# Euroopa Liidu C 299/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 299 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide11. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 299

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide11. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 299/01 | Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) rakendamise kuues aastaaruanne | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 299/01

Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) rakendamise kuues aastaaruanne

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 11.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 299/1

---

Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) rakendamise kuues aastaaruanne

(2007/C 299/01)

SISSEJUHATUS

Nõukogu võttis 12. juulil 2002. aastal vastu ühismeetme 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses. Sellega nähakse ette ühismeetme kohaselt võetud meetmete iga-aastane läbivaatamine. Ühismeetme vastuvõtmisest alates on koostatud viis aastaaruannet.

EL on tähtis osaleja väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja leviku vastases võitluses. Lisaks 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegiale võttis Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia. Selles dokumendis rõhutatakse, et EL peab võtma vastu järjepidevad poliitikad julgeoleku ja arengu valdkonnas, kasutades täielikult ära ELi jaoks mitmepoolsetel ja piirkondlikel tasanditel kättesaadavad vahendid nii Euroopa Liidus kui ka liidu välissuhete raames. Dokument kujutab endast poliitilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL teostab selles valdkonnas mitmete talle ja liikmesriikidele kättesaadavate vahendite kaudu.

Väike- ja kergrelvade ELi strateegias võetakse jätkuvalt arvesse ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis on olnud Aafrikas, Aasias, Ladina-Ameerikas, Balkani riikides ja viimati Ukrainas läbi viidud erimeetmete aluseks. Alates 1999. aastast on ühismeetme rakendamise otsuste kaudu ÜVJP vahenditest eraldatud ligi 14,5 miljonit eurot.

Muude asjakohaste poliitikate hulka kuuluvad relvastatud konfliktide ennetamise Euroopa Liidu programm, millega antakse konfliktide algpõhjuste käsitlemisele suunatud arenguabi, tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programm ning laste rolli relvastatud konfliktides käsitlevad ELi suunised.

EL on jätkuvalt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise nimel toimuva ühise võitluse ja sellealase praktilise töö esirinnas ning osaleb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ELi tasandil. ELi poolne rahastamine (liikmesriikide, EAFi, ühenduse rahastamise ja ÜVJP eelarvevahendite kaudu) jääb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel üheks peamiseks finantsabi allikaks.

Euroopa Liit esitas 30. juunil 2006 ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsi jooksul põhjaliku ülevaate oma tegevustest ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastase võitluse toetamiseks. ELi eesistujariigi (Austria), nõukogu sekretariaadi/kõrge esindaja isikliku esindaja büroo ja Euroopa Komisjoni esindajad esitlesid üldist väike- ja kergrelvade poliitikat, mis tugineb väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona käsitlevale uuele ELi strateegiale, ning selgitasid seda, kuidas nimetatud poliitikat erinevate vahendite kaudu konkreetsete tegevuste näol ellu viiakse.

Käesolev aruanne käsitleb nõukogu ühismeedet 2002/589/ÜVJP ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, mille nõukogu võttis vastu 26. juunil 1997. See keskendub 2006. aastal lõpuleviidud tegevusele. Aruande koostas nõukogu peasekretariaat ning see sisaldab liikmesriikide panust.

Käesolev aruanne koosneb kolmest osast ja lisast:

| — | I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

—

I osa käsitleb liikmesriikide jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

| — | II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

| — | III osa käsitleb rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös osalemist; |
| --- | --- |

—

III osa käsitleb rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös osalemist;

| — | Lisas loetletakse riikides ja ELi institutsioonides asuvad väike- ja kergrelvade teabekeskused. |
| --- | --- |

—

Lisas loetletakse riikides ja ELi institutsioonides asuvad väike- ja kergrelvade teabekeskused.

I.   RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED

AUSTRIA

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud uue 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta määrusega. Pärast Austria uue väliskaubandusseaduse (Außenhandelsgesetz) jõustumist 2005. aasta oktoobris jõustus väliskaubandusseaduse rakendamise määrus (Austria ametlik väljaanne Federal Law Gazette II, nr 121/2006) 2006. aasta algul. Kõnealuse rakendusõigusaktiga ühtlustatakse litsentside andmine ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend kohustuslikuks Austria ettevõtjatele. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjavarustust käsitlev määrus ning majandus- ja tööministeeriumi sõjavarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Austria nimekirja ajakohastatakse pidevalt, et kohandada seda vastavalt ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirja sõnastusele. Uue väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitlemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE resolutsioonidega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega. Lisaks loetletakse kaitseministri määruses sõjavarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

Menetlus

Austria ELi eesistumisperioodi ettevalmistamisel tugevdati veelgi välisministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahelist koostööd ja koordineerimist. Kõnealuste ministrite vahel toimuvad regulaarsed kohtumised.

BELGIA

Kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega võttis Belgia 8. juunil 2006 vastu uue relvaseaduse (avaldatud Belgia ametlikus väljaandes Moniteur Belge9. juunil 2006), et paremini kontrollida väike- ja kergrelvade omamist eelkõige tsiviilisikute poolt.

BULGAARIA

Uusi õigusakte ei ole vastu võetud. Siseriiklik koostöö, ministeeriumite- ja valitsustevaheline koordineerimine ning vastavate haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse viisid ja kord on sätestatud ja üksikasjalikult kindlaks määratud kehtiva relvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega väliskauplemise kontrolli käsitleva seaduse asjakohastes sätetes. ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi raames koostatud 2002., 2003. ja 2005. aasta riiklikes aruannetes seadusandlike meetmete kohta esitatud teave on endiselt kehtiv.

9. mail 2006 võeti vastu lõhkeainete, tulirelvade ja laskemoona kontrolli käsitleva seaduse muudatus, millega kehtestati Euroopa relvapass. Euroopa relvapass on ametlik dokument, mis antakse tulirelva omamise ja kasutamise luba valdavale isikule, kui ta liigub ühe ELi liikmesriigi territooriumilt teise territooriumile. Euroopa relvapassile kantakse number; kehtivusaeg; isikuandmed; tulirelva liik, mark, mudel, kategooria, kaliiber ja seerianumber; samuti teave tulirelva liigi kohta, millele pass välja antakse, ning asjaomases ELi liikmesriigis kehtivate keeldude või piirangute kohta.

Kuigi aruandlusperioodil ekspordikontrollisüsteemi ei muudetud, käivitati 2006. aastal kehtivate ekspordikontrolli käsitlevate õigusaktide läbivaatamine, pidades silmas Bulgaaria ühinemist ELiga 1. jaanuaril 2007. Kõnealuse läbivaatamisprotsessi peamine eesmärk oli tagada sidusus ELi ekspordikontrolli sätetega ja vastavus nendele, samuti parandada veelgi õigusaktide praktilist rakendamist. Selle tulemusena muutis Bulgaaria Rahvusassamblee kehtivat relvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevat seadust (jõustus 2007. aasta alguses). Nn uus ekspordikontrolli seadus säilitab kõik relvakaubanduse suhtes kehtestatud ekspordikontrolli meetmed ning tõhustab lisaks taasväljaveo, transiidi ja vahendustegevuse kontrollimeetmeid (ranges kooskõlas ELi ühise seisukohaga 2003/468/EÜ). ELi ühise seisukoha kohaselt on igasuguse vahendustegevuse puhul nõutav vahendaja registreerimine ning samuti peab iga vahendustehingu jaoks olema individuaalne litsents.

Bulgaaria ekspordikontrollisüsteemi struktuur on varasemalt kirjeldatud süsteemiga võrreldes endine, kuid on tugevdatud osakondadevahelist teabevahetust. Bulgaaria järgib väike- ja kergrelvade kontrollimisel vastutustundlikku poliitikat ning rakendab ÜRO tegevusprogrammiga kehtestatud soovituslikke meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamiseks, tõkestamiseks ja likvideerimiseks, et vältida salakaubavedu ja lubamatut taasväljavedu, austades seejuures inimõigusi sihtkohariigis häirimata rahvusvahelist rahu ja piirkondlikku stabiilsust. Meetmed on suunatud samuti selle ärahoidmisele, et relvi kasutatakse riigisisestes repressioonides ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eesmärkidel.

Riiklik tolliamet korraldas 2006. aastal mitmeid kursusi relvade salakaubaveo vastu võitlemise teemal ja koolitas selles vallas välja 50 tolliametnikku, keskendudes eelkõige väike- ja kergrelvadele.

Bulgaaria kaitseministeerium esitas väike- ja kergrelvade alase riikliku tegevuse kohta 2006. aastal järgmise teabe:

| — | Bulgaaria sõjaväe relvaladude kontrolli-, aruandlus- ja julgeolekumeetmeid ei muudetud, esialgse aruandega võrreldes; |
| --- | --- |

—

Bulgaaria sõjaväe relvaladude kontrolli-, aruandlus- ja julgeolekumeetmeid ei muudetud, esialgse aruandega võrreldes;

| — | sõjaväe jaoks liigsete varudena defineeritud väike- ja kergrelvade ning laskemoona hulk ei muutunud; |
| --- | --- |

—

sõjaväe jaoks liigsete varudena defineeritud väike- ja kergrelvade ning laskemoona hulk ei muutunud;

| — | 2006. aastal ei viidud läbi ühtegi väike- ja kergrelvade ja laskemoona hävitamist. |
| --- | --- |

—

2006. aastal ei viidud läbi ühtegi väike- ja kergrelvade ja laskemoona hävitamist.

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksporti, transiiti ja edasivõõrandamist reguleeritakse 2002. aasta kaitseekspordi eeskirju käsitleva seadusega 354/2002, mida on muudetud seadusega 602/2004. Eespool nimetatud seadused on kooskõlas Euroopa relvaekspordi tegevusjuhendiga ning nõukogu deklaratsiooniga 2000/C 191/01. Väike- ja kergrelvade ekspordi, sealhulgas taasväljaveo kontrolli üle teostab järelevalvet kaubandus-, tööstus- ja turismiministeerium ning väike- ja kergrelvade transiit ja edasivõõrandamine kuulub tolli- ja aktsiisiameti pädevusse vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu on reguleeritud seadusega 113(1)/2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta. See on kooskõlas Euroopa Liidu muudetud direktiiviga 91/477/EMÜ ja nõukogu deklaratsiooniga 2000/C 191/01.

Teatavate väike- ja kergrelvade tootmist reguleeritakse seadusega 113(I)2004 (III osa artikli 7 lõige I). Nimetatud seaduse alusel on vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Selline erilitsents antakse kodanikele seaduses sätestatud tingimustel. Tingimusteks on muu hulgas taotleja andmete puudumine karistusregistris, selle uurimine, kas litsentsi valdamine ohustaks isikut ennast, valitsust või avalikku korda; lisaks peab taotleja läbima riikliku arstliku läbivaatuse. Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, ladustamine ja nendega kauplemine on reguleeritud seadusega 113(I)2004. Seadusega on selle sätete rikkumise korral ette nähtud kuni 15 aasta pikkune vangistus ja/või 25 000 Küprose naela suurune trahv.

Küprose politsei peakorteri juurde asutati eriosakond registrite pidamiseks (riiklik relvaarhiiv) ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvade alast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja teiste riikidega.

TŠEHHI VABARIIK

Nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP (2002/589/ÜVJP)) lisas loetletud relvaklassid on peamiselt Tšehhi Vabariigi sõjaväe kasutuses ning vähemal määral muude julgeolekujõudude (Tšehhi Vabariigi politsei, vanglad ja kohtukordnikud, tolliteenistus, julgeolekuteabe teenistus) kasutuses. Teave nimetatud jõudude käsutuses olevate relvade arvu kohta ei ole avalikustatud; selliste relvade käitlemine (kasutamine, arvestuse pidamine, ladustamine) ei kuulu relvaseaduse (seadus nr 119/2002) reguleerimisalasse. Nimetatud relvad kuuluvad relvaseaduse reguleerimisalasse alles siis, kui nad kõrvaldatakse nende jõudude kasutusest.

Nendesse relvaklassidesse kuuluvate relvade omamine tsiviilkasutuseks on lubatud erandkorras Tšehhi Vabariigi politsei (piirkondlike politseipeakorterite relvade, laskemoona ja lõhkeainete inspektsioonid) poolt antava, relvaseaduse § 9 kohase loa alusel.

31. detsembri 2006. aasta seisuga oli Tšehhi Vabariigi relvaloa valdajatele antud 627 luba omada või kanda seda liiki relvi. 2006. aastal kehtestati relvaloa valdajatele 110 uut erandit. Relvalitsentsi valdajatel oli lubatud omada või kanda 791 seda liiki relva (peamiselt kasutamiseks filmides või teatris või eraturvafirmade poolt). 2006. aastal ei kehtestatud relvalitsentsi valdajatele ühtegi uut erandit. Politseil on õigus kontrollida omanike poolt võetud meetmeid nende relvade kaotsimineku või varguse vältimiseks või nende turvalise käitlemise tagamiseks. Politseil on selleks piisavad volitused, sealhulgas õigus viia läbi kontrolle relvaomaniku kodus.

