, kui muud tegurid mõjutavad otsustavalt lõpptulemust.

| 42. | Enamiku projektide puhul oli peamine tegur ebapiisav rakendusperiood, mistõttu ei suudetud projektide raames saavutada eesmärke rahastamiskokkuleppes ette nähtud aja jooksul. Mitme projekti kestust on pikendatud või pikendatakse, mille tõttu peaks saavutatama täiendavad eesmärgid. Ainuüksi rakendusperioodi pikendamine ei ole piisav, et tagada projektide edukas lõpuleviimine. Projektide mõjusust mõjutavad muud tegurid on institutsiooniline keskkond abisaajariikides ja abisaajate institutsioonide omavastutuse määr projektide ettevalmistus- ja rakendusetapis. Kontrollikoja külastatud riikides olid need tegurid üldiselt positiivsed Vietnamis ja Ugandas ning vähemal määral Alžeerias ja Beninis, kuid mitte Angoolas. Selliste institutsioonilise suutlikkuse ja omavastutuse erinevustega on seletatav, miks kontrollikoja auditeeritud projektidega saadi või saadakse erinevaid tulemusi erinevates riikides. Mõni tegur ei ole komisjoni otseses halduses, kuid sellest hoolimata peaks ta neid paremini prognoosima.

  7. selgitusNäide osaliste tulemuste ja ebakindla jätkusuutlikkusega projekti kohataAlgkooliõpetajate koolitus – AngoolaProjekti halva ettevalmistuse ja viivituste tõttu jäi pool projektide toimingutest teostamata. Selle tulemusel ei saavutatud projektiga kõiki eesmärke, kuna kavandatud 16st toimib ainult neli koolituskeskust ja kavas olnud 14 250 õpetaja asemel anti koolitust ainult 11 000 õpetajale. Angoola valitsus ei täitnud oma kohustust rahastada nimetatavaid regionaalseid koolituskeskusi. Koolituskeskuste infrastruktuur oli ebapiisav, kuna puudusid klassiruumid, vesi ja elekter ning kursused toimusid algkoolides, mistõttu kooliõpilaste õppetunnid toimusid mänguväljakul. Õpetajad olid üldiselt koolitusega rahul, kuid nad ei olnud saanud veel ametlikku atesteerimistunnistust haridusministeeriumilt ega saanud seetõttu ametialast edutamist või palgatõusu. Loodi statistiline andmebaas, mis siiski ei toiminud. Projekti raames tarnitud muud seadmed ei toiminud, kuna puudusid tagavaraosad ja hooldus.


  8. selgitusNäide ebarahuldavate tulemustega projekti kohtaTervishoiuvaldkonna toetusprogramm – Sierra LeoneProjekti kavandamine toimus rasketes oludes 1990ndate lõpus, kui riigi julgeolek ei olnud veel stabiilne. Rasket olukorda ja detsentraliseerimisprotsessi keerukust silmas pidades olid projekti eesmärgid liiga ambitsioonikad. Ekspertide värbamine viibis ja nende ülesannete täitmine oli ebarahuldav. Tervishoiuministeeriumi omavastutus ei olnud piisav ning samuti ei taganud ta projekti tööks vajalikku kohalikku personali. Kõik eespool nimetatud tegurid avaldasid tõsist mõju projekti toimingutele. Selle tulemusel jäi projekt kaugele maha oma eesmärkidest. 2006. aasta lõpus koostasid komisjoni talitused rahastamiskokkuleppele täiendava klausli, et vabastada kohustustest 13 miljonit eurot (esialgsest 28 miljoni euro suurusest sihtsummast) ja pikendada projekti kahe ja poole aasta võrra, et viia lõpule kahe kõige edukama komponendi osad, st esmane tervishoid detsentraliseeritud tasandil ja farmaatsia. |
| --- | --- |

42.

Enamiku projektide puhul oli peamine tegur ebapiisav rakendusperiood, mistõttu ei suudetud projektide raames saavutada eesmärke rahastamiskokkuleppes ette nähtud aja jooksul. Mitme projekti kestust on pikendatud või pikendatakse, mille tõttu peaks saavutatama täiendavad eesmärgid. Ainuüksi rakendusperioodi pikendamine ei ole piisav, et tagada projektide edukas lõpuleviimine. Projektide mõjusust mõjutavad muud tegurid on institutsiooniline keskkond abisaajariikides ja abisaajate institutsioonide omavastutuse määr projektide ettevalmistus- ja rakendusetapis. Kontrollikoja külastatud riikides olid need tegurid üldiselt positiivsed Vietnamis ja Ugandas ning vähemal määral Alžeerias ja Beninis, kuid mitte Angoolas. Selliste institutsioonilise suutlikkuse ja omavastutuse erinevustega on seletatav, miks kontrollikoja auditeeritud projektidega saadi või saadakse erinevaid tulemusi erinevates riikides. Mõni tegur ei ole komisjoni otseses halduses, kuid sellest hoolimata peaks ta neid paremini prognoosima.

7. selgitusNäide osaliste tulemuste ja ebakindla jätkusuutlikkusega projekti kohataAlgkooliõpetajate koolitus – AngoolaProjekti halva ettevalmistuse ja viivituste tõttu jäi pool projektide toimingutest teostamata. Selle tulemusel ei saavutatud projektiga kõiki eesmärke, kuna kavandatud 16st toimib ainult neli koolituskeskust ja kavas olnud 14 250 õpetaja asemel anti koolitust ainult 11 000 õpetajale. Angoola valitsus ei täitnud oma kohustust rahastada nimetatavaid regionaalseid koolituskeskusi. Koolituskeskuste infrastruktuur oli ebapiisav, kuna puudusid klassiruumid, vesi ja elekter ning kursused toimusid algkoolides, mistõttu kooliõpilaste õppetunnid toimusid mänguväljakul. Õpetajad olid üldiselt koolitusega rahul, kuid nad ei olnud saanud veel ametlikku atesteerimistunnistust haridusministeeriumilt ega saanud seetõttu ametialast edutamist või palgatõusu. Loodi statistiline andmebaas, mis siiski ei toiminud. Projekti raames tarnitud muud seadmed ei toiminud, kuna puudusid tagavaraosad ja hooldus.

8. selgitusNäide ebarahuldavate tulemustega projekti kohtaTervishoiuvaldkonna toetusprogramm – Sierra LeoneProjekti kavandamine toimus rasketes oludes 1990ndate lõpus, kui riigi julgeolek ei olnud veel stabiilne. Rasket olukorda ja detsentraliseerimisprotsessi keerukust silmas pidades olid projekti eesmärgid liiga ambitsioonikad. Ekspertide värbamine viibis ja nende ülesannete täitmine oli ebarahuldav. Tervishoiuministeeriumi omavastutus ei olnud piisav ning samuti ei taganud ta projekti tööks vajalikku kohalikku personali. Kõik eespool nimetatud tegurid avaldasid tõsist mõju projekti toimingutele. Selle tulemusel jäi projekt kaugele maha oma eesmärkidest. 2006. aasta lõpus koostasid komisjoni talitused rahastamiskokkuleppele täiendava klausli, et vabastada kohustustest 13 miljonit eurot (esialgsest 28 miljoni euro suurusest sihtsummast) ja pikendada projekti kahe ja poole aasta võrra, et viia lõpule kahe kõige edukama komponendi osad, st esmane tervishoid detsentraliseeritud tasandil ja farmaatsia.

Ebakindel jätkusuutlikkus

| 43. | Mitmel juhul ei ole kindel, kas projekti tulemused on jätkusuutlikud, st kas suutlikkuse paranemine on pidev (vt II lisa). Kuna mitme projekti puhul oli rakendusperiood liiga lühike, tekkis pingeline olukord viia projekti raames tehtav töö lõpule võimalikult kiiresti, samas ei loodud nõuetekohaseid tingimusi vähendamaks järk-järgult välisabi toetust projektile. Jätkusuutlikkus sõltub enamasti abisaajariikide valitsuste ja asutuste kohustusest ja suutlikkusest jätkata uuenduste arendamist ja rakendamist keskvalitsuse talituste tegevuses ja üldisemas mõttes riigihalduses pärast komisjoni abi lõppemist. Toetuse jätkamine nõuab poliitilist tahet, kuid sellel on ka finantstagajärjed, kuna suurenevad riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarvest tehtavad kulud. See tekitab auditeeritud riikides suuri kahtlusi, kas uuendused ja suutlikkuse arendamise protsessid jätkuvad ka ilma tehnilise ja finantsabita. |
| --- | --- |

43.

Mitmel juhul ei ole kindel, kas projekti tulemused on jätkusuutlikud, st kas suutlikkuse paranemine on pidev (vt II lisa). Kuna mitme projekti puhul oli rakendusperiood liiga lühike, tekkis pingeline olukord viia projekti raames tehtav töö lõpule võimalikult kiiresti, samas ei loodud nõuetekohaseid tingimusi vähendamaks järk-järgult välisabi toetust projektile. Jätkusuutlikkus sõltub enamasti abisaajariikide valitsuste ja asutuste kohustusest ja suutlikkusest jätkata uuenduste arendamist ja rakendamist keskvalitsuse talituste tegevuses ja üldisemas mõttes riigihalduses pärast komisjoni abi lõppemist. Toetuse jätkamine nõuab poliitilist tahet, kuid sellel on ka finantstagajärjed, kuna suurenevad riigi ja kohaliku omavalitsuse eelarvest tehtavad kulud. See tekitab auditeeritud riikides suuri kahtlusi, kas uuendused ja suutlikkuse arendamise protsessid jätkuvad ka ilma tehnilise ja finantsabita.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Kas komisjonil on usaldusväärne institutsioonilise suutlikkuse arendamist käsitlev strateegia, kus on võetud arvesse ka tehnilise abi kasutamine?

| 44. | Kuigi Euroopa Ühenduse arengupoliitikas tunnustakse, et institutsioonilise suutlikkuse edendamine on põhielement võitluses vaesuse vastu, ei ole komisjon riikide strateegiadokumentides hinnanud kõikehõlmavalt olemasolevaid institutsioonilisi puudusi igas riigis eraldi ega seadnud neid tähtsusjärjekorda. Samuti ei ole sellist teavet kasutatud ühenduse toetust saavate sihtvaldkondade väljavalimisel. Lisaks puuduvad komisjonil suunised selle kohta, millist osa peaks tehniline abi etendama nimetatud kontekstis (vt punktid 9–12).

  1. soovitusKomisjon peaks riikide strateegiadokumentides tegema olemasolevat institutsioonilist suutlikkust käsitlevate puuduste ja suutlikkuse suurendamise vajaduste põhjaliku ja struktureeritud analüüsi.2. soovitusKomisjon peaks välja töötama tehnilise abi suunised, kus määratakse tehnilise abi osa suutlikkuse arendamist vajavas valdkonnas ning antakse usaldusväärne lähenemisviis ja vahendid otsustamaks, millal ja kuidas tuleb tehnilist abi kasutada. |
| --- | --- |

44.

Kuigi Euroopa Ühenduse arengupoliitikas tunnustakse, et institutsioonilise suutlikkuse edendamine on põhielement võitluses vaesuse vastu, ei ole komisjon riikide strateegiadokumentides hinnanud kõikehõlmavalt olemasolevaid institutsioonilisi puudusi igas riigis eraldi ega seadnud neid tähtsusjärjekorda. Samuti ei ole sellist teavet kasutatud ühenduse toetust saavate sihtvaldkondade väljavalimisel. Lisaks puuduvad komisjonil suunised selle kohta, millist osa peaks tehniline abi etendama nimetatud kontekstis (vt punktid 9–12).

1. soovitusKomisjon peaks riikide strateegiadokumentides tegema olemasolevat institutsioonilist suutlikkust käsitlevate puuduste ja suutlikkuse suurendamise vajaduste põhjaliku ja struktureeritud analüüsi.2. soovitusKomisjon peaks välja töötama tehnilise abi suunised, kus määratakse tehnilise abi osa suutlikkuse arendamist vajavas valdkonnas ning antakse usaldusväärne lähenemisviis ja vahendid otsustamaks, millal ja kuidas tuleb tehnilist abi kasutada.

Kas tehnilise abi raames tehtav töö on suutlikkuse arendamise projektides hästi kavandatud?

| 45. | Tehnilise abi saamiseks väljavalitud suutlikkuse arendamise projektid on projekti tasemel kooskõlas asjaomaste riikide üldiste riiklike arengustrateegiatega, mille sõnastus on väga üldist laadi ja neis ole põhjendatud üksikasjalikult konkreetse tehnilise abi vajadusi. Projekti eesmärgid on sageli väga ambitsioonikad ja väga tiheda ajakavaga ning neis ei ole piisavalt võetud arvesse nõrka institutsioonilist keskkonda projektide rakendamiseks ning projekti kohalikku omavastutuse taset ega kohustusi seoses kavandatud institutsiooniliste muutustega, mis takistab tehnilise abi ülesannete väljatöötamist ja rakendamist (vt punktid 13–17).

  3. soovitusSuutlikkuse arendamist käsitlevaid projekte tuleks paremini kavandada, edendades tõhusat liikmesriigi omavastutust ja juhtimisoskust selles protsessis, määratledes paremini suutlikkuse arendamise konkreetsed eesmärgid ja nendega seonduvad tehnilise abi vajadused, vältides ülikeerulisi rakendussüsteeme, püstitades reaalsemad saavutatavad eesmärgid ja planeerides pikemad rakendusperioodid. |
| --- | --- |

45.

Tehnilise abi saamiseks väljavalitud suutlikkuse arendamise projektid on projekti tasemel kooskõlas asjaomaste riikide üldiste riiklike arengustrateegiatega, mille sõnastus on väga üldist laadi ja neis ole põhjendatud üksikasjalikult konkreetse tehnilise abi vajadusi. Projekti eesmärgid on sageli väga ambitsioonikad ja väga tiheda ajakavaga ning neis ei ole piisavalt võetud arvesse nõrka institutsioonilist keskkonda projektide rakendamiseks ning projekti kohalikku omavastutuse taset ega kohustusi seoses kavandatud institutsiooniliste muutustega, mis takistab tehnilise abi ülesannete väljatöötamist ja rakendamist (vt punktid 13–17).

3. soovitusSuutlikkuse arendamist käsitlevaid projekte tuleks paremini kavandada, edendades tõhusat liikmesriigi omavastutust ja juhtimisoskust selles protsessis, määratledes paremini suutlikkuse arendamise konkreetsed eesmärgid ja nendega seonduvad tehnilise abi vajadused, vältides ülikeerulisi rakendussüsteeme, püstitades reaalsemad saavutatavad eesmärgid ja planeerides pikemad rakendusperioodid.

Kas tehnilist abi on suutlikkuse arendamise projektides rakendatud tõhusalt?

| 46. | Mitmel põhjusel on rakendusperioodid enamikul juhtudel liiga lühikesed, et viia läbi kõik projektiga seonduvad toimingud ja saavutada projekti eesmärgid. Seetõttu on mitmel juhul vaja projekti kestust pikendada. Peamised probleemid, mis mõjutavad projekti rakendamist ja vähendavad seeläbi tehnilise abi mõjusust ja tõhusust, on järgmised:






  — | sageli on projekti pika ettevalmistusaja tulemuseks projekti kavandi aegumine selleks ajaks, kui alustatakse projekti rakendamist (vt punktid 19–21); |
| --- | --- | --- |

46.

Mitmel põhjusel on rakendusperioodid enamikul juhtudel liiga lühikesed, et viia läbi kõik projektiga seonduvad toimingud ja saavutada projekti eesmärgid. Seetõttu on mitmel juhul vaja projekti kestust pikendada. Peamised probleemid, mis mõjutavad projekti rakendamist ja vähendavad seeläbi tehnilise abi mõjusust ja tõhusust, on järgmised:

—

sageli on projekti pika ettevalmistusaja tulemuseks projekti kavandi aegumine selleks ajaks, kui alustatakse projekti rakendamist (vt punktid 19–21);

| — | tehnilise abi hanke korraldamise ja projekti käivitamise pikk protsess lühendab oluliselt projekti rakendusaega (vt punktid 22–26); |
| --- | --- |

—

tehnilise abi hanke korraldamise ja projekti käivitamise pikk protsess lühendab oluliselt projekti rakendusaega (vt punktid 22–26);

| — | valitud eksperdid ei ole sageli enam projekti käsutuses pärast lepingute sõlmimist (vt punktid 27–28); |
| --- | --- |

—

valitud eksperdid ei ole sageli enam projekti käsutuses pärast lepingute sõlmimist (vt punktid 27–28);

| — | praegused hankemenetlused ekspertidega lepingute sõlmimiseks ei soodusta avalike institutsioonide osalemist hankemenetlustes (vt punktid 29–30); |
| --- | --- |

—

praegused hankemenetlused ekspertidega lepingute sõlmimiseks ei soodusta avalike institutsioonide osalemist hankemenetlustes (vt punktid 29–30);

| — | rahastajate vaheline kooskõlastamine on erinev, kuid paljudel juhtudel osutatakse tehnilist abi ikka veel erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, mille rakenduskord ei soodusta kohalikku omavastutust (vt punktid 32–34). |
| --- | --- |

—

rahastajate vaheline kooskõlastamine on erinev, kuid paljudel juhtudel osutatakse tehnilist abi ikka veel erinevate kooskõlastamata projektide kaudu, mille rakenduskord ei soodusta kohalikku omavastutust (vt punktid 32–34).

4. soovitusProjekti ettevalmistus- ja käivitusetappi käsitlevad menetlused, kaasa arvatud tehnilise abi hankemenetlused, tuleks uuesti läbi vaadata, et rakendamiseks jääks rohkem aega. Samuti peaks projekti algetapp olema paindlikum, et kohaldada projekti kavandit ja/või tehnilise abi juhendeid olukorra muutustega.5. soovitusTehnilise abi pakkumiste hindamiskriteeriumid tuleks uuesti läbi vaadata, et väljendada paremini ekspertide ja konsultatsioonifirma kvaliteeti ning eelnevalt saadud kogemusi.6. soovitusEri valdkondade parimate võimalike ekspertide valimiseks tuleks kaaluda rohkem alternatiivseid hankevõimalusi ja võtta arvesse avalikes asutustes ja abisaajariigis või piirkonnas saadaolevad erialased teadmised.7. soovitusVastavalt Pariisi deklaratsioonis heakskiidetud kohustustele tuleks komisjonil suurendada tehnilise abi andmist kooskõlastatud programmide kaudu ja võimaluse korral rakendada kohalikku omavastutust innustavat rakenduskorda.

Kas tehnilise abi raames tehtav töö ning selle tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine on olnud mõjus?

| 47. | Kontrollikoda leidis, et tehnilise abi tegevust käsitlev aruandlus, järelevalve ja hindamine olid enamikel juhtudel piisavad. Projekti aruandlust, järelevalvet ja hindamist teostatakse regulaarselt, et määrata kindlaks ja käsitleda probleeme, neid kohandada ja vajaduse korral muuta projektide rõhuasetust. Komisjonil ei ole siiski kasutusel tehnilist abi osutavate äriühingute ja ekspertide tulemuslikkuse hindamis- ja registreerimissüsteemi, mida võiks kasutada tulevikus, kui komisjoni rahastatavate projektide puhul sõlmitakse lepinguid ekspertide või tehnilist abi osutavate äriühingutega (vt punktid 35–39).

  8. soovitusÄriühingute ja ekspertide osutatud tehnilise abi tulemuslikkust tuleks hinnata süstemaatiliselt ning välja arendada äriühingute ja ekspertide tulemuslikkuse registreerimist, aruandlust ja nõustamist käsitlev juhtimisteabesüsteem. |
| --- | --- |

47.

Kontrollikoda leidis, et tehnilise abi tegevust käsitlev aruandlus, järelevalve ja hindamine olid enamikel juhtudel piisavad. Projekti aruandlust, järelevalvet ja hindamist teostatakse regulaarselt, et määrata kindlaks ja käsitleda probleeme, neid kohandada ja vajaduse korral muuta projektide rõhuasetust. Komisjonil ei ole siiski kasutusel tehnilist abi osutavate äriühingute ja ekspertide tulemuslikkuse hindamis- ja registreerimissüsteemi, mida võiks kasutada tulevikus, kui komisjoni rahastatavate projektide puhul sõlmitakse lepinguid ekspertide või tehnilist abi osutavate äriühingutega (vt punktid 35–39).

8. soovitusÄriühingute ja ekspertide osutatud tehnilise abi tulemuslikkust tuleks hinnata süstemaatiliselt ning välja arendada äriühingute ja ekspertide tulemuslikkuse registreerimist, aruandlust ja nõustamist käsitlev juhtimisteabesüsteem.

Kas tehnilise abiga saavutatakse piisavaid tulemusi suutlikkuse arendamises?

| 48. | Pidades silmas rasket poliitilist ja institutsioonilist keskkonda projektide rakendamisel, võib komisjoni rahastatavate suutlikkuse arendamist käsitlevate projektide tulemusi pidada üldiselt piisavaks. Tehnilise abi kvaliteeti loeti üldiselt rahuldavaks, kuid muud tähtsad tegurid on vähendanud osutatud abi mõjusust. Suutlikkuse arendamine on raske ülesanne ja nagu ilmnes paljudest auditeeritud projektidest, raskendab nimetatud ülesannet endiselt asjaolu, et olemasolev institutsiooniline suutlikkus on sageli puudulik ja alati ei ole näha kohaliku taseme tugevat kaasabi institutsiooniliste muutuste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

48.

Pidades silmas rasket poliitilist ja institutsioonilist keskkonda projektide rakendamisel, võib komisjoni rahastatavate suutlikkuse arendamist käsitlevate projektide tulemusi pidada üldiselt piisavaks. Tehnilise abi kvaliteeti loeti üldiselt rahuldavaks, kuid muud tähtsad tegurid on vähendanud osutatud abi mõjusust. Suutlikkuse arendamine on raske ülesanne ja nagu ilmnes paljudest auditeeritud projektidest, raskendab nimetatud ülesannet endiselt asjaolu, et olemasolev institutsiooniline suutlikkus on sageli puudulik ja alati ei ole näha kohaliku taseme tugevat kaasabi institutsiooniliste muutuste läbiviimiseks.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 17. oktoobri 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Käesolevas aruandes tähendab mõiste „ekspert” tehnilise abi erinevaid tarnijaid.