Nimetatud relvadega kauplemise suhtes kehtivad erinevad õigusaktid, eelkõige sõjalise materjaliga väliskauplemise seadus (seadus nr 38/1994). Kaupleja peab esmalt saama tööstusministeeriumi juures asuvalt litsentseerimisasutuselt loa ning taotlema seejärel eraldi litsentsi igale tehingule. Iga litsentseerimistaotlust kaalub samuti siseministeerium avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamise kaalutlustest lähtuvalt ning välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt. Tšehhi Vabariik andis 2006. aastal loa 238 nimetatud klassi kuuluva relva mittekaubanduslikuks ekspordiks, mis kõik tehti ELi riikidesse. Kõigil juhtudel eksporditi relvad ELi riikidesse nende eelneval nõusolekul. 2006. aastal ei toimunud nendel alustel keelatud relvade eksporti ELi mittekuuluvatesse riikidesse.

Praegu on koostamisel sõjalise materjaliga väliskauplemist käsitleva seaduse (seadus nr 38/1994 muudetud kujul) muudatus, eesmärgiga oluliselt tugevdada Tšehhi tolliasutuste kontrollipädevust.

TAANI

Taani justiitsministeerium rakendab Taani relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid õigusakte, mis hõlmab ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid eeskirju.

Vastavalt Taani relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri litsentsita või ministri poolt selliste litsentside andmiseks volitatud isiku litsentsita.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona, ei või eksportida ilma justiitsministri erilitsentsita. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud litsentse väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva litsentsi saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omamiseks, ning milles registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab samuti andmeid kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, markeeringu (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse relva märgistamiseks ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab samuti ajaloolist teavet, mis võimaldab saada teavet relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse samuti Schengeni infosüsteemi (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

Hiljutised seadusandlikud algatused

2006. aastal ei tehtud seadusandlikke algatusi väike- ja kergrelvade kohta.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st teised riigid peale Taani) vahelise relvaveo eeskirju. Reeglid keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Lisaks võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse lisaks muule ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on vahendajal ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, mille üheks osaks on ELi mittekuuluvate riikide vahel relvade võõrandamine jms, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliste relvade jms ost või müük ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise osana või relvade jms omanikul korraldada sellist võõrandamist. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuste suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Hiljutised jõustamisalased algatused

Eeluurimise alaste siseriiklike meetmete parandamiseks algatas Taani politsei 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitleva siseriikliku projekti (Project Firearms) seoses relvade jälitamise, teabe ajakohastamise ja registreerimisega.

EESTI

2006. aastal ei jõustunud uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta.

Relvaseaduse (jõustus 31.3.2002) muutmise ja kohandamise protsessi alustati 2005. aastal ja see jõudis lõpule 2007. aasta alguses. Kõnealuse seadusega kehtestatakse õiguslik alus ja kord relvade ja laskemoona käitlemiseks, lubade andmiseks relvade ja laskemoona kasutamiseks tsiviilotstarbel, relvade ja laskemoona tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ning relvade ja laskemoona tsiviilkasutusest kõrvaldamiseks, nõuded lasketiirudele ja laskepaikadele, ning õiguslik alus ja kord riikliku sunni kohaldamiseks nendes valdkondades.

Eesti Kaitsevägi hävitas 2006. aasta juunis 6 000 vana püstolit.

Välisministeeriumi juurde on loodud strateegilise kauba komisjon. See on litsentsimisorgan, mis koosneb välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, kaitsepolitseiameti, maksu- ja tolliameti ning politseiameti esindajatest. Strateegilise kauba komisjon on alati pidanud väga oluliseks strateegilise kauba teemaga seotud koolituse edendamist. 2006. aasta sügissemestril peeti Sisekaitseakadeemia Finantskolledži maksunduse ja tolli eriala üliõpilastele süvendatud loenguid rahvusvahelisest ekspordikontrolli süsteemist ja strateegilise kauba kontrollist Eestis.

SOOME

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

2006. aasta mais toimus väike- ja kergrelvade ekspertide riikliku koordineerimisrühma kohtumine. Väike- ja kergrelvade ekspertide riiklik koordineerimisrühm koosneb relvakontrolli, desarmeerimise ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega seotud ministeeriumite esindajatest ning kõnealuse küsimusega tegelevate riiklike valitsusväliste organisatsioonide esindajatest. Rühm arutab muu hulgas Soome väike- ja kergrelvade poliitikat, riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist ning väike- ja kergrelvade alastele projektidele antavat kahepoolset abi. Rühm kohtub regulaarselt välisministeeriumi egiidi all ning sinna kuuluvad kaitseministeeriumi, siseministeeriumi ning kaubandus- ja tööstusministeeriumi esindajad. Teiste ametiasutuste (toll, piirikontroll jne) esindajaid kutsutakse osalema vastavalt vajadusele. Valitsusväliste organisatsioonide esindajaid kutsutakse regulaarselt.

Hiljuti jõustunud õigusaktid, olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Parlament kiitis 2003. aasta lõpus heaks tulirelvade amnestia seaduse ning see jõustus 1. jaanuaril 2004. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Soomes. Õigusakti jõustumisest alates on olnud võimalik loovutada ebaseaduslikke väikerelvi, ebaseaduslikku laskemoona ja lõhkeainet politseile ilma õiguslike tagajärgedeta, kui neid relvi ei ole kasutatud kuriteo toimepanemisel. 2006. aastal loovutati kokku umbes 4 000 tulirelva.

Ebaseadusliku tulirelva omanik võib samuti esitada loataotluse relva endale jätmiseks või relva politsei vahendusel teisele relvaloa valdajale edasiandmiseks. Need relvad, mida omanik ei soovi endale jätta või teisele relvaloa valdajale edasi anda, deaktiveeritakse või antakse riigile. Mõned neist müüakse politsei poolt ametlikul avalikul enampakkumisel kollektsionääridele või teistele litsentseeritud relvavaldajatele.

PRANTSUSMAA

Vahendustegevus

Koostati seaduseelnõu, millega kehtestatakse eelloa süsteem vahendajate teostavatele tehingutele ning mida parlament hakkab peagi läbi vaatama. Seda kontrollisüsteemi hakatakse kohaldama Prantsusmaal elavatele või asutatud isikutele ning see hõlmab õiguslikke karistusi. Prantsusmaal elavate või asutatud isikute poolt välismaal teostatud ostu- ja edasimüügitehingutele, mis ei ole hõlmatud ekspordikontrolli menetlustega, kehtivad samad tingimused.

Nende sätete kohta on koostatud ka rakendusdekreedi eelnõu. Vahendajate tehingute suhtes eelkontrolli korra kehtestamine täiendab seega vahendajatena tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli.

Embargod

Koostati ettepanek karistusseaduse muutmise seaduse kohta ning parlament hakkab seda peagi läbi vaatama. Selles määratletakse embargo mõiste ja sätestatakse kriminaalkaristused embargo või piiravate meetmete rikkumise korral.

Muud algatused

Prantsusmaa on mitme aasta vältel üles näidanud üha suuremat läbipaistvust parlamendile esitatavas relvaekspordi aastaaruandes, mida levitatakse mitte üksnes Prantsusmaal, vaid ka välismaal (saatkonnad ja rahvusvahelised organisatsioonid). Aruandes antakse ülevaade riiklikest kontrollitavadest ja rahvusvahelistest ekspordikontrollioperatsioonidest, milles Prantsusmaa osaleb. See sisaldab ka palju statistikat, sh väike- ja kergrelvade ekspordi kohta.

SAKSAMAA

Riiklik teabekeskus korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvade riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumite, haldusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja tööstuse relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade küsimusega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Tehti mitmeid algatusi seoses haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostööga riiklikul tasandil. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli selliste tegevuste regulaarne osa. 2006. aastal hõlmasid need algatused järgmist:

Relvavahendust käsitleva ELi ühise seisukoha (2003/468/ÜVJP) rakendamiseks muutis Saksamaa oma eksporti käsitlevaid õigusakte. Iga üksiku relvavahenduse juhtumi jaoks, mis hõlmab väljaspool Saksamaad asuvaid sõjarelvi ja muud sõjatehnikat, peab olema litsents. Põhimõtteliselt tugineb relvavahendust käsitlev Saksamaa seadus territoriaalsel seosel, s.t see ei ole kohaldatav juhtudel, millel puudub seos Saksamaa territooriumiga. Kui aga Saksamaal asuvad Saksamaa kodanikud tegelevad vahendusega välismaal omamata seost Saksamaa territooriumiga, siis on litsents ikkagi nõutav.

Ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava ÜRO vahendi rakendamiseks on Saksamaa alustanud erinevate meetmete kehtestamist seoses riiklike märgistamis- ja jälgimispraktikate ning vastavate standarditega.

Sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi suhtes NATOst, EList ja NATO riikidega samaväärsetest riikidest väljapoole kohaldab Saksamaa jätkuvalt põhimõtet „uus vana asemel” tagamaks, et saaja hävitab võimaluse korral uue kaubasaadetisega asendatavad relvad, mitte ei müü neid edasi. Üldjuhul ei anta sõjaväe väike- ja kergrelvade ekspordi litsentse eraõiguslikele lõpptarbijatele.

Saksamaa allkirjastas terrorismi tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni 24. oktoobril 2006.

KREEKA

2006. aastaks kuritegevust käsitleva poliitika raames seatud eesmärk oli suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist eriotstarbeliste tegevuskavade koostamise kaudu pädevates politseiasutustes.

A.   Jõupingutused suunati kahele valdkonnale:

| 1) | seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine); |
| --- | --- |

1)

seadusliku relvakaubanduse kontroll kõigis selle etappides (import, kaubandus, omamine, kasutamine);

| 2) | kontrollide tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi. |
| --- | --- |

2)

kontrollide tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi.

a)   Väike- ja kergrelvadega seadusliku kauplemise kontrollimeetmed

| — | Avaliku korra ministeerium haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus ning mis on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult kaubeldud ja seaduslikus omandis olevate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi omandistaatuses. |
| --- | --- |

—

Avaliku korra ministeerium haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus ning mis on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult kaubeldud ja seaduslikus omandis olevate relvade kohta. Seda andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et see kajastaks kõiki muutusi omandistaatuses.

| — | Kõik kaotsiläinud relvad, mis on kas kaotatud, varastatud, väljapetetud, tagaotsitavad, sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses, kui need on identifitseeritud nende leidmise korral. See andmebaas annab iga tulirelva/relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). |
| --- | --- |

—

Kõik kaotsiläinud relvad, mis on kas kaotatud, varastatud, väljapetetud, tagaotsitavad, sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses, kui need on identifitseeritud nende leidmise korral. See andmebaas annab iga tulirelva/relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister).

Peale selle hõlbustab kõnealune andmebaas väike- ja kergrelvade alase teabe vahetamist teiste asutustega nii Kreekas kui välismaal.

| — | Iga seadusliku relvakaubandusega tegeleva ettevõtte jaoks on kindlaks määratud igakuiste kontrollide miinimumarv. Kontrolliandmeid ristkontrollitakse elektroonses andmebaasis. |
| --- | --- |

—

Iga seadusliku relvakaubandusega tegeleva ettevõtte jaoks on kindlaks määratud igakuiste kontrollide miinimumarv. Kontrolliandmeid ristkontrollitakse elektroonses andmebaasis.

| — | Rangelt järgitakse kohaldatava seaduse 2168/1993 ja asjakohaste ministri otsuste sätteid. Need eeskirjad moodustavad Kreeka peamise reguleeriva raamistiku, millega reguleeritakse relvadega seotud küsimusi. Kõnealune seadus on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning karistusseadustiku, mida on muudetud seadusega 2928/2001, artikkel 272). |
| --- | --- |

—

Rangelt järgitakse kohaldatava seaduse 2168/1993 ja asjakohaste ministri otsuste sätteid. Need eeskirjad moodustavad Kreeka peamise reguleeriva raamistiku, millega reguleeritakse relvadega seotud küsimusi. Kõnealune seadus on viidud kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga. Mõnel juhul hõlmab nimetatud regulatiivne raamistik isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning karistusseadustiku, mida on muudetud seadusega 2928/2001, artikkel 272).

| — | Väike- ja kergrelvadega seaduslik kauplemine Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) nõuab pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele. |
| --- | --- |

—

Väike- ja kergrelvadega seaduslik kauplemine Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) nõuab pädeva asutuse eriluba vastavalt seaduse 2168/1993 sätetele.

| — | Kreeka prokuratuuri (sadama- ja tolliametid, majanduskuritegude prokuratuur) ja sõjaväeorganite vahel toimub väga hea koostöö teabe vahetamisel nende riikide pädevate asutustega, kust väike- ja kergrelvi Kreekasse imporditakse või veetakse. |
| --- | --- |

—

Kreeka prokuratuuri (sadama- ja tolliametid, majanduskuritegude prokuratuur) ja sõjaväeorganite vahel toimub väga hea koostöö teabe vahetamisel nende riikide pädevate asutustega, kust väike- ja kergrelvi Kreekasse imporditakse või veetakse.

b)   Väike- ja kergrelvadega seadusliku kauplemise kontrollimeetmed

Kuna kahepoolne koostöö piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil on vältimatu väike- ja kergrelvade ühest riigist teise toimuva ebaseadusliku kaubanduse vältimiseks ja tõkestamiseks, on Kreeka allkirjastanud politseikoostöö lepingud oma naaberriikidega ning osaleb rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete organisatsioonide (Aadria mere — Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL — INTERPOL) töös.

| — | Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides. |
| --- | --- |

—

Kreekasse sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse sisseseatud sisenemispunktides.

| — | Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt. |
| --- | --- |

—

Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt.

| — | Avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja teha kahjutuks võrgustikud, mis võivad tegeleda väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemisega. |
| --- | --- |

—

Avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja teha kahjutuks võrgustikud, mis võivad tegeleda väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemisega.

| — | Relvadega kauplemise, nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega. |
| --- | --- |

—

Relvadega kauplemise, nende omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja omavalitsustega.

Praegu on käimas menetlus, mis käsitleb mõningate relvi käsitlevate siseriiklike alussätete muutmist, eesmärgiga kehtestada teatavaid uusi eeskirju, näiteks relvatehingutes vahendajatena tegutsevate isikute (vahendajad, vahendustegevus) registreerimise kohta, ning määratleda teatavad tegevused, mille suhtes tuleks kohaldada kontrolli ja litsentsimist.

Märgistamine:

| — | Kreekas ei ole ettevõtteid, mis toodavad relvi kaubanduslikuks kasutamiseks. Eksisteerib üksnes üks riigiettevõte, mis toodab relvi kaitseministeeriumile. |
| --- | --- |

—

Kreekas ei ole ettevõtteid, mis toodavad relvi kaubanduslikuks kasutamiseks. Eksisteerib üksnes üks riigiettevõte, mis toodab relvi kaitseministeeriumile.

| — | Tootjariigi märgistamise meetodiga seoses toetab Kreeka NATO märgistamissüsteemi STANAG 1 059. |
| --- | --- |

—

Tootjariigi märgistamise meetodiga seoses toetab Kreeka NATO märgistamissüsteemi STANAG 1 059.

Kreeka politsei konfiskeeris 2006. aastal kokku 1 179 relva (88 automaatvintpüssi/vintpüssi, 303 püstolit, 114 käsirelva, 674 jahipüssi). Selliseid relvi kasutatakse tõenditena kohtumenetluses ning nende edasise saatuse üle otsustab pädev asutus vastavalt seaduse 2168/1993 artiklile 16.

UNGARI

Ungari litsentsimissüsteem on kolmeastmeline, kusjuures igal astmel kehtib suhteliselt range kord. Süsteem hõlmab järgmiseid menetlusetappe:

| 1. | Tegevuslitsents (s.t. kauplejate registreerimine). |
| --- | --- |

1.

Tegevuslitsents (s.t. kauplejate registreerimine).

| 2. | Need registreeritud kauplejad, kes kavatsevad hakata pidama äriläbirääkimisi välispartneritega, peavad saama eelneva läbirääkimislitsentsi, mis lubab neil alustada läbirääkimisi ja sõlmida lepingu. |
| --- | --- |

2.

Need registreeritud kauplejad, kes kavatsevad hakata pidama äriläbirääkimisi välispartneritega, peavad saama eelneva läbirääkimislitsentsi, mis lubab neil alustada läbirääkimisi ja sõlmida lepingu.

| 3. | Lepingu täitmiseks peab taotleja saama lepingulitsentsi (impordi-/ekspordiluba). |
| --- | --- |

3.

Lepingu täitmiseks peab taotleja saama lepingulitsentsi (impordi-/ekspordiluba).

Ungari kaubanduslitsentside ametil on õigus anda välja kõiki sõjavarustusega, sealhulgas laskemoona ja teenustega kauplemisega seonduvaid litsentse. Litsentsitaotlusi vaadatakse läbi ja rahuldatakse üksikjuhtumipõhiselt. „Avatud” või „üldiseid litsentse” Ungari tavarelvade ekspordi kontrollisüsteemis ei esine. Litsentse antakse sõjavarustusega väliskauplemise ministeeriumitevahelise komitee (edaspidi „ICTME”) heakskiidul. See organ vastutab poliitikasuuniste eest. ICTMEsse kuuluvad kõigi asjaomaste ministeeriumite ja riiklike asutuste esindajad, sealhulgas luureteenistuste liikmed.

Valitsuse dekreediga 16/2004 (II.6.) inkorporeeritakse transiidisaadetiste suhtes kohaldatavad eeskirjad, millega nähakse ette sama menetluskord nagu ekspordi puhul. See tähendab, et kõik transiiditaotlused tuleb esitada eelnevalt ning neid hinnatakse üksikjuhtumipõhiselt sama rangelt ja samadel alustel nagu eksporditaotlusi. Transiidilitsentse võivad taotleda üksnes Ungaris asutatud äriühingud. Surmavat sõjavarustust, lahinglaskemoona, lõhkeaineid ja muid ohtlikke kaupu käsitleva transiidilitsentsi korral on vastutav vedaja kohustatud kasutama relvastatud turvaeskorti kogu transiidimarsruudi ulatuses — riiki sisenemise hetkest kuni riigist väljumise hetkeni.

Väike- ja kergrelvade ebaseaduslik tootmine, omamine, nendega kauplemine, nende ladustamine ja võõrandamine on kuritegu. Sellega tegelevad rühmitused, äriühingud ja üksikisikud tuvastatakse ja antakse kohtusse.

Relvavahendustegevuse kontrollimiseks ning ÜRO, ELi või OSCE relvaembargodest, samuti Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumitest möödamineku vältimiseks võetakse valitsuse dekreedis 16/2004 (II.6.) arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide soovitusi ning parimate tavade suuniseid, samuti Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Valitsuse dekreedi artikli 2 lõike 2 punktis c sätestatakse, et „sõjavarustuse või tehnilise abi andmisega seotud esindaja, agendi või vahendajana tegutsemiseks nii Ungari Vabariigi territooriumil kui väljaspool seda on vajalikud järgmised litsentsid: tegevuslitsents, läbirääkimislitsents ja lepingulitsents”.

See tähendab, et Ungari kontrollib relvavahendustegevust, mida nii riigi territooriumil kui väljaspool seda viivad läbi Ungari residentidest või Ungari Vabariigi territooriumil asutatud äriühingutest vahendajad.

Sarnaselt ekspordiga hinnatakse vahendustegevuse puhul kõiki taotlusi muu hulgas ka Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi suhtes. Ungari kaubanduslitsentside amet säilitab vähemalt kümme aastat dokumente kõikide isikute ja ettevõtete kohta, kes on saanud relvavahendustegevuse litsentsi. Samuti luuakse relvavahendajate register, kuid vahendajana registreerimine või vahendajana tegutsemise luba ei asenda ühelgi tingimusel nõuet saada vajalik litsents või kirjalik nõusolek iga tehingu jaoks. Vahendajana tegutsemise loa taotluste hindamisel võtab Ungari kaubanduslitsentside amet arvesse andmeid taotleja varasema ebaseaduslikus tegevuses osalemise kohta.

IIRIMAA

2006. aastal koostas ettevõtlus-, kaubandus- ja tööministeerium uue ekspordikontrolli käsitleva õigusakti, mis avaldati jaanuaris 2007. Jõustumise korral ajakohastab ja tugevdab uus õigusakt Iirimaa strateegiliste kaupade kontrollisüsteemi ning tagab täieliku vastavuse Iirimaa rahvusvaheliste ekspordikontrolli alaste kohustustega.

Väike- ja kergrelvade transiidi kohta konkreetsed siseriiklikud õigusaktid puuduvad. Kehtivate Iirimaa õigusaktide kohaselt peab väike- ja kergrelvade impordi, transiidi, edasivõõrandamise ja ekspordi korral ELi riikidest ja riikidesse olema litsents vastavalt 1925.–2006. aasta tulirelvaseadustele ning EÜ relvi ja laskemoona (nende omandamist ja omamist) käsitlevatele 1993. aasta eeskirjadele. Tulirelvade ekspordi suhtes kõikidesse riikidesse kohaldatakse ka 1983. aasta ekspordikontrolli seadust ning selle alusel antud korraldusi. Praegu kehtivaks korralduseks on 2005. aasta ekspordikontrolli korraldus, mis hõlmab üldise sõjavarustuse hulka kuuluvaid püstoleid ja „nende komponente”.

Tulirelva eksportimise suhtes on sõltuvalt sihtkohast kehtestatud erinevaid õigusnõudeid. Kui taotlejal ei ole eksporditava tulirelva kohta kehtivat tulirelvasertifikaati, peab ta saama ekspordiloa riiklikelt politseijõududelt (An Garda Síochána). Lisaks on Euroopa Liidu liikmesriikidesse toimuva ekspordi korral nõutav justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministri antud ekspordilitsents. Ekspordi korral väljaspool ELi asuvatesse riikidesse on nõutav ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministri antud ekspordilitsents.

Väike- ja kergrelvade impordi korral peab taotlejal, kes ei oma kõnealuse tulirelva kohta kehtivat tulirelvasertifikaati, olema justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministeeriumi antud impordilitsents. Kui imporditava tulirelva kohta on olemas kehtiv tulirelvasertifikaat, on tulirelva riiki toomiseks nõutav eelnev kirjalik nõusolek (artikkel 11) kooskõlas EÜ direktiiviga 91/477/EMÜ.

Iirimaal ei toodeta käesoleval ajal mingeid väike- ega kergrelvi. Kui relvatootja ei ole justiits-, võrdõiguslikkuse ja õigusreformi ministri poolt sellisena registreeritud, on tema tegevus ebaseaduslik. Iirimaal olevad tulirelvad on märgistatud, kui need on toodetud väljaspool riiki. Mõned vanemad tulirelvad võivad olla märgistamata; sellisel juhul vastutab nende märgistamise eest An Garda Síochána. Tulirelvadega kaupleja peab pidama arvestust iga tulirelva võõrandamise kohta vähemalt viis aastat. Väike- ja kergrelvade kogumine ja kõrvaldamine kuuluvad An Garda Síochána ja Iirimaa kaitsejõudude pädevusse. Varude haldamine ja turvalisuse tagamine kuuluvad justiitsministeeriumi ja kaitseministeeriumi pädevusse.

1925.–2000. aasta relvaseadustesse tehti 2006. aasta kriminaalõiguse seadusega hulgaliselt muudatusi.

Õigusakti teatavaid tulirelvadega seonduvaid sätteid ei ole minister veel heaks kiitnud, sealhulgas sätteid, milles sätestatakse kolmeaastased litsentsid seaduslikele tulirelvadele, miinimumnõuded tulirelvade hoidmisele üksikisikute ja relvakaupmeeste poolt ning miinimumnõuded lasketiirudele. Samuti võib minister õigusaktiga kehtestada teatavatele tulirelvadele ja teatavale laskemoonale piirangud. Piirangutega tulirelva kohta võib taotlusi esitada An Garda Síochána politseiülemale tingimusel, et täidetakse teatavad tingimused.

ITAALIA

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Itaalias 2000. aasta juunis välisministeeriumi koordineerimisel asutatud ajutine väike- ja kergrelvade töörühm, millesse kuuluvad asjakohaste ministeeriumide, õiguskaitseasutuste ning huvitatud riiklike tööstusliitude esindajad, kogunes 2006. aastal ühe korra.

Aruteludel keskenduti peamiselt väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemise vastase ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamisele, relvade märgistamist ja jälgimist käsitleva mitmepoolse instrumendi rakendamisele ning vahendustegevust käsitleva ELi ühise seisukoha rakendamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka muudele asjakohastele mitmepoolsetele foorumitele (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe, G8).

Jõustunud uued õigusaktid

Itaalia ratifitseeris rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollid (sealhulgas tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise vastase protokolli) 16. märtsi 2006. aasta seadusega nr 146/2006. Itaalia tulirelvaseadust muudeti sellele vastavalt, eelkõige seoses tulirelvi puudutava teabe säilitamisega vähemalt kümme aastat ning relvade märgistamisega tootmisriigi tähistamiseks.