1

(2)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Euroopa Ühenduse arengu poliitika, 26.4.2000 KOM(2000) 212 lõplik.

2

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus. Üldasjade ja välissuhete nõukogu, 22. november 2005 (14820/05).

(3)  Arenguabikomitee haldusalane andmevõrk (DAC netork on governance): „The challenge of capacity
  development: working towards good practice”, veebruar 2006. DAC on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee.

3

DAC netork on governance

The challenge of capacity

development: working towards good practice

(4)  Aastatuhande arengu eesmärgid: vt http://www.un.org/millenniumgoals ja seletav sõnastik.

4

(5)  Vt www.aidharmonization.org ja seletav sõnastik.

5

(6)  Peaaegu võrdselt jagatuna EAFi (mis hõlmab AKV riike) ja üldeelarve vahel (mis hõlmab kolme põhilist geograafilist programmi – Lähis-Ida ja Vahemere lõunaosa ning Ladina-Ameerika ja Aasia riikide kohta).

6

(7)  Euroopa Liidu üldeelarve või Euroopa Arengufondide kaudu.

7

(8)  Need 12 riiki on Alžeeria, Angoola, Benin, Uganda, Vietnam (kõikidesse tehti auditikäigud) ning Tšaad, Indoneesia, Mehhiko, Maroko, Nigeeria, Peruu, Sierra Leone (dokumentaalne läbivaatus).

8

(9)  Auditi ajal hõlmasid riikide strateegiadokumendid ajavahemikku 2002–2007 (EAFi rahastatavate riikidega seoses) või ajavahemikku 2002–2006 (seoses riikidega, mida ei rahastatud EAFist). Juhul kui oli kättesaadav riiklike arengustrateegiate uus kavand ajavahemikuks 2007/8–2013, analüüsiti ka neid.

9

(10)  Kvaliteedi tagamise tugirühmad on komisjoni talitustevahelised töörühmad, kes viivad läbi vastastikuseid eksperthinnanguid ühenduse välisabi kohta EuropeAidi hallatavate välisabi meetmete kindlaksmääramise ja kavandamise kaudu.

10

Kvaliteedi tagamise tugirühmad

(11)  Euroopa Ühenduse välisabi lepingute sõlmimise menetlusi käsitleva praktilise juhendi alusel on rahvusvaheline piiratud hankemenetlus kohustuslik, kui teenuste pakkumise lepinguline väärtus on üle 200 000 euro.

11

(12)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikkel 166 ja üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse (ELT L 83, 1.4.2003, lk 1) artiklid 53 ja 54. Selle reegli kohaselt tuleb ehitustööde, tarnete ja teenuste lepingud sõlmida hiljemalt kolm aastat pärast kuupäeva, mil komisjon teeb asjakohase projekti rahastamisotsuse.

12

(13)  Nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1) artikli 1 punkt 100. Üheksanda EAFi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ei ole veel selles osas muudetud.

13

(14)  Edasilükkamise klausel tähendab, et lepingut rahastatakse ainult tingimusel, et sõlmitakse rahastamiskokkulepe ja eraldatakse vahendid.

14

(15)  AKV-ELi partnerlusleping, IV lisa – Rakendamine ja juhtimismenetlused, artikkel 19.

15

(16)  Eksperdid peavad allkirjastama avalduse, et nad on projekti käsutuses pakkumise kehtivuse ajal, milleks on tavaliselt 90 päeva.

16

(17)  Komisjoni suuniste kohaselt on teenuste tehniliste aspektide (s.t „kvaliteedi”) osakaal üleüldisest hindamisest 80 %. Finantsaspekti ei määra mitte ainult ülejäänud 20 %, vaid ka asjaolu, et pakkumised ei tohi ületada olemasolevat eelarvet.

17

(18)  Lühiajaliste teenuslepingute sagedase kasutamise tõttu kogu projektitsükli jooksul on komisjon kehtestanud rahvusvahelise pakkumise nn raamlepingud. Need on üldised lepingud, millega määratakse kindlaks olulised tingimused (nt kestus, valdkonnad, hinnad ja täitmistingimused) konkreetsete individuaallepingute sõlmimiseks antud ajavahemikul.

18

---

I LISA

LÄBIVAADATUD PROJEKTIDE JA PROGRAMMIDE LOETELU

| (eurodes) |
| --- |
| | Projekti kogusumma | Tehnilisele abile eraldatud summa |
| RIIGID, KUHU TEHTI AUDITIKÄIGUD |
| Alžeeria |
| Telekommunikatsiooni ja postiteenuste ning infoühiskonna arendamise tugiprogramm (telekommunikatsioon) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Halduse moderniseerimise ja reformimise tugiprogramm (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Haridusreformi tugiprogramm (koolitus) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Toetus Alžeeria kohtusüsteemi reformile (justiitsküsimused) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angoola |
| Algkooliõpetajate koolitus | 6 000 000 | 950 000 |
| Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Toetus siseriiklikule statistikaametile | 1 900 000 | 475 000 |
| Planeerimis- ja eelarveprotsessi tugevdamine | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benin |
| Toetus tervishoiuvaldkonnale | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Kohalike omavalitsuste käivitamise tugiprogramm – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Toetus õigus- ja kohtusüsteemide tugevdamise integreeritud programmile | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Toetus siseriikliku eelarvevahendite käsutaja osakonnale | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks IV (ainult tehnilise abi osa) | 1 190 000 | 921 540 |
| Tervishoiutöötajate arendamine | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Tehniline abi teedeametile | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnam |
| Euroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Toetus hariduse juhtimise uuendamisele (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Institutsiooniline tugiprogramm (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Toetuskrediit vaesuse vähendamiseks 3 (PRSC3) (ainult tehnilise abi osa) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| RIIGID, KUHU EI TEHTUD AUDITIKÄIKE |
| Indoneesia |
| Kaubanduse tugiprogramm | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Mehhiko |
| Mehhiko kohtumõistmise tugevdamine ja moderniseerimine | 4 600 000 | 2 071 825 |
| ELi-Mehhiko vabakaubanduslepingu edendamine (PROTLCUEM) (ELi kaasabi) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroko |
| Kohtuvõimu moderniseerimine (ELi kaasabi) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Toetus assotsiatsioonilepingu rakendamisele (PAAA) – I etapp | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigeeria |
| Majanduse juhtimissuutlikkuse projekt (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Toetus institutsioonide reformimise programmile (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peruu |
| Toetus Peruu kutseharidus- ja koolitussüsteemile (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Peruu õigussüsteemi reformi tugiprogramm (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sierra Leone |
| Institutsiooniline toetus rahandusministeeriumile | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Tšaad |
| Toetus tervishoiupoliitikale | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Eelarvetoetusprogramm vaesuse vähendamiseks ja kasvu edendamiseks (2003–2006) (ainult tehnilise abi osa) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Kokku | 399 005 265 | 144 200 057 |
| NB: Eelarvetoetusprogrammide puhul on projekti kogusummas võetud arvesse ainult tehnilise abi osa. |

(eurodes)

Projekti kogusumma

Tehnilisele abile eraldatud summa

RIIGID, KUHU TEHTI AUDITIKÄIGUD

Alžeeria

Telekommunikatsiooni ja postiteenuste ning infoühiskonna arendamise tugiprogramm (telekommunikatsioon)

17 000 000

13 750 742

Halduse moderniseerimise ja reformimise tugiprogramm (MARA)

25 000 000

10 899 900

Haridusreformi tugiprogramm (koolitus)

17 000 000

8 997 400

Toetus Alžeeria kohtusüsteemi reformile (justiitsküsimused)

15 000 000

6 175 960

Angoola

Algkooliõpetajate koolitus

6 000 000

950 000

Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm

25 000 000

7 150 000

Toetus siseriiklikule statistikaametile

1 900 000

475 000

Planeerimis- ja eelarveprotsessi tugevdamine

13 500 000

6 500 000

Benin

Toetus tervishoiuvaldkonnale

10 200 000

2 160 000

Kohalike omavalitsuste käivitamise tugiprogramm – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Toetus õigus- ja kohtusüsteemide tugevdamise integreeritud programmile

12 150 000

1 394 630

Uganda

Toetus siseriikliku eelarvevahendite käsutaja osakonnale

1 725 000

1 725 000

Eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks IV (ainult tehnilise abi osa)

1 190 000

921 540

Tervishoiutöötajate arendamine

17 000 000

2 874 844

Tehniline abi teedeametile

1 999 500

1 746 788

Vietnam

Euroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Toetus hariduse juhtimise uuendamisele (SREM)

12 000 000

2 979 620

Institutsiooniline tugiprogramm (ISP)

8 000 000

2 549 100

Toetuskrediit vaesuse vähendamiseks 3 (PRSC3) (ainult tehnilise abi osa)

4 500 000

4 100 000

RIIGID, KUHU EI TEHTUD AUDITIKÄIKE

Indoneesia

Kaubanduse tugiprogramm

8 500 000

5 488 682

Mehhiko

Mehhiko kohtumõistmise tugevdamine ja moderniseerimine

4 600 000

2 071 825

ELi-Mehhiko vabakaubanduslepingu edendamine (PROTLCUEM) (ELi kaasabi)

8 000 000

4 249 580

Maroko

Kohtuvõimu moderniseerimine (ELi kaasabi)

27 671 000

4 634 720

Toetus assotsiatsioonilepingu rakendamisele (PAAA) – I etapp

5 000 000

5 000 000

Nigeeria

Majanduse juhtimissuutlikkuse projekt (EMCAP)

12 000 000

939 300

Toetus institutsioonide reformimise programmile (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peruu

Toetus Peruu kutseharidus- ja koolitussüsteemile (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Peruu õigussüsteemi reformi tugiprogramm (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Sierra Leone

Institutsiooniline toetus rahandusministeeriumile

4 500 000

1 262 016

Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Tšaad

Toetus tervishoiupoliitikale

42 084 965

9 757 541

Eelarvetoetusprogramm vaesuse vähendamiseks ja kasvu edendamiseks (2003–2006) (ainult tehnilise abi osa)

4 000 000

4 000 000

Kokku

399 005 265

144 200 057

NB: Eelarvetoetusprogrammide puhul on projekti kogusummas võetud arvesse ainult tehnilise abi osa.