1. Muud algatused

2006. aastal hävitasid Itaalia relvajõud liigseteks varudeks tunnistatud järgmiseid väike- ja kergrelvi:

| — | 770 Beretta püstolit, mudel „34”; |
| --- | --- |

—

770 Beretta püstolit, mudel „34”;

| — | 93 697 vintpüssi M1 Garand; |
| --- | --- |

—

93 697 vintpüssi M1 Garand;

| — | 37 390 lahingvintpüssi FAL BM-59; |
| --- | --- |

—

37 390 lahingvintpüssi FAL BM-59;

| — | 8 231 muud. |
| --- | --- |

—

8 231 muud.

Kokku hävitati 140 088 väike- ja kergrelva.

LÄTI

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2006. aastal vastu ei võetud.

Lähitulevikus on kavas vastu võtta mõned muudatused kehtivatesse õigusaktidesse seoses ekspordikontrolli tõhustamisega. Näiteks määratletakse uues strateegiliste kaupade levikut käsitlevas seaduseelnõus täpsemalt kontrolliasutused, nende vastutused ja koostöö, samuti seaduses kasutatavad mõisted, muu hulgas vahendustegevus. Samuti on kavas vastu võtta uued eeskirjad, millega määratakse kindlaks kontrollialuste kaupade riiklik loend, ning erinevat liiki litsentside andmise kord.

Relvade levikut käsitlev seadus jõustus 2003. aasta jaanuaris. Sellega reguleeritakse relvadega seonduvaid küsimusi Läti Vabariigis kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega ning ühtlustatakse siseriiklikke õigusakte selles osas, määrates kindlaks füüsiliste ja juriidiliste isikute õigused ja kohustused seoses väike- ja kergrelvade, nende osade, laskemoona, lõhkeainete, lõhkeseadmete, eriseadmete ja pürotehniliste toodete levikuga Läti Vabariigis ning määrates kindlaks nende esemete klassifikatsiooni üksikisikute ja avalikkuse ohutuse tagamiseks. Seadust ei ole muudetud pärast 2003. aastat. 2003. ja 2004. aastal võeti vastu mõningad täiendavad õigusaktid relvade leviku kohta Lätis.

Relvade levikut käsitlevas seaduses sätestatakse, et kõikide väike- ja kergrelvi hõlmavate tehingute puhul on nõutav strateegiliste kaupade ekspordi-, impordi- või transiidilitsents. Neid litsentse annab välja strateegilise kauba kontrollimise komitee. Lõppkasutussertifikaadi olemasolu on üks ekspordi ja Läti Vabariigi territooriumil toimuva transiidi eeltingimusi. Sertifikaadi nõuded ja tingimused koostatakse vastavalt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi nõuetele ning need on kohustuslikud kooskõlas strateegiliste kaupade levikut käsitleva seadusega.

Strateegiliste kaupade leviku seaduse (mai 2004) eesmärk on tagada kontroll strateegiliste kaupade leviku üle kooskõlas siseriiklike ja rahvusvaheliste nõuetega nende ekspordi, impordi ja transiidi järelevalve kohta.

Politsei konfiskeeris 2006. aastal kokku 569 tulirelva. Erinevate õigusrikkumistega seoses arestis politsei ebaseaduslikult omandatud ja ladustatud tulirelvi järgmiselt: 16 püstolit/revolvrit, 16 karabiini, 14 haavlipüssi, 2 väikesekaliibrilist vintpüssi, 1 õhupüstoli, 2 isevalmistatud püstolit.

LEEDU

Leedu Vabariigi parlament muutis 6. aprillil 2006 strateegiliste kaupade kontrolli seadust, mis võeti vastu 29. aprillil 2004. Muudatusega muudeti muu hulgas litsentside andmise piirangute loetelu ning vahendustegevuse määratlust (muudatus poolpaksus kirjas). Alates 1. juulist 2006, mil muudatus jõustus, tähendab vahendustegevus läbirääkimiste pidamist tehingute üle või korralduste tegemist tehingute läbiviimiseks või tehingute sooritamist Leedu Vabariigi residendist füüsiliste isikute või Leedus registreeritud juriidiliste isikute poolt ning mis tahes välisriigi juriidilise isiku tütarettevõtte või muu organisatsiooni poolt, mille käigus võidakse ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvaid kaupu võõrandada väljapoole Leedu Vabariigi, mõne muu ELi liikmesriigi või liitu mittekuuluva riigi territooriumit mis tahes ELi mittekuuluva riigi territooriumile.

Relvade, laskemoona ja lõhkeainete vabatahtlikku loovutamist ning relvade ja laskemoona seaduslikustamist käsitlev ajutine seadus jõustus 1. oktoobril 2006 ning kehtib 31. märtsini 2007. Seadusega vabastatakse õiguslikust vastutusest isikud, kes otsustavad loovutada ebaseaduslikus omanduses olevad relvad, laskemoona ja lõhkeained. Seadusega kehtestatakse õiguslik raamistik ebaseaduslike relvade, laskemoona ja lõhkeainete tsiviilkasutusest kõrvaldamisele.

Pidevalt uuendati riikide nimekirja, kelle suhtes kehtisid ÜRO või ELi relvaembargod. Kehtiv nimekiri on toodud Leedu Vabariigi valitsuse resolutsioonis nr 237, mis käsitleb riikide nimekirja heakskiitmist, kuhu on keelatud eksportida või transiidi korras viia sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvaid kaupu ning kellega on keelatud pidada läbirääkimisi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade üle ja kelle puhul on keelatud vahendada selliste kaupadega tehtavaid tehinguid.

Relvade ja laskemoona kontrolli seadus on hetkel läbivaatamisel. Muudatustega soovitakse muu hulgas tagada täielik kooskõla tulirelvaprotokolliga.

LUKSEMBURG

2006. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi ametlikus väljaandes Mémorial. Kehtivad õigusaktid on läbivaatamisel.

1. Keelatud relvad

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük või eksport või selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige:

| a) | selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud; |
| --- | --- |

a)

selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

| b) | teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks; |
| --- | --- |

b)

teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

| c) | selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki. |
| --- | --- |

c)

selliste relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist, mis liiguvad teise riiki.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem kasutamiseks väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvasepad ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi. Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvaseppadelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvaseppadel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

2. Eksport

Luksemburgis ekspordiks ostetud relva kohta esitab relvasepp justiitsministeeriumile taotluse, et ostjale antaks litsents relva eksportimiseks, s.t luba transportida see ostukohast piirini. Loataotlustele spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia eksportimiseks tuleb lisada rahvusvaheline impordilitsents või lõppkasutussertifikaat. Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määruses (muudetud kujul) sätestatakse, et nende dokumentide vormi ja sisu määrab kindlaks välisasjade, väliskaubanduse ja koostöö minister.

Relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiivi 91/477/EMÜ (artikkel 11) kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nendesse toimuva ekspordi kohta antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste vastavad relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning vastav personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MALTA

Malta on võtnud asjakohaseid meetmeid, et anda välja kaks uut akti, milleks on 2006. aasta akt nr 167 ja 2006. aasta akt nr 168. Esimesena nimetatud aktiga sooviti õiguslikult hõlmata selliste seadmete import ja eksport, mida võidakse kasutada surmanuhtluseks, piinamiseks või mõneks muuks ebainimlikuks ja alandavaks kohtlemiseks. Põhimõtteliselt keelatakse kõnealuse aktiga selliste seadmete parandamise, väljatöötamise, tootmise, kokkupaneku, katsetamise ja hooldamisega seotud tehniline abi ning mis tahes muud liiki tehniline abi, mis on seotud selliste seadmete pakkumisega. Lisaks ei lubata kellelgi importida esemeid, mis on loetletud kõnealusele aktile lisatud esimeses tabelis, olenemata nende esemete päritolust.

Peale selle ei lubata ühelgi isikul saada tehnilist abi nimetatud esemetega seoses, olenemata sellest, kas taotlus tuli üksikisikult või organisatsioonilt.

Selliste esemete ekspordile kehtestati ekspordiloa nõue, olenemata nimetatud esemete päritolust. Piinamiseks kasutada võidavate esemete eksport on lubatud üksnes juhul, kui need eksporditakse ELi liikmesriiki või sõltlasterritooriumitele ning kui neid esemeid kasutavad ELi või ÜRO rahutagamisoperatsioonide liikmed konkreetses sihtkohas. Siiski jäeti tolliametile õigus omal äranägemisel kontrollida kõnealuse deklaratsiooni õigsust, kehtestades nende tingimuste rikkumise korral karistuse, milleks on kas rahatrahv kokku kuni 5 000 Malta liiri või kuni viieaastane vangistus.

2006. aasta aktiga nr 168 võeti üle ELi õigusakt 1330/2004 ning inkorporeeriti see Malta siseriiklikku õigusesse. Kõnealuse eeskirjaga jagatakse sõjavarustuse nimekiri 22 allkategooriasse ning kõigi suhtes kehtib loanõue enne nimetatud kaupade tegelikku eksporti. Loetelu sisaldab muu hulgas tavavarustust ja -laskemoona (ML1–ML5), maismaasõidukeid ja -seadmeid (ML6), keemilisi ja toksilisi aineid (ML7), energeetilisi materjale, sõjalaevu, lennukeid, elektroonikaseadmeid, kineetilise energia seadmeid, soomustatud ja kaitsevarustust.

Nende kaupade ja kahesuguse kasutusega kaupade puhul töötatakse taotlused hoolikalt läbi üksikjuhtumipõhiselt ja täielikus kooskõlas siseriikliku õiguse ja rahvusvaheliste kohustustega.

MADALMAAD

Madalmaad ei muutnud 2006. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte.

POOLA

Õigusmeetmed

Relvade võõrandamist käsitlev Poola õigussüsteem ei sisalda mingeid erisätteid seoses väike- ja kergrelvadega. Kehtiva õigusaktiga (29. novembri 2000. aasta seadus, mis käsitleb riigi julgeoleku aspektist strateegilise tähtsusega kaupade, tehnoloogiate ja teenustega väliskauplemist ning rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamist (koondtekst 2004. aasta Poola ametlikus väljaandes nr 229, p 2315)) moodustati kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate, relvade ja tehnilise abi jaoks ühtne ekspordi-, impordi-, transiidi- ning nendega seonduvate teenuste kontrollisüsteem (1). Majandusministeerium vaatab seda praegu läbi, eesmärgiga viia sisse muudatused ekspordikontrollisüsteemi lihtsustamiseks ja tõhustamiseks ning muuta süsteem eksportijatele soodsamaks.

22. juuni 2001. aasta seaduse, mis käsitleb relvajõududes ja politseis kasutatavate lõhkeainete, relvade, laskemoona, toodete ja tehnoloogiate tootmise ja nendega kauplemise valdkonnas äritegevuse teostamist (2001. aasta Poola ametlik väljaanne nr 67, p 679, koos hilisemate muudatustega), sätted viidi vastavusse 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta. 23. juuni 2006. aasta seadusega, mis käsitleb teatavate seaduste muutmist seoses Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisega (Poola ametlik väljaanne nr 133, p 935), muudeti artikli 3 sätteid lõike 5a lisamisega, millega kehtestati relvi ja laskemoona ELi territooriumil vedavatele ettevõtjatele kohustus kinnitada transpordiload ja esialgsed transpordiload. Nimetatud dokumendid on nõutavad igasugusel väike- ja kergrelvade ning laskemoona veol ELi riikidest Poola, Poolast ELi riikidesse ning Poola territooriumi läbiva transiidi korral. Eesmärk on kinnitada päritolu- ja sihtriikide ametiasutustele, et ettevõtjal on luba nimetatud dokumentides täpsustatud relvade ja laskemoonaga kauplemisega seotud tegevusteks.

Ministrite nõukogu muutis 13. juunil 2006. aastal 23. novembri 2004. aasta määruse, mis käsitleb riigi julgeoleku aspektist strateegilise tähtsusega kaupade võõrandamisele kehtestatud keelde ja piiranguid, lisa (28. juuni 2006 ametlik väljaanne nr 109, p 750). Muudetud lisa sisaldab loetelu riikidest, kuhu on keelatud relvi eksportida vastavate ELi ja ÜRO sanktsioonide tõttu. Määrusesse tehtud peamised muudatused hõlmavad relvaembargo kohaldamist Usbekistani suhtes ning sanktsioonide tühistamist Afganistani ning Bosnia ja Hertsegoviina suhtes.

Haldusmeetmed

Enne relvade ja laskemoona tootmisega või nendega kauplemisega seotud tegevuseks loa/heakskiidu saamist peavad ettevõtjad osalema koolitusel ja läbima asjakohased eksamid. Majandusministeerium korraldas strateegilise tähtsusega kaupade, tehnoloogiate ning teenustega, sealhulgas väike- ja kergrelvadega kauplevatele ettevõtjatele relvaekspordi kontrolli ja sisekontrollisüsteemi teemal 31 seminari ja kursust. Kokku osales 2006. aastal korraldatud koolitustel 672 inimest 130st ettevõttest. Samuti käsitleti väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi ja asjakohaste ELi dokumentidega hõlmatud küsimusi.