---

II LISA

LÄBIVAADATUD PROJEKTIDE JA PROGRAMMIDE MÕJUSUS JA JÄTKUSUUTLIKKUSE VÄLJAVAATED

| | Mõjusus | Jätkusuutlikkuse väljavaated |
| --- | --- | --- |
| Edukas | Osaliselt edukas | Mitterahuldav | Liiga vara hinnata | Head | Ebamäärased | Ebakindlad | Liiga vara otsustada |
| RIIGID, KUHU TEHTI AUDITIKÄIGUD |
| Alžeeria |
| Telekommunikatsiooni ja postiteenuste ning infoühiskonna arendamise tugiprogramm (telekommunikatsioon) | | × | | | | × | | |
| Halduse moderniseerimise ja reformimise tugiprogramm | | | | × | | | | × |
| Haridusreformi tugiprogramm (koolitus) | | | | × | | | | × |
| Toetus Alžeeria kohtusüsteemi reformile (justiitsküsimused) | | | | × | | | | × |
| Angoola |
| Algkooliõpetajate koolitus | | × | | | | × | | |
| Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm | | × | | | | × | | |
| Toetus siseriiklikule statistikaametile | | | × | | | | | × |
| Planeerimis- ja eelarveprotsessi tugevdamine | | | | × | | | | × |
| Benin |
| Toetus tervishoiuvaldkonnale | × | | | | | × | | |
| Kohalike omavalitsuste käivitamise tugiprogramm – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Toetus õigus- ja kohtusüsteemide tugevdamise integreeritud programmile | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Toetus siseriikilku eelarvevahendite käsutaja osakonnale | × | | | | | × | | |
| Eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks IV (ainult tehnilise abi osa) | × | | | | × | | | |
| Tervishoiutöötajate arendamine | | × | | | | × | | |
| Tehniline abi teedeametile | | × | | | | × | | |
| Vietnam |
| Euroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Toetus hariduse juhtimise uuendamisele (SREM) | | | | × | | × | | |
| Institutsiooniline tugiprogramm (ISP) | | | | × | | | | × |
| Toetuskrediit vaesuse vähendamiseks 3 (PRSC3) (ainult tehnilise abi osa) | | | × | | | × | | |
| RIIGID, KUHU EI TEHTUD AUDITIKÄIKE |
| Indoneesia |
| Kaubanduse tugiprogramm | × | | | | × | | | |
| Mehhiko |
| Mehhiko kohtumõistmise tugevdamine ja moderniseerimine | | × | | | | × | | |
| ELi-Mehhiko vabakaubanduslepingu edendamine (PROTLCUEM) (ELi kaasabi) | | | | × | | | | × |
| Maroko |
| Kohtuvõimu moderniseerimine (ELi kaasabi) | | | × | | | | | × |
| Toetus assotsiatsioonilepingu rakendamisele (PAAA) – I etapp | × | | | | × | | | |
| Nigeeria |
| Majanduse juhtimissuutlikkuse projekt (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Toetus institutsioonide reformimise programmile (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peruu |
| Toetus Peruu kutseharidus- ja koolitussüsteemile (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Peruu õigussüsteemi reformi tugiprogramm (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Sierra Leone |
| Institutsiooniline toetus rahandusministeeriumile | × | | | | | × | | |
| Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Tšaad |
| Toetus tervishoiupoliitikale | | | × | | | × | | |
| Eelarvetoetusprogramm vaesuse vähendamiseks ja kasvu edendamiseks (2003–2006) (ainult tehnilise abi osa) | | × | | | | × | | |
| Kokku | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Mõjusus

Jätkusuutlikkuse väljavaated

Edukas

Osaliselt edukas

Mitterahuldav

Liiga vara hinnata

Head

Ebamäärased

Ebakindlad

Liiga vara otsustada

RIIGID, KUHU TEHTI AUDITIKÄIGUD

Alžeeria

Telekommunikatsiooni ja postiteenuste ning infoühiskonna arendamise tugiprogramm (telekommunikatsioon)

×

×

Halduse moderniseerimise ja reformimise tugiprogramm

×

×

Haridusreformi tugiprogramm (koolitus)

×

×

Toetus Alžeeria kohtusüsteemi reformile (justiitsküsimused)

×

×

Angoola

Algkooliõpetajate koolitus

×

×

Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm

×

×

Toetus siseriiklikule statistikaametile

×

×

Planeerimis- ja eelarveprotsessi tugevdamine

×

×

Benin

Toetus tervishoiuvaldkonnale

×

×

Kohalike omavalitsuste käivitamise tugiprogramm – PRODECOM

×

×

Toetus õigus- ja kohtusüsteemide tugevdamise integreeritud programmile

×

×

Uganda

Toetus siseriikilku eelarvevahendite käsutaja osakonnale

×

×

Eelarvetoetus vaesuse vähendamiseks IV (ainult tehnilise abi osa)

×

×

Tervishoiutöötajate arendamine

×

×

Tehniline abi teedeametile

×

×

Vietnam

Euroopa tehnilise abi programm Vietnamile (ETV2)

×

×

Toetus hariduse juhtimise uuendamisele (SREM)

×

×

Institutsiooniline tugiprogramm (ISP)

×

×

Toetuskrediit vaesuse vähendamiseks 3 (PRSC3) (ainult tehnilise abi osa)

×

×

RIIGID, KUHU EI TEHTUD AUDITIKÄIKE

Indoneesia

Kaubanduse tugiprogramm

×

×

Mehhiko

Mehhiko kohtumõistmise tugevdamine ja moderniseerimine

×

×

ELi-Mehhiko vabakaubanduslepingu edendamine (PROTLCUEM) (ELi kaasabi)

×

×

Maroko

Kohtuvõimu moderniseerimine (ELi kaasabi)

×

×

Toetus assotsiatsioonilepingu rakendamisele (PAAA) – I etapp

×

×

Nigeeria

Majanduse juhtimissuutlikkuse projekt (EMCAP)

×

×

Toetus institutsioonide reformimise programmile (SRIP)

×

×

Peruu

Toetus Peruu kutseharidus- ja koolitussüsteemile (APROLAB)

×

×

Peruu õigussüsteemi reformi tugiprogramm (JUSPER)

×

×

Sierra Leone

Institutsiooniline toetus rahandusministeeriumile

×

×

Tervishoiuvaldkonna tugiprogramm (HSSP)

×

×

Tšaad

Toetus tervishoiupoliitikale

×

×

Eelarvetoetusprogramm vaesuse vähendamiseks ja kasvu edendamiseks (2003–2006) (ainult tehnilise abi osa)

×

×

Kokku

7

8

7

10

4

15

3

10

---

KOMISJONI VASTUS

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Viimase kolme kuni nelja aasta jooksul, mil on arutletud abi tulemuslikkuse üle, on arusaam suutlikkuse arendamisest ja tehnilisest abist oluliselt arenenud. 2005. ja 2006. aastal leppisid rahastajad järk-järgult kokku neis valdkondades kehtivas heas tavas. Seda uut arusaama on ametlikult tunnustatud Pariisi deklaratsioonis, milles käsitletakse asjaomases valdkonnas võetud olulisi kohustusi. Arenguabikomitee esimesed järelevalvetulemused Pariisi deklaratsiooni täitmise kohta 2007. aasta juuli aruande põhjal näitavad, et tehnilise abi ümberkorraldamine on keeruline ja pikaajaline protsess, mis on proovikiviks kõigile rahastajatele, juhul kui võtmerollis on ka partnerriikide valitsused. |
| --- | --- |

I.

Viimase kolme kuni nelja aasta jooksul, mil on arutletud abi tulemuslikkuse üle, on arusaam suutlikkuse arendamisest ja tehnilisest abist oluliselt arenenud. 2005. ja 2006. aastal leppisid rahastajad järk-järgult kokku neis valdkondades kehtivas heas tavas. Seda uut arusaama on ametlikult tunnustatud Pariisi deklaratsioonis, milles käsitletakse asjaomases valdkonnas võetud olulisi kohustusi. Arenguabikomitee esimesed järelevalvetulemused Pariisi deklaratsiooni täitmise kohta 2007. aasta juuli aruande põhjal näitavad, et tehnilise abi ümberkorraldamine on keeruline ja pikaajaline protsess, mis on proovikiviks kõigile rahastajatele, juhul kui võtmerollis on ka partnerriikide valitsused.

| III. | Kõigi riigi strateegiadokumentide riigipõhine analüüs annab piisavalt teavet reageerimisstrateegia koostamiseks ja sihtvaldkondade valimiseks, mis hõlmavad institutsioonilisi aspekte, eelkõige aga neid, kus nähakse ette valdkondlik lähenemisviis, või kus komisjon sekkub peamiselt suutlikkuse arendamisse. Suutlikkuse arendamise ja tehnilise abi küsimusi käsitletakse erinevates suunistes. Tehnilist abi institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks tuleb kasutada paindlikult, võttes arvesse, et valitsuste antava välise ja kohaliku tehnilise abi head tavad erinevad valdkondade ja riikide lõikes tunduvalt. |
| --- | --- |

III.

Kõigi riigi strateegiadokumentide riigipõhine analüüs annab piisavalt teavet reageerimisstrateegia koostamiseks ja sihtvaldkondade valimiseks, mis hõlmavad institutsioonilisi aspekte, eelkõige aga neid, kus nähakse ette valdkondlik lähenemisviis, või kus komisjon sekkub peamiselt suutlikkuse arendamisse. Suutlikkuse arendamise ja tehnilise abi küsimusi käsitletakse erinevates suunistes. Tehnilist abi institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks tuleb kasutada paindlikult, võttes arvesse, et valitsuste antava välise ja kohaliku tehnilise abi head tavad erinevad valdkondade ja riikide lõikes tunduvalt.

| IV. | Komisjon osutab erilist tähelepanu projekti kavandamise kvaliteedile ja selle tagamiseks on olemas süsteem, seda nii identifitseerimise kui ka vormistamise tasandil. Süsteem arendati terviklikult välja 2005. aastal. Enamik selles aruandes uuritud projekte koostati enne kõnealust kuupäeva.
  Süsteemi üks peaeesmärke on projektide koostamisel esinevate probleemide lahendamine, sh eesmärkide kindlaksmääramine ning projektide olemasoleva institutsioonilise keskkonna ja kohaliku omavastutuse hindamine. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon osutab erilist tähelepanu projekti kavandamise kvaliteedile ja selle tagamiseks on olemas süsteem, seda nii identifitseerimise kui ka vormistamise tasandil. Süsteem arendati terviklikult välja 2005. aastal. Enamik selles aruandes uuritud projekte koostati enne kõnealust kuupäeva.

Süsteemi üks peaeesmärke on projektide koostamisel esinevate probleemide lahendamine, sh eesmärkide kindlaksmääramine ning projektide olemasoleva institutsioonilise keskkonna ja kohaliku omavastutuse hindamine.

| V. | Rahastajate vahelise kooskõlastamise osas võib nõustuda kontrollikoja aruandega, mis käsitleb auditeeritud projekte. Teemat on viimastel aastatel siiski korrapäraselt käsitletud ning üks olulisemaid viimaseid saavutusi on Pariisi deklaratsiooni vastuvõtmine 2005. aasta märtsis.
  Kooskõlastatud tehnilise abi kasutamine sõltub ka rahastajate muudest tegevuspõhimõtetest ja tavadest ning partnerriikide valitsuste tegevusest. Komisjon soosib sellist koostööliiki ka edaspidi, arvestades asjaolu, et neid protsesse mõjutavad paljud tegurid. |
| --- | --- |

V.

Rahastajate vahelise kooskõlastamise osas võib nõustuda kontrollikoja aruandega, mis käsitleb auditeeritud projekte. Teemat on viimastel aastatel siiski korrapäraselt käsitletud ning üks olulisemaid viimaseid saavutusi on Pariisi deklaratsiooni vastuvõtmine 2005. aasta märtsis.

Kooskõlastatud tehnilise abi kasutamine sõltub ka rahastajate muudest tegevuspõhimõtetest ja tavadest ning partnerriikide valitsuste tegevusest. Komisjon soosib sellist koostööliiki ka edaspidi, arvestades asjaolu, et neid protsesse mõjutavad paljud tegurid.

| VI. | Projekti rakendamise ajal jälgitakse tehnilise abi osutamist ning kui see ei ole kooskõlas lepinguliste kohustustega, võtab komisjon kasutusele vajalikud meetmed, sh ekspertide asendamise. Iga projektijuht peab iga teenuslepingu puhul täitma ja lõpparuandele lisama EÜ rahastatud teenuslepingu töövõtja hindamisvormi. Selle alusel hindab projektijuht töövõtja ja põhiekspertide tegevust.
  Uute lepingute sõlmimisel tehakse eelvalikumenetluse ajal, mil kandidaatidelt nõutakse lepingute lisadokumente, kandidaatfirmade tehnilise suutlikkuse analüüs, mis hõlmab ka varasemat projektijuhtimiskogemust. Objektiivseid kriteeriume kohaldades rakendab komisjon kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet. Vt ka komisjoni vastus lõikele 28. |
| --- | --- |

VI.

Projekti rakendamise ajal jälgitakse tehnilise abi osutamist ning kui see ei ole kooskõlas lepinguliste kohustustega, võtab komisjon kasutusele vajalikud meetmed, sh ekspertide asendamise. Iga projektijuht peab iga teenuslepingu puhul täitma ja lõpparuandele lisama EÜ rahastatud teenuslepingu töövõtja hindamisvormi. Selle alusel hindab projektijuht töövõtja ja põhiekspertide tegevust.

Uute lepingute sõlmimisel tehakse eelvalikumenetluse ajal, mil kandidaatidelt nõutakse lepingute lisadokumente, kandidaatfirmade tehnilise suutlikkuse analüüs, mis hõlmab ka varasemat projektijuhtimiskogemust. Objektiivseid kriteeriume kohaldades rakendab komisjon kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet. Vt ka komisjoni vastus lõikele 28.

| VIII. | 2007. aasta juulis algatas komisjon strateegia koostamise protsessi, et täita tehnilise koostöö ja projekti rakendamisüksustele osutatava abi tulemuslikkuse eesmärke. Selle strateegia põhiosaks on konsultatsioonid asjaomaste komisjoni talituste, ELi liikmesriikide ja partnerriikidega.
  Euroopa Kontrollikoja ettepanekul on selle strateegia tegelik eesmärk laiapõhjalisel konsultatsioonil põhineva struktureeritud lähenemisviisi arendamine. Selles käsitletakse paljusid kontrollikoja aruandes tõstatatud teemasid ning kaalutakse esitatud soovitusi, et tagada tõhus toetus suutlikkuse arendamisele kooskõlas ELi eesmärkidega selles valdkonnas. |
| --- | --- |

VIII.

2007. aasta juulis algatas komisjon strateegia koostamise protsessi, et täita tehnilise koostöö ja projekti rakendamisüksustele osutatava abi tulemuslikkuse eesmärke. Selle strateegia põhiosaks on konsultatsioonid asjaomaste komisjoni talituste, ELi liikmesriikide ja partnerriikidega.

Euroopa Kontrollikoja ettepanekul on selle strateegia tegelik eesmärk laiapõhjalisel konsultatsioonil põhineva struktureeritud lähenemisviisi arendamine. Selles käsitletakse paljusid kontrollikoja aruandes tõstatatud teemasid ning kaalutakse esitatud soovitusi, et tagada tõhus toetus suutlikkuse arendamisele kooskõlas ELi eesmärkidega selles valdkonnas.

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon rõhutab üldise ja valdkondliku poliitika dialoogi kui arengukoostöö kolmanda liigi suurenevat tähtsust ning seda eriti valdkondlike programmide toetamise suhtes. Analüüsida tuleb tehnilise abi uut rolli selles kontekstis ning kindlaks määrata uued tehnilise abi vajadused ja nõuded. |
| --- | --- |

1.

Komisjon rõhutab üldise ja valdkondliku poliitika dialoogi kui arengukoostöö kolmanda liigi suurenevat tähtsust ning seda eriti valdkondlike programmide toetamise suhtes. Analüüsida tuleb tehnilise abi uut rolli selles kontekstis ning kindlaks määrata uued tehnilise abi vajadused ja nõuded.

| 5. | Komisjon rõhutab suutlikkuse arendamise teiste mõõdete tähtsust. |
| --- | --- |

5.

Komisjon rõhutab suutlikkuse arendamise teiste mõõdete tähtsust.

| 6. | Ühtse teabesüsteemi (CRIS) aruandlus järgib arenguabikomitee valdkonnakoode, kuid nõuab pidevat tõhustamist vastavalt juhtimisvajaduste arengule. Kaalutakse teabesüsteemide muutmist, et vajadusel oleks võimalik välja võtta tehnilise abi osiste andmeid. |
| --- | --- |

6.

Ühtse teabesüsteemi (CRIS) aruandlus järgib arenguabikomitee valdkonnakoode, kuid nõuab pidevat tõhustamist vastavalt juhtimisvajaduste arengule. Kaalutakse teabesüsteemide muutmist, et vajadusel oleks võimalik välja võtta tehnilise abi osiste andmeid.

TÄHELEPANEKUD

| 10. | 2007. aasta juulis algatas komisjon strateegia koostamise protsessi, et täita tehnilisele koostööle ja projekti rakendamisüksustele osutatava abi tulemuslikkuse eesmärke. Selle strateegia põhiosaks on konsultatsioonid asjaomaste komisjoni talituste, ELi liikmesriikide ja partnerriikidega.
  Komisjon on seisukohal, et riigi strateegiadokumentide analüüs annab piisavalt teavet reageerimisstrateegia koostamiseks ja sihtvaldkondade valimiseks, mis hõlmavad institutsioonilisi aspekte, eelkõige aga neid, kus nähakse ette valdkondlik lähenemisviis, või kus komisjon sekkub peamiselt suutlikkuse arendamisse. Komisjoni lähenemisviis suutlikkuse arendamise tähtsuse kasvavale tunnustamisele ei tähenda mitte niivõrd institutsiooniliste aspektide esialgse süstemaatilise analüüsi teostamist, kuivõrd nende aspektide kaasamist terviklikku lähenemisviisi.
  Pealegi analüüsitakse institutsioonilisi aspekte edaspidi programmi kavandamisetapis. Selleks et hinnata näiteks eelarvetoetuse saamise kõlblikkust, teostatakse süstemaatiliselt avaliku finantsjuhtimissüsteemi üksikasjalik analüüs. |
| --- | --- |

10.

2007. aasta juulis algatas komisjon strateegia koostamise protsessi, et täita tehnilisele koostööle ja projekti rakendamisüksustele osutatava abi tulemuslikkuse eesmärke. Selle strateegia põhiosaks on konsultatsioonid asjaomaste komisjoni talituste, ELi liikmesriikide ja partnerriikidega.

Komisjon on seisukohal, et riigi strateegiadokumentide analüüs annab piisavalt teavet reageerimisstrateegia koostamiseks ja sihtvaldkondade valimiseks, mis hõlmavad institutsioonilisi aspekte, eelkõige aga neid, kus nähakse ette valdkondlik lähenemisviis, või kus komisjon sekkub peamiselt suutlikkuse arendamisse. Komisjoni lähenemisviis suutlikkuse arendamise tähtsuse kasvavale tunnustamisele ei tähenda mitte niivõrd institutsiooniliste aspektide esialgse süstemaatilise analüüsi teostamist, kuivõrd nende aspektide kaasamist terviklikku lähenemisviisi.

Pealegi analüüsitakse institutsioonilisi aspekte edaspidi programmi kavandamisetapis. Selleks et hinnata näiteks eelarvetoetuse saamise kõlblikkust, teostatakse süstemaatiliselt avaliku finantsjuhtimissüsteemi üksikasjalik analüüs.

| 11. | Käesolev aruteludokument koostati algselt selleks, et toetada valdkondlikul tasandil institutsioonilist ja suutlikkuse analüüsi, et hõlbustada valdkondliku lähenemisviisi kavandamist ja rakendamist. Käesolev dokument koostati tegelikult selleks, et täiendada 2003. aastal avaldatud valdkondlikele programmidele antava EÜ toetuse suuniseid. Selle sisu on hõlpsasti kohandatav rakendamiseks alamvaldkondade ja teemade analüüsides ning projektitasandil. Seda metoodikat, mis põhineb valdkondliku seisukoha kindlakstegemisel, ei saa siiski täielikult rakendada üleriigilistel hindamistel, mis on väga keerulised ja tundlikud toimingud, mis vajavad sihipärast lähenemisviisi.
  Komisjon arendab käesolevale aruteludokumendile tuginedes edasi valdkondlikul tasandil teostatava institutsioonilise hindamise metoodikat. Euroopa Komisjoni 2007. aasta juulis vastu võetud uued valdkondlike programmide toetuse suunised annavad edasisi juhtnööre. Katsetatakse lisamehhanisme. Komisjon korraldab kõnealustes küsimustes koolitusi ka riigi tasandil. |
| --- | --- |

11.

Käesolev aruteludokument koostati algselt selleks, et toetada valdkondlikul tasandil institutsioonilist ja suutlikkuse analüüsi, et hõlbustada valdkondliku lähenemisviisi kavandamist ja rakendamist. Käesolev dokument koostati tegelikult selleks, et täiendada 2003. aastal avaldatud valdkondlikele programmidele antava EÜ toetuse suuniseid. Selle sisu on hõlpsasti kohandatav rakendamiseks alamvaldkondade ja teemade analüüsides ning projektitasandil. Seda metoodikat, mis põhineb valdkondliku seisukoha kindlakstegemisel, ei saa siiski täielikult rakendada üleriigilistel hindamistel, mis on väga keerulised ja tundlikud toimingud, mis vajavad sihipärast lähenemisviisi.

Komisjon arendab käesolevale aruteludokumendile tuginedes edasi valdkondlikul tasandil teostatava institutsioonilise hindamise metoodikat. Euroopa Komisjoni 2007. aasta juulis vastu võetud uued valdkondlike programmide toetuse suunised annavad edasisi juhtnööre. Katsetatakse lisamehhanisme. Komisjon korraldab kõnealustes küsimustes koolitusi ka riigi tasandil.

| 12. | Suutlikkuse arendamise ja tehnilise abi küsimusi käsitletakse erinevates suunistes, sh valdkondliku ja eelarvetoetuse suunistes (2007. aasta juulis avaldatud valdkondlikele programmidele antava toetuse suunised ning 2007. aasta jaanuaris avaldatud üldise eelarvetoetuse juhend) ning valdkonnaspetsiifilistes suunistes. Tehnilise abi võimalikku rolli käsitlevate laiaulatuslike suuniste koostamine esinduste jaoks institutsioonilise suutlikkuse arendamise spetsiifilises ja tundlikus valdkonnas on delikaatne teema, mida tuleb käsitleda paindlikult ja olukorda arvestavalt.
  Komisjon on otsustanud kooskõlas Pariisi deklaratsiooni kohustuste ja ELi eesmärkidega koostada tervikliku osalusstrateegia. Mestimisprojekte ei saa enne käivitada, kui ei ole paigas vastuvõtvate ametite vajalikud struktuurid ega ette valmistatud ühendusliinid. Laienemine teistesse piirkondadesse vajab hoolikat kaalumist, et tagada ELi partnerite nõuetekohane rakendustegevus ja kaasatus. |
| --- | --- |

12.