Kuigi Poola ei ole siiani eksportinud kaasaskantavaid õhukaitsesüsteeme (MANPADSid), võeti meetmeid Wassenaari kokkuleppega tehtud soovituste (mis on esitatud dokumendis „Kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli elemendid”) täiel määral rakendamiseks; samuti võeti vastu menetlused, pidades silmas nende võimalikku eksporti tulevikus. MANPADSide ekspordilitsentsi potentsiaalseid taotlusi vaadatakse läbi kooskõlas eespool nimetatud 29. novembri 2000. aasta seadusega.

Ladustamisrajatiste eest vastutamise kõikidel tasanditel rakendati piisavad varude haldamise ja arvepidamise kontrollimise menetlused. Samuti seati sisse nimetatud tasandite vahelise regulaarse aruandluse ja suhtlemise süsteem. Iga rajatis on kohustatud säilitama nõutavad registriandmed kõikide hoitavate väike- ja kergrelvade kohta alates hetkest, mil ta võtab relvad oma kontrolli alla, kogu varude liikumise vältel ning kuni relvade kasutusest kõrvaldamise või hävitamiseni.

Jõustamine

Poola tollieeskirju aruandlusperioodil ei muudetud. Tolliteenistus tugevdas 2006. aastal veelgi kontrolle piiriületuspunktides (maa- ja merepiiril ning lennujaamades) kaupade, sealhulgas väike- ja kergrelvade salakaubaveo avastamiseks. Paigaldati mitmeid uusi läbivalgustussüsteeme autode ja samuti veoautode kontrollimiseks. Erilise tähelepanu all oli Poola idapiir. Need meetmed võimaldasid tolliametnikel avastada ja takistada 42 väikerelva (vintpüssi ja püstoli) ning 145 728 laskemoonaühiku salakaubavedu.

Piirivalveteenistus avastas 2006. aastal järgmiste esemete salaja üle piiri toimetamise katsed: 49 tulirelva, 1 755 tulirelva laskemoonaühikut ja 66 granaati; nendest 34 tulirelva ja 685 laskemoonaühikut konfiskeeriti väljaspool piiriületustsooni. Salakaubaveona üle piiri toimetatud relvade ja laskemoona koguväärtuseks hinnati 8 860 Poola zlotti. Piirivalveteenistus algatas 19 eeluurimist seoses salakaubaveokatsetega, millest 12 pandi toime ELi idapiiril.

PORTUGAL

Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Jätkati jõupingutusi haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks võitluses väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu ning salakaubaveo tõkestamiseks. Kõigi asjaomaste üksuste töö paremale korraldamisele aitas kaasa koordineerimisrühma loomine 2005. aastal, kuhu kuuluvad välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, siseministeeriumi, Portugali luureteenistuste ning rahandusministeeriumi esindajad.

Jõustunud uued õigusaktid

Nõukogu ühismeetme lisas loetletud relvaliikide impordi ja ekspordi litsentsimine kuulub peamiselt kaitseministeeriumi ülesannete hulka.

Iga väike- ja kergrelvadega seotud tehingu jaoks tuleb saada luba litsentsimisasutuselt (kaitse- või siseministeeriumist, olenevalt sellest, kas relvad on ette nähtud sõjaliseks või tsiviilkasutuseks).

Kõik taotlused vaatab läbi ka välisministeerium välispoliitilistest huvidest lähtuvalt, hinnates sealjuures ka ELi relvaekspordi toimimisjuhendis sätestatud kriteeriumite täitmist.

2006. aastal jõustus uus õiguslik raamistik, millega reguleeritakse väike- ja kergrelvade, nende komponentide ja laskemoona tootmist, parandamist, importi, eksporti, võõrandamist, ladustamist, levikut, nendega kauplemist, nende litsentsimist, omandamist ja omamist.

Seadusega 5/2006 nähakse ette põhjalik kord, sealhulgas kriminaalkaristused nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme lisas loetletud kõikide relvaliikide ebaseadusliku omamise, kaubanduse ja vahendamise korral.

RUMEENIA

Uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta 2006. aastal vastu ei võetud.

Õiguslikku raamistikku ja seadusandlikke meetmeid käsitlev teave, mis esitati väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi riiklikus aruandes, on endiselt kehtiv. Rumeenial on alates 1993. aastast olnud piisavad õigusaktid ja asjakohane haldussüsteem, et teostada tõhusat kontrolli väike- ja kergrelvadega kauplemise üle.

Tavarelvade riiklik ekspordikontrollisüsteem koosneb õiguslikust raamistikust, riiklikest kontrollnimekirjadest, riiklikust ekspordikontrolliasutusest ja muudest riiklikest asutustest, põhimõtetest, menetlustest, loa andmise protsessist, registreerimise, litsentsimise ja kontrolli alasest tegevusest, ekspordikontrolli dokumentidest, samuti koostööst ja rahvusvahelisest abist.

Tavarelvade ekspordi, impordi ja nendega tehtavate muude toimingute kontroll on reguleeritud valitsuse määrusega nr 158/1999, mis kiideti koos muudatustega heaks seadusega nr 595/2004. Rumeenia õigusaktid sisaldavad sätteid rahvusvahelise relvavahenduse kohta, hõlmates Euroopa Liidu Nõukogu poolt 23. juunil 2003 vastu võetud ühise seisukoha 2003/468/ÜVJP sätteid. Vahendustegevusega seoses hinnatakse kõiki sellekohaseid taotlusi, muu hulgas ka nende vastavust ELi relvaekspordi toimimisjuhendile.

Kõikide tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade taasväljaveo toimingute suhtes kohaldatakse valitsuse määrust nr 158/1999, mis kiideti koos muudatustega heaks seadusega nr 595/2004.

Rumeenia õigusnormide kohaselt tuleb esimese sammuna anda äriühingutele luba tavarelvadega kauplemiseks. Litsentsitaotluste üle otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Litsentsid antakse, võttes arvesse sõjaliste kaupade ekspordi, impordi ja muude nendega seotud kaubandustehingute kontrollimise asutustevahelise nõukogu nõuandeid. Nimetatud nõukogu koosneb kõikide asjaomaste ministeeriumite ja riigiasutuste, sealhulgas luureteenistuste esindajatest.

Tavarelvade rahvusvahelise transiidi, ümberlaadimise ja nendega seotud mittekaubandusliku tegevuse lube antakse üksikjuhtumipõhiselt.

Rumeenias osalevad väike- ja kergrelvade valdkonna siseriiklike õigusaktide rakendamises mitmed ministeeriumid ning nad on esindatud ka sellealases rahvusvahelises tegevuses, kuid ekspordikontrolli alaste õigusaktide valdkonna koordineerivaks asutuseks on endiselt riiklik ekspordikontrolliamet (ANCEX). Koostöös välisministeeriumi terrorismivastase võitluse ja relvakontrolli osakonnaga osaleb ANCEX kõigis asjakohastes rahvusvahelistes tegevustes.

Sise- ja haldusreformiministeerium — Rumeenia politsei peainspektsioon (GIRP) — kontrollib, mil moel antakse juriidilistele ja füüsilistele isikutele lube tulirelvade ja laskemoona omandamiseks, omamiseks, valdamiseks, kandmiseks ja kasutamiseks. Samas peab GIRP kooskõlas tulirelvi ja laskemoona käsitleva seadusega nr 295/2004 (mida on ühtlustatud direktiiviga 91/477/EMÜ) registrit kõikide surmavate ja mittesurmavate relvade seaduslike kandjate kohta ning ajakohastab riikliku relvaregistri andmebaasi (www.politiaromana.ro).

2006. aastal suuremaid väike- ja kergrelvadega seotud algatusi ei tehtud, kuid Rumeenia valitsus jätkas riiklikus kaitsetööstuses tegevate ettevõtete ja üksikisikute hulgas tähtsat teavitustööd, et parandada relvakontrollialaste õigusaktide alaseid teadmisi ja nende järgimist. ANCEX esitab seda teavet kauplejatele oma veebisaidi (www.ancex.ro) vahendusel ning korraldab sel teemal erinevaid loenguid ja seminare.

Lisaks lõi ANCEX võõrandatud relvade registri kooskõlas rahvusvahelise instrumendiga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 8. detsembril 2005 ning mis võimaldab riikidel õigeaegselt ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi. Kõnealune dokument sisaldab andmeid väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta, nende seerianumbreid, liiki, kogust, päritolu ja muud asjakohast teavet võõrandamiste kohta.

SLOVAKKIA

Väike- ja kergrelvi käsitleva ELi ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riikliku rakendamisega seoses on vastu võetud järgmised õigusaktid:

15. mai 1998. aasta seadusega nr 179/1998 Coll. sõjaliste kaupadega kauplemise kohta ning kaubandustegevuse seaduse nr 455/1991 Coll. muutmise kohta sätestatakse muu hulgas sõjaliste väike- ja kergrelvadega kauplemise ja vahendustegevuse tingimused ning riiklike haldusasutuste sellealane tegevus. Slovakkia rakendas 2006. aastal täiel määral kõiki asjakohaseid riiklikke õigusnorme.

Rakendamises osalevad järgmised riiklikud ametiasutused:

| 1 | välisministeerium, |
| --- | --- |

1

välisministeerium,

| 2 | majandusministeerium, |
| --- | --- |

2

majandusministeerium,

| 3 | siseministeerium, |
| --- | --- |

3

siseministeerium,

| 4 | kaitseministeerium, |
| --- | --- |

4

kaitseministeerium,

| 5 | tolliasutus, |
| --- | --- |

5

tolliasutus,

| 6 | luureteenistused. |
| --- | --- |

6

luureteenistused.

Kauplemisloaga isik on kohustatud hoiduma sõjalise materjaliga kauplemisest, kui selline kauplemine kahjustaks Slovaki Vabariigi välispoliitilisi, julgeoleku- või kaubandushuve ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist või selliste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonide huve, mille liige Slovaki Vabariik on või mille tegevuses ta osaleb.

Sõjaliste kaupadega kauplemise seaduse rikkumine võib kaasa tuua kuni 10 miljoni Slovaki krooni suuruse trahvi ja/või kuni kaheksa-aastase vangistuse.

2006. aastal lubas Slovakkia eksportida kokku 7 908 ning importida 4 644 väike- ja kergrelva.

SLOVEENIA

Sloveenias osalevad väike- ja kergrelvade valdkonna siseriiklike õigusaktide rakendamises ning sellealases rahvusvahelises tegevuses mitmed ministeeriumid. Rakendamist ja rahvusvahelist tegevust koordineerivaks ametkonnaks väike- ja kergrelvade valdkonnas on endiselt välisministeerium. Siseministeerium teostab kontrolli väike- ja kergrelvade ekspordi ja impordi üle ning kaitseministeerium vastutab sõjaliseks kasutuseks mõeldud väike- ja kergrelvade ekspordi ja impordi kontrollimise eest.

Relvade eksporti ja importi käsitlevad iga-aastased aruanded avaldatakse kaitseministeeriumi veebisaidil. Sloveenia politsei ning tolliamet vastutavad kontrolli eest riigipiiril ja piiriületuspunktides. Nad teostavad riigipiiri ületavate kaubasaadetiste otsest kontrolli. 2006. aastal menetles politsei 238 kuritegu seoses relvade või lõhkeainete ebaseadusliku tootmise ja kaubandusega (2005. aastal 152) ning algatas kriminaalasja 261 kuriteos kahtlustatava isiku vastu (2005. aastal 161). 2006. aastal tuvastati 22 juhtu, mil kuriteo toimepanijateks osutusid organiseeritud kuritegevuse rühmitised, samas kui 2005. aastal registreeriti selliseid juhte ainult 4. Politsei avastas oma tegevuse käigus 192 (127) kuritegu. Politsei hävitas 2006. aastal 637 konfiskeeritud tulirelva; konfiskeeritud tulirelvadest 72 annetati Riiklikule Kaasaja Ajaloo Muuseumile.

Väike- ja kergrelvade teemal toimuvad regulaarsed kohtumised ja valdkonna küsimusi koordineeritakse ministeeriumite vaheliselt ning iga ministeerium osaleb aktiivselt oma pädevuste piires.

Sloveenia võttis väike- ja kergrelvi käsitlevad põhiõigusaktid vastu 90. aastatel. Väike- ja kergrelvi käsitleva riikliku õigusliku raamistiku põhjalik ülevaade esitati 2005. aastal ÜRO-le ÜRO tegevusprogrammi rakendamise riiklikus aruandes. Pärast seda ning konkreetsemalt 2006. aastal ei ole uusi õigusakte vastu võetud. Siiski esitas siseministeerium ametlikult justiitsministeeriumile algatuse karistusseadustiku artikli 310 (relvade ja lõhkeainete ebaseaduslik tootmine ja kaubandus) muutmiseks, eesmärgiga sätestada karistusseadustiku kohaldatavus väljaspool Sloveenia territooriumit seda liiki kuritegude väidetava toimepanemise korral. Sellise kavandatava muudatuse tegemise karistusseadustikku tingis asjaolu, et selline kuritegu võidakse panna toime, kui teo toimepanija toob ebaseaduslikult relvi Sloveenia Vabariiki ja/või on seotud välisriigist toodavate relvade edasimüügiga. Kavandatav karistusseadustiku muudatus peaks jõudma valitsuse kooskõlastusringile ja parlamenti lugemisele 2007. aastal.