Suutlikkuse arendamise ja tehnilise abi küsimusi käsitletakse erinevates suunistes, sh valdkondliku ja eelarvetoetuse suunistes (2007. aasta juulis avaldatud valdkondlikele programmidele antava toetuse suunised ning 2007. aasta jaanuaris avaldatud üldise eelarvetoetuse juhend) ning valdkonnaspetsiifilistes suunistes. Tehnilise abi võimalikku rolli käsitlevate laiaulatuslike suuniste koostamine esinduste jaoks institutsioonilise suutlikkuse arendamise spetsiifilises ja tundlikus valdkonnas on delikaatne teema, mida tuleb käsitleda paindlikult ja olukorda arvestavalt.

Komisjon on otsustanud kooskõlas Pariisi deklaratsiooni kohustuste ja ELi eesmärkidega koostada tervikliku osalusstrateegia. Mestimisprojekte ei saa enne käivitada, kui ei ole paigas vastuvõtvate ametite vajalikud struktuurid ega ette valmistatud ühendusliinid. Laienemine teistesse piirkondadesse vajab hoolikat kaalumist, et tagada ELi partnerite nõuetekohane rakendustegevus ja kaasatus.

| 15. | Teine taane. Finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade viimasesse versiooni on sisse viidud mitu parandust. Nende hulgas on nn D + 3 reegli muudatus, mis peaks hõlbustama projekti elluviimist, ühendades lepingu tähtaja projekti tegeliku kestusega.

  Kolmas taane. Abi tulemuslikkust käsitleva Pariisi deklaratsiooni üheks alustalaks on aruandekohustus. Uue programmiperioodi prioriteet on mõõdetavate ja tulemustele suunatud näitajate tugevdamine.

  Neljas taane. Institutsiooniliste ja suutlikkust käsitlevate küsimuste tõhusamat hindamist edendatakse juhtimise ja koolituse kaudu. |
| --- | --- |

15.

Teine taane. Finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade viimasesse versiooni on sisse viidud mitu parandust. Nende hulgas on nn D + 3 reegli muudatus, mis peaks hõlbustama projekti elluviimist, ühendades lepingu tähtaja projekti tegeliku kestusega.

Kolmas taane. Abi tulemuslikkust käsitleva Pariisi deklaratsiooni üheks alustalaks on aruandekohustus. Uue programmiperioodi prioriteet on mõõdetavate ja tulemustele suunatud näitajate tugevdamine.

Neljas taane. Institutsiooniliste ja suutlikkust käsitlevate küsimuste tõhusamat hindamist edendatakse juhtimise ja koolituse kaudu.

| 16. | Tehnilise abi lepinguid kasutatakse peamiselt siis, kui teenusepakkuja ülesanne on täita nõuandvat osa, juhtida või kontrollida projekti või varustada projekti lepingus ette nähtud ekspertidega. Alates 1. veebruarist 2006 ei eristata rahvusvahelisi ega kohalikke eksperte.
  Uued tehnilise abi suunised selgitavad paremini tehnilise abi ülesandeid alates identifitseerimise ja vormistamise etapist. |
| --- | --- |

16.

Tehnilise abi lepinguid kasutatakse peamiselt siis, kui teenusepakkuja ülesanne on täita nõuandvat osa, juhtida või kontrollida projekti või varustada projekti lepingus ette nähtud ekspertidega. Alates 1. veebruarist 2006 ei eristata rahvusvahelisi ega kohalikke eksperte.

Uued tehnilise abi suunised selgitavad paremini tehnilise abi ülesandeid alates identifitseerimise ja vormistamise etapist.

1. selgitus

Tervishoiusektori toetusprogrammist jätkatakse juba eelmise programmi raames (7 AKV Angola 35) toetatud sektorite abistamist, kuigi tingimused on endiselt väga keerulised (konfliktijärgne olukord, nõrk institutsiooniline keskkond, käimasolev detsentraliseerimine). Algetapi aruandes nenditi programmiga taotletavate eesmärkide liigset ambitsioonikust. Tegevuskavad ja programmi eelarvestused koostatigi selle esialgse aruande soovituste põhjal. Praegu on programm käigus ning tervishoiuministeeriumi partnerid nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil peavad seda kasulikuks ja hindavad kõrgelt.

| 17. | Suutlikkuse arendamise protsessid on loomuomaselt poliitilised, kus põrkuvad paljude riigi tasandi otsustajate huvid ja tegevuskavad, mis võivad olla ka vastuolulised. Komisjon tunnistab, et suutlikkuse arendamise toetuse edukal rakendamisel on kohalikul tasandil võetud kohustusel otsustav roll, ning möönab, et hindamiskohustus ja tegelik nõudmine väärivad eritähelepanu. Sellega seoses jätkub metoodiline töö eesmärgiga luua analüüsimehhanism, mis käsitleks tegelikku omavastutust mõjutavaid tegureid ja toetaks riikliku kohustuse/huvi realistlikku hindamist. Nimetatud mehhanismi ja lähenemisviise on vaja hoolikalt katsetada ja järk-järgult rakendada, pöörates tähelepanu poliitilistele mõõtmetele ja tundlikkusastmele.
  Samas on komisjonil võimalik vajadusel peatada rahastamiskokkuleppe rakendamine, juhul kui abisaajariik rikub mõnd oma lepingulist kohustust. |
| --- | --- |

17.

Suutlikkuse arendamise protsessid on loomuomaselt poliitilised, kus põrkuvad paljude riigi tasandi otsustajate huvid ja tegevuskavad, mis võivad olla ka vastuolulised. Komisjon tunnistab, et suutlikkuse arendamise toetuse edukal rakendamisel on kohalikul tasandil võetud kohustusel otsustav roll, ning möönab, et hindamiskohustus ja tegelik nõudmine väärivad eritähelepanu. Sellega seoses jätkub metoodiline töö eesmärgiga luua analüüsimehhanism, mis käsitleks tegelikku omavastutust mõjutavaid tegureid ja toetaks riikliku kohustuse/huvi realistlikku hindamist. Nimetatud mehhanismi ja lähenemisviise on vaja hoolikalt katsetada ja järk-järgult rakendada, pöörates tähelepanu poliitilistele mõõtmetele ja tundlikkusastmele.

Samas on komisjonil võimalik vajadusel peatada rahastamiskokkuleppe rakendamine, juhul kui abisaajariik rikub mõnd oma lepingulist kohustust.

| 19. | Euroopa Kontrollikoja aruandes nimetatud kestust kohaldatakse traditsiooniliselt koostöötegevuse suhtes, see ei olene rahastajast (Maailmapank, ÜRO agentuurid, kahepoolsed koostööagentuurid). See tuleneb peamiselt projektiperioodist. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Kontrollikoja aruandes nimetatud kestust kohaldatakse traditsiooniliselt koostöötegevuse suhtes, see ei olene rahastajast (Maailmapank, ÜRO agentuurid, kahepoolsed koostööagentuurid). See tuleneb peamiselt projektiperioodist.

| 20. | Algetapis nõutakse üldiselt tehnilise abi kontrollimist ja ajakohastamist, mis on osa lähteülesande pädevusraamistikust. |
| --- | --- |

20.

Algetapis nõutakse üldiselt tehnilise abi kontrollimist ja ajakohastamist, mis on osa lähteülesande pädevusraamistikust.

| 21. | Algne loogilise kavandamise maatriks ei pruugi olla täielik või on projekti alguseks aegunud ning vajab seetõttu projekti elluviimise ajal ülevaatamist ja vajadusel parandamist ja/või ajakohastamist. Üldiseks tavaks on saanud rahastamiskokkulepete ja konsultantide pädevusraamistiku muutmine. |
| --- | --- |

21.

Algne loogilise kavandamise maatriks ei pruugi olla täielik või on projekti alguseks aegunud ning vajab seetõttu projekti elluviimise ajal ülevaatamist ja vajadusel parandamist ja/või ajakohastamist. Üldiseks tavaks on saanud rahastamiskokkulepete ja konsultantide pädevusraamistiku muutmine.

3. selgitus

Hilinenud algust arvesse võttes tegeleb komisjon praegu rahastamiskokkuleppe muutmisega, et anda projekti elluviimiseks piisavalt aega ning kohandada projekt täielikult Vietnami praegustele vajadustele. Vahehindamine kinnitas komisjoni lähenemisviisi ja toetab rahastamiskokkuleppe muutmist.

| 22. | Lepingute sõlmimise kohta kehtivad ranged eeskirjad. Nende abil tagatakse sobiva kvalifikatsiooniga töövõtjate objektiivne valik ning parima hinna ja kvaliteedi suhe koos riiklike vahendite kasutamisele sobiva läbipaistvusega. Finantsmääruse (eelarve) ja üldmääruse (Euroopa Arengufond) rakenduseeskirjad näevad ette rahvusvahelise piiratud pakkumismenetluse kasutamist, mille võib tavaliselt teostada kuue või seitsme kuu jooksul. |
| --- | --- |

22.

Lepingute sõlmimise kohta kehtivad ranged eeskirjad. Nende abil tagatakse sobiva kvalifikatsiooniga töövõtjate objektiivne valik ning parima hinna ja kvaliteedi suhe koos riiklike vahendite kasutamisele sobiva läbipaistvusega. Finantsmääruse (eelarve) ja üldmääruse (Euroopa Arengufond) rakenduseeskirjad näevad ette rahvusvahelise piiratud pakkumismenetluse kasutamist, mille võib tavaliselt teostada kuue või seitsme kuu jooksul.

| 24. | Nn D + 3 reegli ning finantsmääruse viimase versiooni uus alguskuupäev on juba iseenesest edusamm (vt ka komisjoni vastust lõikele 15). Seadusandja võttis D + 3 reegli kasutusele 2003. aastal, et leida tasakaal sõlmitavate lepingute laekumata summade (RAC) kontrollivajaduse ja keeruliste projektide juhtimisel ilmneda võivate takistuste vahel. Põhimõtte eesmärk on julgustada abisaajat rakendama rahastamisotsuseid lühema aja jooksul. |
| --- | --- |

24.