HISPAANIA

Viimased sündmused seoses uute õigusaktide ja/või eeskirjade kehtestamisega on olnud järgmised:

| a) | 12. jaanuaril 2006 võeti vastu korraldus ITC/60/2006, millega ajakohastatakse 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 (kaitsematerjali ja muu materjali ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega väliskauplemise kontrollieeskirjade kohta) I lisa ning millega viiakse lisasse sisse kokkulepitud muudatused, mis on tehtud kontrollnimekirjades asjakohaste rahvusvaheliste laskemoonanimekirjade (s.t raketitehnoloogia kontrollirežiimi ja Wassenaari kokkuleppe) raames. |
| --- | --- |

a)

12. jaanuaril 2006 võeti vastu korraldus ITC/60/2006, millega ajakohastatakse 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 (kaitsematerjali ja muu materjali ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiatega väliskauplemise kontrollieeskirjade kohta) I lisa ning millega viiakse lisasse sisse kokkulepitud muudatused, mis on tehtud kontrollnimekirjades asjakohaste rahvusvaheliste laskemoonanimekirjade (s.t raketitehnoloogia kontrollirežiimi ja Wassenaari kokkuleppe) raames.

| b) | 2005. aasta oktoobris kutsus Hispaania parlament valitsust tungivalt üles võtma ühe aasta pärast vastu relvakaubanduse seaduse. Sellega sooviti ajakohastada eespool nimetatud 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 sätteid. Uus seadus peaks järgima ÜRO tegevusprogrammi väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta ning sellega seotud ÜRO Peaassamblee resolutsioone, samuti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokolli, mida tuntakse ÜRO tulirelvaprotokollina (vastu võetud ÜRO Peaassambleel 31. mail 2001), ning neile selgesõnaliselt viitama.
  Pärast parlamendilt nimetatud taotluse saamist kiitis Hispaania valitsus 29. detsembril 2006 heaks uue kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemise seaduse ettepaneku. Kõnealune ettepanek on praegu parlamendis läbivaatamisel ja muutmisel ning see peaks jõustuma 2007. aasta keskpaigaks.
  Ettepaneku kõige olulisemad aspektid võib kokku võtta järgmiselt:






  — | Esiteks, Hispaania kõnealuse valdkonna õigusaktiks saab seadusega võrdväärne õigusnorm, millega kehtestatakse instrument, mis tagab kontrollide tõhusama teostamise. |
| --- | --- | --- |

b)

2005. aasta oktoobris kutsus Hispaania parlament valitsust tungivalt üles võtma ühe aasta pärast vastu relvakaubanduse seaduse. Sellega sooviti ajakohastada eespool nimetatud 30. juuli kuningliku dekreedi 1782/2004 sätteid. Uus seadus peaks järgima ÜRO tegevusprogrammi väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta ning sellega seotud ÜRO Peaassamblee resolutsioone, samuti rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud protokolli, mida tuntakse ÜRO tulirelvaprotokollina (vastu võetud ÜRO Peaassambleel 31. mail 2001), ning neile selgesõnaliselt viitama.

Pärast parlamendilt nimetatud taotluse saamist kiitis Hispaania valitsus 29. detsembril 2006 heaks uue kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemise seaduse ettepaneku. Kõnealune ettepanek on praegu parlamendis läbivaatamisel ja muutmisel ning see peaks jõustuma 2007. aasta keskpaigaks.

Ettepaneku kõige olulisemad aspektid võib kokku võtta järgmiselt:

—

Esiteks, Hispaania kõnealuse valdkonna õigusaktiks saab seadusega võrdväärne õigusnorm, millega kehtestatakse instrument, mis tagab kontrollide tõhusama teostamise.

| — | Teiseks, seadusega ajakohastatakse kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemist käsitlevad eeskirjad vastavalt Hispaania poolt rahvusvahelistel foorumitel ja leviku tõkestamise kordade raames võetud kohustustele. |
| --- | --- |

—

Teiseks, seadusega ajakohastatakse kaitsematerjalide ja kahesuguse kasutusega kaupadega väliskauplemist käsitlevad eeskirjad vastavalt Hispaania poolt rahvusvahelistel foorumitel ja leviku tõkestamise kordade raames võetud kohustustele.

| — | Kolmandaks, uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooniga 55/225 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks, uue seadusega laiendatakse kontrollide kohaldamisala kõikidele tulirelvaliikidele, sealhulgas jahi- ja laskespordirelvadele, nende osadele ja komponentidele ning laskemoonale, kooskõlas ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooniga 55/225 tulirelvade, nende osade ja komponentide ning laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu.

| — | Neljandaks, seadusega järgitakse selgesõnaliselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumit ning samuti OSCE vastu võetud kriteeriume väike- ja kergrelvade alase tegevuse kohta. |
| --- | --- |

—

Neljandaks, seadusega järgitakse selgesõnaliselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kaheksat kriteeriumit ning samuti OSCE vastu võetud kriteeriume väike- ja kergrelvade alase tegevuse kohta.

| — | Viimaseks, seaduse tekst sisaldab selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele. Sellega seoses peame tuletama meelde, et Hispaania oli üks 26. oktoobril heaks kiidetud projekti 117st sponsorist. |
| --- | --- |

—

Viimaseks, seaduse tekst sisaldab selgesõnalist pühendumist relvakaubanduse kontrolli edendamisele, eelkõige rahvusvahelise relvakaubanduslepingu (ATT) vastuvõtmisele suunatud piirkondlikus ja rahvusvahelises protsessis osalemisele ning selle edendamisele. Sellega seoses peame tuletama meelde, et Hispaania oli üks 26. oktoobril heaks kiidetud projekti 117st sponsorist.

| c) | Hispaania viis 2006. aastal lõpule riikliku ratifitseerimisprotsessi ÜRO tulirelvaprotokolli vastuvõtmiseks ning andis 9. veebruaril 2007 ÜRO peasekretärile hoiule ühinemisinstrumendi. Protokoll jõustub Hispaanias 11. märtsil 2007. |
| --- | --- |

c)

Hispaania viis 2006. aastal lõpule riikliku ratifitseerimisprotsessi ÜRO tulirelvaprotokolli vastuvõtmiseks ning andis 9. veebruaril 2007 ÜRO peasekretärile hoiule ühinemisinstrumendi. Protokoll jõustub Hispaanias 11. märtsil 2007.

Haldus- ja õiguskaitseasutustele ning õigusasutustele korraldatud koolitus

Hispaania õiguskaitseasutused jätkasid nagu eelmistelgi aastatel kursuste ja tööseminaride korraldamist tulirelvade ja lõhkeainete kriminaalkorras menetlemise ning tulirelvade ja lõhkeainete kontrolli eesmärgil infotehnoloogia rakendamise teemal. Neid seminare korraldatakse regulaarselt teadmiste levitamiseks relvade salakaubaveo tõkestamise ja sellega võitlemise eeskirjade ja õigussätete kohta ning nende eesmärk on asjaomastes asutustes töötavate politseiametnike teadmiste värskendamine ja ajakohastamine antud teemadega seoses.

Muud algatused või tegevused

1969. aasta juuli konventsiooni (mis käsitleb ühtsete eeskirjade kehtestamist tulirelvade ametlike markeeringute vastastikuseks tunnustamiseks) raames ja kooskõlas selle täitevasutuse, väikerelvade märgistamise alalise rahvusvahelise komisjoni kehtestatud sätetega märgistas Hispaania riiklik märgistamisasutus Banco Oficial de Pruebas de Armas de Eibar (BOPE) kõik tsiviilkasutuseks mõeldud kaasaskantavad relvad, mis toodeti Hispaanias 2006. aastal. Relvade märgistamine on üks tegevusi, mis on soovitatavad väike- ja kergrelvade edasise jälgimise ja nende salakaubanduse eest vastutusele võtmise eesmärgil; markeering sisaldab järgmisi andmeid: tootja nimi, relva seerianumber, valmistamisaasta ja BOPE tunnusmärgid ja logod. Hispaanias toodeti 2006. aastal 280 püstolit, 22 942 vintpüssi (see arv sisaldab üheraudseid vintpüsse) ja 28 138 haavlipüssi, mis kõik märgistati BOPE poolt. Lisaks hävitas BOPE 2006. aastal 1 276 kaasaskantavat tulirelva (peamiselt püstolid ja revolvrid).

Hispaania pädevad ametivõimud arestisid 2006. aastal koostöös tsiviilkaardi relvade ja lõhkeainete keskinspektsiooniga (Hispaania tulirelvade halduskontrolli keskagentuur) 7 015 ebaseaduslikku tulirelva. Praegu on Hispaania ametivõimude ladudes kokku 291 196 erinevat tüüpi tulirelva (tolli poolt hoiule võetud, arestitud ja konfiskeeritud); 22 392 tulirelva müüakse 2006. aastal oksjonil ja 40 772 relva hävitatakse.

2006. aasta jooksul viisid Hispaania ametivõimud läbi 23 727 kontrollimist tulirelvi ja/või lõhkeaineid valmistavates või ladustavates rajatistes (sealhulgas tehased, kaubandusrajatised, laskerajatised, eraturvafirmad jne), kusjuures 8 071 kontrollimist viidi läbi tulirelvadega seotud rajatistes ja 15 656 kontrollimist lõhkeaineid valmistavates või ladustavates rajatistes.

Lisaks külastasid tolli- ja maksuametnikud relvaekspordi käigus relvade salakaubaveo vastu võitlemise kava raames mitmeid sadamaid ja lennujaamu.

ROOTSI

Väike- ja kergrelvi käsitlevaid õigusakte muudeti mõnes punktis, nt ei ole nüüdsest enam salastatud riiklikus relvavahendajate registris olevate relvavahendajate kontaktandmeid käsitlev teave.

1. juulil 2006 jõustunud uue määruse kohaselt on Rootsi toll kohustatud teavitama Rootsi politseid kõikidest relvadest, mis tuuakse üle Rootsi piiri Rootsi.

Parlament kiitis 2006. aasta lõpus heaks ajutist tulirelvaamnestiat käsitleva õigusakti ning see jõustus 1. märtsil 2007. Amnestia kehtis 1. märtsist31. maini 2007. Õigusakti eesmärk on vähendada ebaseaduslike ja registreerimata relvade arvu Rootsis.

EUROOPA LIIT

2006. aastal rakendati direktiivi välisriikide lennuettevõtjate ohutuse hindamise kohta ning esitati kolm seadusandlikku ettepanekut ELi territooriumil kehtivate regulatiivmeetmete kohta:

| — | EÜ relvadirektiivi (91/477) ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

EÜ relvadirektiivi (91/477) ajakohastamine;

| — | ettepanek EÜ tulirelvadirektiivi kohta, et rakendada ÜRO tulirelvaprotokolli; |
| --- | --- |

—

ettepanek EÜ tulirelvadirektiivi kohta, et rakendada ÜRO tulirelvaprotokolli;

| — | komisjoni teatis lõhkeainete, detonaatorite, pommide valmistamiseks vajaliku varustuse ja tulirelvade ohutuse kohta ELis. |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis lõhkeainete, detonaatorite, pommide valmistamiseks vajaliku varustuse ja tulirelvade ohutuse kohta ELis.

II.   RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2006. AASTAL

AUSTRIA

OSCE

Austria toetas väike- ja kergrelvi ning tavarelvade laskemoonavarusid käsitlevate OSCE dokumentide edasist rakendamist. Austria korraldas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia esimese tutvustuse OSCE julgeolekukoostöö foorumi julgeolekudialoogi raames 29. märtsil 2006. Selle ettevõtmise eesmärk oli eelkõige tutvustada osalevatele riikidele väike- ja kergrelvade alast regulatiivset raamistikku ja tegevust ning vastavasisulisi ELi projekte; teiseks, panna alus tõhustatud koordineerimisele ja koostööle OSCE ja ELi vahel, et tagada, et tugevad küljed ja erinev suutlikkus kasutatakse ära kõige tõhusamal moel, ning et vältida topelttööd.

Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu (EAPC)

Austria toetas rahaliselt väike- ja kergrelvade ja MANPADSide hävitamise projekti Kasahstanis. USA juhitav projekt käivitati 2006. aasta aprillis.

2006. aastal jätkus väike- ja kergrelvade, MANPADSide ja laskemoona hävitamise projekti elluviimine Ukrainas, mida samuti rahastas Austria.