Nn D + 3 reegli ning finantsmääruse viimase versiooni uus alguskuupäev on juba iseenesest edusamm (vt ka komisjoni vastust lõikele 15). Seadusandja võttis D + 3 reegli kasutusele 2003. aastal, et leida tasakaal sõlmitavate lepingute laekumata summade (RAC) kontrollivajaduse ja keeruliste projektide juhtimisel ilmneda võivate takistuste vahel. Põhimõtte eesmärk on julgustada abisaajat rakendama rahastamisotsuseid lühema aja jooksul.

| 25–26. | Euroopa Komisjoni üldeelarvet reguleerivate eeskirjadega eeldatakse, et komisjon teeb rahastamisotsuse enne kohustuse võtmist (1) ja pakkumis- või konkursikutse esitamist. Erakorralisi asjaolusid võib ette tulla, kui kõrvalekalle tavalisest otsustusprotsessist on õigustatud. Reeglina nõuavad need asjaolud, et peatamisklauslit õigustavad tingimused oleksid komisjoni kontrolli alt väljas.
  Euroopa Arengufondi sätted näevad AKV riikidele ette võimaluse kasutada peatamisklauslit kõigis nõuetekohaselt põhjendatud olukordades ja kokkuleppel komisjoniga, et tagada projekti varane käivitamine. AKV ja ELi nõukogu ühisotsusega nr 2/2002 nähakse erandlikes ja nõuetekohaselt põhjendatud olukordades ette peatamisklausliga pakkumiste kasutamine (lisa punkt 5). |
| --- | --- |

25–26.

Euroopa Komisjoni üldeelarvet reguleerivate eeskirjadega eeldatakse, et komisjon teeb rahastamisotsuse enne kohustuse võtmist (1) ja pakkumis- või konkursikutse esitamist. Erakorralisi asjaolusid võib ette tulla, kui kõrvalekalle tavalisest otsustusprotsessist on õigustatud. Reeglina nõuavad need asjaolud, et peatamisklauslit õigustavad tingimused oleksid komisjoni kontrolli alt väljas.

Euroopa Arengufondi sätted näevad AKV riikidele ette võimaluse kasutada peatamisklauslit kõigis nõuetekohaselt põhjendatud olukordades ja kokkuleppel komisjoniga, et tagada projekti varane käivitamine. AKV ja ELi nõukogu ühisotsusega nr 2/2002 nähakse erandlikes ja nõuetekohaselt põhjendatud olukordades ette peatamisklausliga pakkumiste kasutamine (lisa punkt 5).

| 27. | Selliste juhtumitega tegelemiseks on olemas meetmed, mis ulatuvad võimalusest tühistada lepingu sõlmimise otsus (kui loobutakse enne lepingu allkirjastamist) kuni võimaluseni nõuda trahve või firmaga edaspidi lepinguid mitte sõlmida.
  Komisjon analüüsib hoolikalt iga olukorda eraldi ja tagab vajadusel ekspertide asendamise samaväärse kvalifikatsiooniga ekspertidega. |
| --- | --- |

27.

Selliste juhtumitega tegelemiseks on olemas meetmed, mis ulatuvad võimalusest tühistada lepingu sõlmimise otsus (kui loobutakse enne lepingu allkirjastamist) kuni võimaluseni nõuda trahve või firmaga edaspidi lepinguid mitte sõlmida.

Komisjon analüüsib hoolikalt iga olukorda eraldi ja tagab vajadusel ekspertide asendamise samaväärse kvalifikatsiooniga ekspertidega.

5. selgitus

Eksperdi asendamine toimus rahuldavalt.

| 28. | Kõrgetasemelisi kontakte nõudvate projektide puhul korraldatakse intervjuusid meeskonnajuhtidega süstemaatilisemalt.
  Eelvalikumenetluse ajal tehakse kandidaatfirmade tehnilise suutlikkuse ja nende varasema projektijuhtimise analüüs, mille tulemusena valmib esialgse valiku nimekiri. Taotlejatelt nõutakse lepingu lisadokumente (kuni 15). Kui tegemist on Euroopa Komisjoni rahastatavate lepingutega, kontrollib komisjon, kas nende tulemused on rahuldavad.
  Lepingu sõlmimise kriteeriumid tuleb kavandamisel väga hoolikalt läbi mõelda, et neid mitte segi ajada valikukriteeriumidega. Võttes arvesse Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat, on tähtis eristada valikukriteeriumide ja lepingu sõlmimise kriteeriumide hindamist. Firma üldist suutlikkust hinnatakse tavaliselt menetluse esimeses etapis, kus selgitatakse, kas firma on suuteline projekti ellu viima või mitte (valikukriteeriumid), ning teda ei pruugita menetluse teises etapis, mille käigus hinnatakse pakkumise kvaliteeti (hindamise/lepingu sõlmimise kriteeriumid), enam teist korda hinnata. Objektiivseid kriteeriume kohaldades rakendab komisjon kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

28.

Kõrgetasemelisi kontakte nõudvate projektide puhul korraldatakse intervjuusid meeskonnajuhtidega süstemaatilisemalt.

Eelvalikumenetluse ajal tehakse kandidaatfirmade tehnilise suutlikkuse ja nende varasema projektijuhtimise analüüs, mille tulemusena valmib esialgse valiku nimekiri. Taotlejatelt nõutakse lepingu lisadokumente (kuni 15). Kui tegemist on Euroopa Komisjoni rahastatavate lepingutega, kontrollib komisjon, kas nende tulemused on rahuldavad.

Lepingu sõlmimise kriteeriumid tuleb kavandamisel väga hoolikalt läbi mõelda, et neid mitte segi ajada valikukriteeriumidega. Võttes arvesse Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat, on tähtis eristada valikukriteeriumide ja lepingu sõlmimise kriteeriumide hindamist. Firma üldist suutlikkust hinnatakse tavaliselt menetluse esimeses etapis, kus selgitatakse, kas firma on suuteline projekti ellu viima või mitte (valikukriteeriumid), ning teda ei pruugita menetluse teises etapis, mille käigus hinnatakse pakkumise kvaliteeti (hindamise/lepingu sõlmimise kriteeriumid), enam teist korda hinnata. Objektiivseid kriteeriume kohaldades rakendab komisjon kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 30. | Kui tehnilise abi pakkumisel osalevad ELi liikmesriikide avalikud institutsioonid, on sellise tehnilise abi kasutamisel märkimisväärsed takistused, eelkõige nõue varasema erialase kogemuse järele madala sissetulekutasemega riikides, mis on olemas ainult väga vähestel. Samuti lähetavad asutused vastumeelselt oma kvalifitseeritud ja edukaid töötajaid välismaale tööle.
  Konkurss on tavaliselt avatud kõigile abikõlblike riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele, sealhulgas avalikud institutsioonid. Liikmesriikide ekspertide või kohalike ekspertide osalemine ei ole välistatud. Pakkumisteateid on võimalik avaldada kohalikus ajakirjanduses.
  Tasub uurida uusi võimalusi sobivate ekspertide leidmiseks, tingimusel et nad vastavad kohaldatavatele eeskirjadele (finantsmäärus, rakenduseeskirjad jne). |
| --- | --- |

30.

Kui tehnilise abi pakkumisel osalevad ELi liikmesriikide avalikud institutsioonid, on sellise tehnilise abi kasutamisel märkimisväärsed takistused, eelkõige nõue varasema erialase kogemuse järele madala sissetulekutasemega riikides, mis on olemas ainult väga vähestel. Samuti lähetavad asutused vastumeelselt oma kvalifitseeritud ja edukaid töötajaid välismaale tööle.

Konkurss on tavaliselt avatud kõigile abikõlblike riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele, sealhulgas avalikud institutsioonid. Liikmesriikide ekspertide või kohalike ekspertide osalemine ei ole välistatud. Pakkumisteateid on võimalik avaldada kohalikus ajakirjanduses.

Tasub uurida uusi võimalusi sobivate ekspertide leidmiseks, tingimusel et nad vastavad kohaldatavatele eeskirjadele (finantsmäärus, rakenduseeskirjad jne).

| 31. | Olulised on meeskonnajuhtimise oskused, et tehnilist abi pidevalt ja tulemuslikult organiseerida ning tagada tehnilise abi tulemuste piisav järelevalve.
  Aruandekohustuse puhul vastutab töövõtja alati tellija ees (kui leping on alla kirjutatud abisaajariigi detsentraliseeritud haldamise alusel, vastutab töövõtja alati asjaomase kohaliku institutsiooni ees. Kui lepingu on sõlminud komisjon, vastutab töövõtja esinduse ees). Standardpädevuse kohaselt ei pea ekspertidele andma projektijuhi või finantskontrolöri rolli.
  Komisjon teadvustab, et tehnilisel abil on mitmed erinevad ülesanded (sh haldusülesanded) ning ta kontrollib nende täitmist tehnilist koostööd käsitleva tulevikustrateegia koostamisel, mille eesmärk on anda partnerriikide valitsustele rohkem selgust ja vastutusalasid. |
| --- | --- |

31.

Olulised on meeskonnajuhtimise oskused, et tehnilist abi pidevalt ja tulemuslikult organiseerida ning tagada tehnilise abi tulemuste piisav järelevalve.

Aruandekohustuse puhul vastutab töövõtja alati tellija ees (kui leping on alla kirjutatud abisaajariigi detsentraliseeritud haldamise alusel, vastutab töövõtja alati asjaomase kohaliku institutsiooni ees. Kui lepingu on sõlminud komisjon, vastutab töövõtja esinduse ees). Standardpädevuse kohaselt ei pea ekspertidele andma projektijuhi või finantskontrolöri rolli.

Komisjon teadvustab, et tehnilisel abil on mitmed erinevad ülesanded (sh haldusülesanded) ning ta kontrollib nende täitmist tehnilist koostööd käsitleva tulevikustrateegia koostamisel, mille eesmärk on anda partnerriikide valitsustele rohkem selgust ja vastutusalasid.

| 32. | Komisjoni jaoks on alati olnud pöördeliseks küsimuseks rahastajate vaheline kooskõlastamine ning alates 2005. aastast on püütud suutlikkuse arendamise valdkonnas edendada organiseeritud kooskõlastatud tegevusi, sh tehnilist abi. Kooskõlastus, vastavusse viimine ja omavastutus on praegu abi mõjususe peamised küsimused ning komisjon on võtnud endale kindlad kohustused selle kasutuselevõtmise edasiseks tõhustamiseks. Praegune olukord soodustab kooskõlastatud tehnilist abi (2). |
| --- | --- |

32.

Komisjoni jaoks on alati olnud pöördeliseks küsimuseks rahastajate vaheline kooskõlastamine ning alates 2005. aastast on püütud suutlikkuse arendamise valdkonnas edendada organiseeritud kooskõlastatud tegevusi, sh tehnilist abi. Kooskõlastus, vastavusse viimine ja omavastutus on praegu abi mõjususe peamised küsimused ning komisjon on võtnud endale kindlad kohustused selle kasutuselevõtmise edasiseks tõhustamiseks. Praegune olukord soodustab kooskõlastatud tehnilist abi (2).

| 33. | Abi mõjususe tegevuskava hõlmab rohkem programmijuhtimise lõimimist kohalikes ametiasutustes ning projektijuhtimisüksuste järkjärgulist kaotamist. Alates 2003. aastast on kõik EÜ projektide rakendamisüksused ametlikult lõimitud riiklikesse ametiasutustesse.






  — | EÜ rahastatavat tehnilist abi hangitakse ja juhitakse EÜ menetluste kohaselt kõigi projektimeetodite kaudu rakendatud võimalike osade ja tegevuste puhul. Kõigis eelarvetoetust saavates riikides antakse eelarvetoetust paralleelselt EÜ rahastatavate projektidega. See vastab ka vajadusele mitmekesistada abiandmise rahastamisvahendeid ja hajutada seotud riske. Eelarvetoetust ei kasutata konkreetsete tegevuste rahastamiseks, väljamaksete tingimuseks on kokkulepitud eesmärkide saavutamine mõju ja tulemuste seisukohalt. Vastavalt finantsmäärusele teeb komisjon makseid EÜ menetluste kohaselt. Selliste vahendite edasine kasutamine, mis on saanud abisaajariigi eelarve osaks ega ole enam EÜ vahendid, toimub riigi finantsmenetluste kohaselt. |
| --- | --- | --- |

33.

Abi mõjususe tegevuskava hõlmab rohkem programmijuhtimise lõimimist kohalikes ametiasutustes ning projektijuhtimisüksuste järkjärgulist kaotamist. Alates 2003. aastast on kõik EÜ projektide rakendamisüksused ametlikult lõimitud riiklikesse ametiasutustesse.

—

EÜ rahastatavat tehnilist abi hangitakse ja juhitakse EÜ menetluste kohaselt kõigi projektimeetodite kaudu rakendatud võimalike osade ja tegevuste puhul. Kõigis eelarvetoetust saavates riikides antakse eelarvetoetust paralleelselt EÜ rahastatavate projektidega. See vastab ka vajadusele mitmekesistada abiandmise rahastamisvahendeid ja hajutada seotud riske. Eelarvetoetust ei kasutata konkreetsete tegevuste rahastamiseks, väljamaksete tingimuseks on kokkulepitud eesmärkide saavutamine mõju ja tulemuste seisukohalt. Vastavalt finantsmäärusele teeb komisjon makseid EÜ menetluste kohaselt. Selliste vahendite edasine kasutamine, mis on saanud abisaajariigi eelarve osaks ega ole enam EÜ vahendid, toimub riigi finantsmenetluste kohaselt.

| — | Eelkõige rahvusvahelise tehnilise abi andmise puhul ei soovi partnerriigid paljudel juhtudel tagada hanget ja juhtimist, seda mitmel põhjusel alates rahvusvaheliste ekspertide teenuste kasutamisega kaasnevatest suurtest kuludest ning lõpetades valiku- ja hankemenetlusega seotud töökoormusega. |
| --- | --- |

—

Eelkõige rahvusvahelise tehnilise abi andmise puhul ei soovi partnerriigid paljudel juhtudel tagada hanget ja juhtimist, seda mitmel põhjusel alates rahvusvaheliste ekspertide teenuste kasutamisega kaasnevatest suurtest kuludest ning lõpetades valiku- ja hankemenetlusega seotud töökoormusega.

Komisjoni arvates ei ole komisjoni lähenemisviisis seetõttu vastuolu.

| 34. | EÜ üldeelarve hiljuti muudetud finantsmäärus, EÜ välisabi uued rahastamisvahendid (arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika rahastamisvahend) ning 10. Euroopa Arengufondi rakendusmäärus suurendavad koostöövõimalusi rahastajatega (finantsmääruse artiklites 53–57 käsitletud uute rahastamisvahendite ja juhtimisviiside kaasrahastamise eeskirjad).
  Komisjon möönab, et Pariisi deklaratsiooni eesmärkide täitmine on keeruline väljakutse. Sel põhjusel näeb tehnilist abi ja projekti rakendamisüksusi käsitlev strateegia ette põhjalikku ettevalmistustööd ning ka laiaulatuslikku konsulteerimisetappi. Hiljutisest arenguabikomitee uuringust projekti rakendamisüksusi ja tehnilist koostööd käsitlevate Pariisi deklaratsiooni näitajate järelevalve kohta (2007. aasta juuli aruanne) selgus, et kõigil rahastajatel on sama mure. |
| --- | --- |

34.

EÜ üldeelarve hiljuti muudetud finantsmäärus, EÜ välisabi uued rahastamisvahendid (arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika rahastamisvahend) ning 10. Euroopa Arengufondi rakendusmäärus suurendavad koostöövõimalusi rahastajatega (finantsmääruse artiklites 53–57 käsitletud uute rahastamisvahendite ja juhtimisviiside kaasrahastamise eeskirjad).

Komisjon möönab, et Pariisi deklaratsiooni eesmärkide täitmine on keeruline väljakutse. Sel põhjusel näeb tehnilist abi ja projekti rakendamisüksusi käsitlev strateegia ette põhjalikku ettevalmistustööd ning ka laiaulatuslikku konsulteerimisetappi. Hiljutisest arenguabikomitee uuringust projekti rakendamisüksusi ja tehnilist koostööd käsitlevate Pariisi deklaratsiooni näitajate järelevalve kohta (2007. aasta juuli aruanne) selgus, et kõigil rahastajatel on sama mure.

| 37. | Tulemuspõhist järelevalvesüsteemi on aastate jooksul täiustatud ning nüüdseks on selle süsteemi omaks võtnud kõik komisjoni talitused (peakorter ja esindused) ning seda peetakse mõjusaks vahendiks projektide üldolukorrast erapooletu pildi saamiseks ja tavapäraste järelevalvevahendite toetamiseks. |
| --- | --- |

37.

Tulemuspõhist järelevalvesüsteemi on aastate jooksul täiustatud ning nüüdseks on selle süsteemi omaks võtnud kõik komisjoni talitused (peakorter ja esindused) ning seda peetakse mõjusaks vahendiks projektide üldolukorrast erapooletu pildi saamiseks ja tavapäraste järelevalvevahendite toetamiseks.

| 39. | Vt komisjoni vastus lõikele 28. |
| --- | --- |

39.

Vt komisjoni vastus lõikele 28.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

1. soovitus

Komisjon leiab, et praeguse lähenemisviisiga arvestatakse piisavalt programmidokumentide arendamise vastavaid institutsioonilisi aspekte, millele komisjon ka erilist tähelepanu osutab. Neid võetakse arvesse kavandamisetapist alates kogu programmiperioodi jooksul.

Riikide strateegiadokumentide koostamise üldraamistiku praegune vorm, mis põhineb nõukogu 11. aprilli 2006. aasta järeldustel, viitab selgesti sellele, et kõnealune dokument peaks sisaldama riigi olukorra, sh institutsiooniliste aspektide ühist analüüsi. Selle hinnangu alusel valitakse välja sihtvaldkond.

2. soovitus

Komisjon nõustub kõnealuse soovitusega. Tegelikult on selleks, et täita ELi eesmärke, juba otsustatud töötada välja strateegia tehnilise koostöö tulemuslikkuse tõstmiseks ja projekti rakendamisüksuste teemade käsitlemiseks. Selle 2007. aasta juuli alguses alanud tegevuse eesmärk on tõsta tehnilise koostöö kvaliteeti, keskendudes tehnilise abi personalile, suutlikkuse arendamise küsimustele ja kõnealuse valdkonna heale tavale. Tehnilise abi suuniste väljatöötamine on osa protsessist, mis saab kasu laiapõhjalistest konsultatsioonidest esinduste, peakorteri talituste, liikmesriikide ja partnerriikide valitsuste vahel. Tehnilise abi suunised on võtmeks struktureerituma ja strateegilise lähenemisviisi arendamisel. Arvestades sellise sekkumise keerukust, usub komisjon siiski, et need suunised peaksid toetama paindlikku ja olukorda arvestavat lähenemisviisi, mida saab kohandada riikide ja valdkondade eri olukordadele ning mis pakub mehhanisme asjaomase olukorra iseärasuste paremaks arvestamiseks.

3. soovitus

Komisjon nõustub kõnealuse soovitusega. Tehnilise abi kasutusjuhend toetab suutlikkuse arendamise projektide paremat kavandamist, hõlmates ka tehnilise abi vajaduste piisavat hindamist. Kõnealust lähenemist toetavad kvaliteedi tagamise tugirühmad.

| 46. | Vt komisjoni vastust lõigetele 19–21.

  Teine taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 22–26.

  Kolmas taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 27–28.

  Neljas taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 29–30.

  Viies taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 32–34. |
| --- | --- |

46.

Vt komisjoni vastust lõigetele 19–21.

Teine taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 22–26.

Kolmas taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 27–28.

Neljas taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 29–30.

Viies taane. Vt komisjoni vastus lõigetele 32–34.

4. soovitus

Selleks et järgida kõnealust soovitust (vt lõige 24), on komisjon juba tutvustanud või tutvustab tervet rida meetmeid kohaldatava õigusraamistiku piires. Komisjon kontrollib ka praegust menetlust hea tava taustal ning abi tulemuslikkuse põhimõtteid tehnilise abi valdkonnas (tehnilist koostööd ja projekti rakendamisüksusi käsitleva EuropeAidi strateegia ettevalmistusetapp).

5. soovitus

Komisjoni arvates on olemasolevate hindamiskriteeriumide rakendamisel tagatud kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõte. Vt ka komisjoni vastus lõikele 28.

6. soovitus

Üldiselt aitavad riigihanke eeskirjad tagada sobiliku kvalifikatsiooniga üksuste valiku ning parima kvaliteedi ja hinna suhte koos riiklike vahendite kasutamise täieliku läbipaistvusega. Kaaluda tuleks avalikest institutsioonidest pärit ekspertide osalust, pidades silmas tehnilise abi osutamiseks vajalikku pädevust ja kogemusi. Vt ka komisjoni vastust lõikele 30.

7. soovitus

Praegu kavandab komisjon tehnilise abi ja tehnilise koostöö kasutamise strateegiat, et suurendada abi tulemuslikkust kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga. Nimetatud strateegia toetab edaspidi partnerriigi juhtimisel kooskõlastatud tegevusi partnerriigi ja teiste rahastajate vahel.

Kooskõlastatud tehnilise abi kasutamine sõltub siiski ka teistest rahastamise tegevuspõhimõtetest ja tavadest ning partnerriigi valitsuse juhtimisest.

8. soovitus

Projekti rakendamise ajal jälgitakse tehnilise abi osutamist ning kui see ei ole kooskõlas lepinguliste kohustustega, võtab komisjon kasutusele vajalikud meetmed, sh ekspertide asendamise. Iga projektijuht peab iga teenuslepingu puhul täitma ja lõpparuandele lisama EÜ rahastatud teenuslepingu töövõtja hindamisvormi. Selle alusel hindab projektijuht töövõtja ja põhiekspertide tegevust.

Uute lepingute sõlmimisel tehakse eelvalikumenetluse ajal, mil kandidaatidelt nõutakse lepingute lisadokumente, kandidaatfirmade tehnilise suutlikkuse analüüs, mis hõlmab ka varasemat projektijuhtimiskogemust. Objektiivseid kriteeriume kohaldades rakendab komisjon kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet. Vt ka komisjoni vastus lõikele 28.

---

(1)  Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikkel 75.

(2)  Pariisi deklaratsioon abi tulemuslikkuse kohta, märts 2005; abi tõhususe pakett, märts 2006; 10. EAFi programmitöö suunised ja ühise programmitöö ühtne raamistik; nõukogu otsused arengupoliitika vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse tegevusjuhendi kohta, mai 2007.

---