ÜRO

ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgul toetas Austria järgmiseid väike- ja kergrelvade alaseid resolutsioone:

„Abi riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja selliste relvade kokkukogumiseks”, „Tavarelvade laskemoona üleliigsete varude kogunemisest tekkivad probleemid”. Austria hääletas resolutsiooni „Väike- ja kergrelvade salakaubandus kõikides selle aspektides” poolt.

BELGIA

Belgia toetab mitmeid väike- ja kergrelvi käsitlevaid projekte maailmas, nimelt:

Aafrika

Lõuna-Aafrika: 216 700 eurot — Safer Africa

Projekti eesmärk on suurendada ja tugevdada Lõuna-Aafrika politsei õiguskaitsealast suutlikkust, vähendades kergrelvade arvu riskipiirkondades.

Burundi — KDV — Rwanda: 400 000 eurot — RECSA-GRIP

Projekt „Toetuse ja suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade riiklike tegevuskavade väljatöötamisele Burundis, Rwandas ja KDVs”.

Ladina-Ameerika

Costa Rica, Panama, Nicaragua, El Salvador, Honduras, Guatemala: 107 800 eurot — Arias Foundation

Projekt, mille eesmärk on tõsta nimetatud kuue riigi kõige haavatavamate ühiskonnaliikmete (noored) teadlikkust tulirelvade mõjust nende elus, korraldades teadlikkuse tõstmise üritusi keskkoolides.

Brasiilia: 70 467 eurot — UNODC

Projekt, mille eesmärk on tõhustada Brasiilia Liiduringkonna kogukonna jõupingutusi uimastitest ja tulirelvade levikust põhjustatud vägivalla ennetamiseks.

Aasia

Bangladesh, Nepal ja Sri Lanka: 100 000 eurot — Safer World

Projekt, mille eesmärk on tugevdada valitsuse ja kodanikuühiskonna suutlikkust võidelda kergrelvade levikuga Bangladeshis, Nepalis ja Sri Lankal (ÜRO väikerelvade tegevusprogrammi kohaldamine).

Ida- ja Kagu-Euroopa

Valgevene: 55 370 eurot — OSCE

Suutlikkuse suurendamine kergrelvade varude majandamise ja ohutuse tagamise valdkonnas.

Kosovo: 94 543 eurot — KOSSAC

ÜRO arenguprogrammi projekt nimega KOSSAC e KOSovo Small Arms Control Initiative.

Ukraina: 25 000 eurot

Novobogdanovka laskemoonaladu ümbritseva ala taastamine ja kaitsmine.

BULGAARIA

Bulgaaria rahastas projekti 1 897 väike- ja kergrelva hävitamiseks, mis olid ebaseaduslikult tsiviilisikute valduses ning mille Montenegro siseministeerium oli konfiskeerinud. Bulgaaria annetas Montenegro siseministeeriumile 7 588 USA dollarit projekti lõpuleviimiseks. Relvade hävitamine viidi lõpule 28. veebruaril 2006.

Bulgaaria korraldas 22.–23. mail 2006. aastal Sofias rahvusvahelise seminari teemal „Kahesuguse kasutusega kaupade ja relvade ekspordikontroll: tööstuse panus”. Sofias 2006. aastal toimunud seminar oli osa Ungari ja Bulgaaria ühise tegevuskava jätkuvast rakendamisest Austraalia Rühma (Australia Group) teavitamisprogrammi raames, mis on suunatud rühma töös mitteosalevatele riikidele.

Sofia seminar andis Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Serbiast ja Montenegrost pärit osalejatele võimaluse vahetada teavet, kogemusi ja saada koolitust ettekannete ja interaktiivsete arutelude näol.

Kooskõlas oma poliitikaga aidata nii palju kui võimalik NATO partnereid julgeoleku ja kaitsega seotud küsimustega tegelemisel osales Bulgaaria 2006. aastal käimasolevast kümnest NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi projektist üheksas. Viis nendest projektidest olid pühendatud väike- ja kergrelvade kokkukogumisele ja hävitamisele:

| 1. | Sihtfond „Serbia ja Montenegro II”1 320 620 jalaväemiini hävitamiseks Serbias ja Montenegros: 30 000 eurot. |
| --- | --- |

1.

Sihtfond „Serbia ja Montenegro II”1 320 620 jalaväemiini hävitamiseks Serbias ja Montenegros: 30 000 eurot.

| 2. | Sihtfond „Ukraina II” laskemoona, väike- ja kergrelvade ja MANPADSide hävitamiseks Ukrainas: 25 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

Sihtfond „Ukraina II” laskemoona, väike- ja kergrelvade ja MANPADSide hävitamiseks Ukrainas: 25 000 eurot.

| 3. | Sihtfond väike- ja kergrelvade ning MANPADSide hävitamiseks Kasahstanis: 10 226 eurot. |
| --- | --- |

3.

Sihtfond väike- ja kergrelvade ning MANPADSide hävitamiseks Kasahstanis: 10 226 eurot.

| 4. | Sihtfond „Albaania II” väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamiseks Albaanias: 25 000 eurot. |
| --- | --- |

4.

Sihtfond „Albaania II” väike- ja kergrelvade laskemoona hävitamiseks Albaanias: 25 000 eurot.

| 5. | Sihtfond 569 hektari suuruse maa-ala demineerimiseks ning lõhkemata lahingumoona kahjutuks tegemiseks Aserbaidžaanis: 15 000 eurot. |
| --- | --- |

5.

Sihtfond 569 hektari suuruse maa-ala demineerimiseks ning lõhkemata lahingumoona kahjutuks tegemiseks Aserbaidžaanis: 15 000 eurot.

Bulgaaria kaitseministeerium on esitanud teabe, et 2006. aastal rahutagamisoperatsioonides osalenud Bulgaaria relvajõudude ülesannete hulka ei kuulunud väike- ja kergrelvade kogumine ja hävitamine.

KÜPROS

Küpros osaleb aktiivselt ÜRO ja OSCE poolt kõnealuses valdkonnas tehtavas töös.

Eelkõige annab Küpros ÜRO-le aru ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase tegevusprogrammi rakendamise kohta. Lisaks on ta andnud ÜRO Inimõiguste Ülemkomissarile (UNHCHR) (vastavalt otsusele 124/2004) teavet väike- ja kergrelvade kättesaadavusest ja väärkasutusest tingitud inimõiguste rikkumiste kohta.

Küpros annab ka OSCE-le teavet tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiate riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta (FSC. DEL/269/06, 27.6.2006), tavarelvade võõrandamise kohta (FSC. DEL/432/06, 26.9.2006) ning väike- ja kergrelvade kohta (FSC. DEL/14/07, 24.1.2007).

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik osaleb aktiivselt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi elluviimises. Tšehhi Vabariik eraldas 2006. aastal praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi tegevuse rahastamiseks 1 000 000 Tšehhi krooni (47 308,17 USA dollarit = 34 910 eurot). Antud summat kasutatakse selleks, et toetada CASA andmebaasi teist etappi, mida rakendatakse ajavahemikus november 2006 — november 2007. Üks peamistest CASA andmebaasi eesmärkidest on järelevalve teostamine selle üle, kuidas iga ÜRO liikmesriik ÜRO tegevusprogrammi ellu viib.

Asutustevaheline koordineerimine keskendus 2006. aastal eelkõige väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamisele ning mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka muudel asjakohastel mitmepoolsetel foorumitel peetud aruteludele (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe).

Muu hulgas tegi Tšehhi Vabariik 147 juhtumi osas, mis hõlmasid 1 791 relva, koostööd Interpoli riiklike büroodega Limas ja Wiesbadenis.

TAANI

Taani õiguskaitseasutused osalevad mitmetes relvakontrolli ja relvade salakaubaveo alastes rahvusvahelistes ja piirkondlikes algatustes.

Alates 2006. aasta novembrist on Taani politsei osalenud operatsioonis „Crossfire II”, mis käsitleb relvade salakaubavedu Läänemere koostöörühma raames.

Taani toetab endiste võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist, taasintegreerimist ja rehabiliteerimist Libeerias ÜRO arenguprogrammi sihtfondi kaudu kokku 2,7 miljoni euroga (2004–2006).

Taani toetab endiste võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist, taasintegreerimist ja rehabiliteerimist Afganistanis ÜRO arenguprogrammi sihtfondi kaudu kokku 1,1 miljoni euroga (2005–2006).

EESTI

Eesti sõdurid konfiskeerisid Iraagis 2006. aastal patrulloperatsioonide käigus mitmel korral relvi ja laskemoona. Operatsioonid toimusid koostöös USA ja Iraagi maavägede üksusega.

SOOME

| — | Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2006. aastal kokku 250 000 euroga. Sarnane summa eraldatakse 2007. ja 2008. aastal, suurendades Soome toetust 750 000 euroni. |
| --- | --- |

—

Soome on toetanud Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) väikerelvade programmi (ECOSAP) 2006. aastal kokku 250 000 euroga. Sarnane summa eraldatakse 2007. ja 2008. aastal, suurendades Soome toetust 750 000 euroni.

| — | Anti toetust OSCE missioonile Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Anti toetust OSCE missioonile Moldova Vabariigis, mis hõlmas laskemoona liigsete ja vananenud varude hävitamist (kokku 160 000 eurot).

| — | Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi teine etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Anti toetust OSCE väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona programmile Tadžikistani Vabariigis; programmi teine etapp hõlmab laskemoonaladude taastamist kuues kohalikus piirkonnas (kokku 100 000 eurot).

| — | Anti rahalist toetust ÜRO arenguprogrammi hallatavale väike- ja kergrelvade alasele projektile Albaanias. Projekti esialgne eesmärk oli „relvad arengu vastu”-laadne vahetus, et koguda kokku ebaseaduslikus omandis olev laskemoon ja väikerelvad, mis varastati sõjaväe relvaladudest 1990. aastate lõpu kriisi ajal. Kokkukogumine tehti võimalikuks valitsuse vastu võetud amnestiaseadustega. Hiljem projekti ulatust laiendati ühiskondliku korravalve arendamisele, mille eesmärgiks on luua usaldus õiguskaitseasutuste ja avaliku teenistuse ning tavakodanike vahel. Soome toetas projekti 2006. aastani, mil see lõppes. |
| --- | --- |

—

Anti rahalist toetust ÜRO arenguprogrammi hallatavale väike- ja kergrelvade alasele projektile Albaanias. Projekti esialgne eesmärk oli „relvad arengu vastu”-laadne vahetus, et koguda kokku ebaseaduslikus omandis olev laskemoon ja väikerelvad, mis varastati sõjaväe relvaladudest 1990. aastate lõpu kriisi ajal. Kokkukogumine tehti võimalikuks valitsuse vastu võetud amnestiaseadustega. Hiljem projekti ulatust laiendati ühiskondliku korravalve arendamisele, mille eesmärgiks on luua usaldus õiguskaitseasutuste ja avaliku teenistuse ning tavakodanike vahel. Soome toetas projekti 2006. aastani, mil see lõppes.

Muud algatused

Soome aitas kaasa Acehi järelevalvemissiooni mandaadi kohaselt läbi viidud desarmeerimisprotsessile, lähetades 11 eksperti. Nende kulud olid umbes 545 000 eurot. Vaba Acehi Liikumise (GAM) desarmeerimine algas 15. septembril 2005 ning see viidi neljas etapis lõpule 31. detsembriks 2005. Indoneesia Vabariigi valitsuse ja GAMi vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi kohaselt nõustus GAM Acehi järelevalvemissiooni abiga kõrvaldama kasutuselt kõik GAMis osalejate valduses olevad relvad, laskemoona ja lõhkeained. GAM andis Acehi järelevalvemissioonile üle 840 relva, mis läbisid edukalt desarmeerimisprotsessi. Kõik kasutuselt kõrvaldatud relvad hävitati.

PRANTSUSMAA

ÜRO: Prantsusmaa toetas 2006. aastal ÜRO Aafrika rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse (UNREC) erifondi Lomés (77 000 eurot).

Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS): Prantsusmaa osales kergrelvade kontrollimist ECOWASi liikmesriikides käsitlevas toetusprogrammis (260 000 dollarit).

Tadžikistan: ajavahemikul september 2005 kuni aprill 2006 lähetati Tadžikistani OSCE egiidi all toimuva operatsiooni raames neli Prantsuse eksperti (koolitus, järelevalve varude loomise üle, ebastabiilse laskemoona hävitamisoperatsioonide kontroll).

Ukraina: mais 2006 osaleti hindamis- ja nõuandemissioonis Ukrainas Novobogdanovkas asuva objekti puhastamiseks (liigsete laskemoonavarude hävitamine). 2006. aasta septembris ja oktoobris viidi Ukrainas läbi pommide kahjutustamisekspertide koolitusmissioon liigsete laskemoonavarude hävitamiseks (3 eksperti).

Liibanon: märtsis 2006 viidi läbi Liibanoni relvajõudude laskemoonavarude turvaaudit. Auditi järgselt korraldasid sõjaväe pommide kahjutustamiseksperdid Liibanoni relvajõududele koolituse.

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitmete institutsioonide ja organisatsioonide raames ja nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema aja jooksul kui kalendriaasta. 2006. aasta peamised tegevused on järgmised:

Afganistan (2004.–)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja reintegreerimise protsessi ning DIAG protsessi Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist. Üldine eelarve: 3 000 000 eurot.

Albaania (2006)

Saksamaa toetas 2006. aastal NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi väike- ja kergrelvade, MANPADSide ja laskemoona hävitamiseks Albaanias. Toetussumma: 107 000 eurot.

Angola (2003.–2006.)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Jätkusuutliku taasintegreerimise tagamiseks on võetud kogukonnapõhine lähenemisviis. Ümberasumine ühendatakse maaelu arendamise ja põllumajandusprogrammidega. Kõnealune programm hõlmab samuti teede rekonstrueerimist ning seeläbi luuakse töökohti vastuvõtvates kogukondades ja endiste võitlejate jaoks. Kohalike omavalitsuste ja administratsiooni suutlikkust suurendatakse, et töötada välja taasintegreerimisprogrammid ja neid rakendada. Üldine eelarve: 11 990 332 eurot.

Burundi (2003.–2007.)

Saksamaa toetab Burundi riiklikku demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi. Projekt hõlmab nelja peamist elementi: kogukonda taasintegreerimise struktuuride tugevdamine, põllumajandustootmise elavdamine, sissetulekute suurendamine ja infrastruktuuri taastamine. Üldine eelarve: 15 940 000 eurot.

Kambodža (2006.–)

2. Saksamaa viis 2006. aasta detsembris läbi hindamisvisiidi, et teha kindlaks laskemoona varudega seonduvad probleemid ning töötada välja ettepaneku kavand rakendamiseks 2007.–2008. aastal, mis käsitleb varude haldamise ja ohutuse tagamise parandamist ning samuti liigse laskemoona hävitamist.

Kongo Demokraatlik Vabariik — KDV (2004.–2007.)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (NDRP). Pärast planeerimise ja koordineerimise riikliku tehnilise komitee (Comité Technique de Planification et de Coordination — CTPC) toetamist on Saksamaa eraldanud vahendeid demobiliseerimise ja taasintegreerimise riikliku komiteega (Commission Nationale de Démobilisation et Réinsertion — CONADER) tehtavale kolmeaastasele koostööle. Üldine eelarve: 2 500 000 eurot.

Kongo Demokraatlik Vabariik — KDV (2005.–2011.)

Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis. Üldine eelarve: 12 000 000 eurot.

Ida-Aafrika Ühendus (2004.–)

Saksamaa toetab poliitilise, õigusliku ja institutsionaalse raamistiku väljatöötamist Ida-Aafrika Ühenduses, et saada kontrolli alla väike- ja kergrelvade takistamatu levik. Ida-Aafrika Ühenduse sekretariaadiga läbi viidav projekt hõlmab organisatsiooni arendamist, et luua väikerelvade kontrolli piirkondlik teabekeskus, poliitikate ja õigusaktide ühtlustamist, koolitust, väike- ja kergrelvade probleemi süsteemse hindamise arendamist, harimist ning teadlikkuse suurendamist koostöös kodanikuorganisatsioonidega Ida-Aafrika Ühenduse liikmesriikides.

Ida-Aafrika järvede piirkond (2003.–2006.)

Saksamaa toetab Ida-Aafrika järvede piirkonda Maailmapanga hallatava mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) sihtfondi kaudu. Üldine eelarve: 9 900 000 eurot.

Araabia Riikide Liiga (2004.–)

Saksamaa jätkab koostööd Araabia Riikide Liigaga (AL), andes abi väike- ja kergrelvadega seonduvaks tööks erinevatel tasanditel. Toetati liiga riikide väike- ja kergrelvade teabekeskuste kohtumist. Jätkus väike- ja kergrelvade küsimusi käsitlevate OSCE dokumentide tõlkimine araabia keelde. ALi sekretariaadi töötajatele korraldati 2006. aasta oktoobris õppevisiidid Berliini, Viini (OSCE) ja Geilenkirchenisse (Saksamaa relvajõudude kontrollikeskus). ALi liikmesriikidega tehtava konkreetse koostöö näiteks on 2006. aasta detsembris Tuneesias Saksamaa poolt korraldatud kahepäevane koolituskursus relvavarude haldamisest ja ohutuse tagamisest.

Libeeria (2005.–2007.)

Saksamaa toetab demobiliseerimise ja taasintegreerimise riiklikku programmi (DDRR). Programmi raames saavad psühholoogilist abi sõja ajal seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langenud inimesed Libeerias ning sellega toetatakse koju tagasipöörduvate põgenike ja endiste võitlejate taasintegreerimist infrastruktuuri töömahuka taastamise kaudu. Üldine eelarve: 10 750 000 eurot.

Lõuna-Aafrika Arenguühendus (2004.–)

Saksamaa toetab Lõuna-Aafrika Arenguühendust (SADC) tema tulirelvade, laskemoona ja teiste nendega seotud materjalide kontrolli käsitleva protokolli rakendamisel. Selle koostöö osana lähetas Saksamaa Lõuna-Aafrika Arenguühenduse sekretariaati rahu- ja julgeolekuküsimuste nõustaja, et toetada piirkondliku teabekeskuse loomist. Projekt hõlmab järgmisi elemente: poliitikate ja õigusaktide ühtlustamine, suutlikkuse suurendamine, õiguskaitseasutuste töötajate koolitamine ning koostöö kodanikuühiskonna osalejatega.

Rwanda (2003.–2007.)

Saksamaa toetab Rwanda demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjoni (RDRP) ning Rwanda endiste võitlejate sotsiaalse taasintegreerimise protsessi. Üldine eelarve: 8 773 000 eurot.

Senegal (2005.–2006.)

Saksamaa toetas väikerelvade alase teadlikkuse tõstmise programme Casamance piirkonnas. Programm tugines mitmete kohalike valitsusväliste organisatsioonide võrgustikule, mis on töötanud välja väike- ja kergrelvade kontrollimatu leviku probleemiga tegelemiseks põhjaliku strateegia. Tegevus algas 2005. aastal koordineerimisalase seminariga ja suutlikkuse suurendamisega. Pearõhk oli teadlikkuse tõstmisel elanike ja valitsusametnike hulgas piiriregioonis.

Sierra Leone (2004.–2006.)

Saksamaa toetab relvastatud konfliktidest mõjutatud laste ja noorte, sealhulgas varasemalt Sierra Leone relvajõududega seotud laste haridust ja ametikoolitust. Üldine eelarve: 12 000 000 eurot.

Kagu-Euroopa/RACVIAC (2005.–)

Saksamaa jätkas väike- ja kergrelvade alaste seminaride toetamist relvakontrolli piirkondlikus keskuses. Konkreetsed algatused hõlmasid relvavahendust ja varude haldamist.

Uganda (2005.–2007.)

Saksamaa toetab väikerelvade riiklikku teabekeskust väikerelvade kontrolli käsitleva riikliku tegevuskava elluviimisel suutlikkuse suurendamise ja teadlikkuse tõstmise valdkondades. Kooskõlas ÜRO väikerelvade tegevusprogrammiga ja muude piirkondlike kokkulepetega on Uganda valitsus loonud väikerelvade kontrolli koordineerimise büroo.

UNGARI

2.1.1.1. Ülemaailmsed meetmed

Ungari Vabariik on olnud seotud rahvusvaheliste läbirääkimistega, mille eesmärk on olnud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamine, tõkestamine ja likvideerimine nii piirkondlikul kui rahvusvahelisel tasandil. Ungari litsentsimispoliitika järgib rangelt kõiki ÜRO Julgeolekunõukogu embargosid ja muid OSCE ja Euroopa Liidu väljakuulutatud embargosid ning toetab selliseid moratooriume nagu ECOWASi puhul.

Partnerluses teiste riikidega on Ungari andnud tehnilist ja rahalist abi ÜRO tegevusprogrammis sisalduvate meetmete piirkondliku rakendamise toetamiseks. Ungari on samuti aktiivselt osalenud teiste organisatsioonide raames läbiviidavates muudes tegevustes, näiteks NATO rahupartnerlusprogramm, Kagu-Euroopa stabiilsuspakt jne.

Ungari on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames võtnud väike- ja kergrelvade suhtes mitmeid poliitiliselt siduvaid kohustusi. Väike- ja kergrelvi käsitlev OSCE dokument on üldiseks raamistikuks väike- ja kergrelvadega seotud probleemidega tegelemisel, sätestades meetmed, normid ja põhimõtted järgmistes valdkondades:

| — | tootmine, märgistamine ja arvepidamine; |
| --- | --- |

—

tootmine, märgistamine ja arvepidamine;

| — | ühised ekspordikriteeriumid ja ekspordikontrollid; |
| --- | --- |

—

ühised ekspordikriteeriumid ja ekspordikontrollid;

| — | varude haldamine, liigsete varude vähendamine ja hävitamine; |
| --- | --- |

—

varude haldamine, liigsete varude vähendamine ja hävitamine;

| — | varajane hoiatamine, konfliktide ennetamine, kriisiohje ja konfliktijärgne rehabiliteerimine. |
| --- | --- |

—

varajane hoiatamine, konfliktide ennetamine, kriisiohje ja konfliktijärgne rehabiliteerimine.

Väike- ja kergrelvade küsimuse eriaspekte käsitlevad täiendavad kohustused on sätestatud järgmistes OSCE dokumentides:

| — | OSCE kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli põhimõtted; |
| --- | --- |

—

OSCE kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli põhimõtted;

| — | OSCE väike- ja kergrelvade vahendustegevuse kontrolli põhimõtted; |
| --- | --- |

—

OSCE väike- ja kergrelvade vahendustegevuse kontrolli põhimõtted;

| — | lõppkasutajate sertifikaatide standardelemendid ning väike- ja kergrelvade ekspordi kontrollimise menetlus. |
| --- | --- |

—

lõppkasutajate sertifikaatide standardelemendid ning väike- ja kergrelvade ekspordi kontrollimise menetlus.

Tavarelvade võõrandamist reguleerivad OSCE põhimõtted on asjakohased ka relvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli jaoks.

Ungari kaasrahastas koos Soome, Venemaa Föderatsiooni, Türgi ja Ameerika Ühendriikidega lõppkasutajate sertifikaatide elementide OSCE raames ühtlustamise otsuse eelnõud. Kõnealune otsus võeti vastu 17. novembril 2004.

Ungari koordineeris 2004. aastal OSCE jõupingutusi osalisriikide väike- ja kergrelvade probleemidega seonduvatele abitaotlustele vastamisel.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt teavet riiklike märgistamissüsteemide kohta enne 30. juunit 2001. Seda teavet ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et kajastada riiklikes märgistamissüsteemides tehtavaid muudatusi.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt alates 2002. aastast ja seejärel igal aastal teavet nende territooriumil eelmise kalendriaasta jooksul tuvastatud ja/või arestitud või hävitatud väikerelvade kategooriate, alakategooriate ja koguste kohta, samuti väikerelvade ekspordi kohta teistesse osalisriikidesse või nendest importimise kohta.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile on Ungari andnud OSCE osalisriikidele ja saanud nendelt enne 30. juunit 2001 teavet järgmise kohta:

| — | väikerelvade tootmise riiklikud kontrollimenetlused; |
| --- | --- |

—

väikerelvade tootmise riiklikud kontrollimenetlused;

| — | asjakohased siseriiklikud õigusaktid ja kehtiv tava seoses ekspordipoliitika, menetluste, dokumentide ja riigisisese vahendustegevuse kontrolliga; |
| --- | --- |

—

asjakohased siseriiklikud õigusaktid ja kehtiv tava seoses ekspordipoliitika, menetluste, dokumentide ja riigisisese vahendustegevuse kontrolliga;

| — | üldine teave varude riikliku haldamise ja ohutuse tagamise menetluste kohta; |
| --- | --- |

—

üldine teave varude riikliku haldamise ja ohutuse tagamise menetluste kohta;

| — | väike- ja kergrelvade hävitamise meetodid ja kord. |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade hävitamise meetodid ja kord.

Seda teavet ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et kajastada siseriiklikes õigusaktides ja menetlustes tehtavaid muudatusi.

2.1.1.2. Piirkondlikud meetmed

Ungari on pühendunud tegevuskava elluviimisele, mille konkreetseks eesmärgiks on vastata Kagu-Euroopa vajadustele ning mida teatakse kui väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise piirkondlikku rakenduskava. Piirkondlik rakenduskava on Kagu-Euroopa stabiilsuspakti raames tehtud algatus. Alates 2000. aasta novembrist on peamised sidusrühmad kogunenud kolmel korral iga-aastasele konsultatsioonikohtumisele, et vaadata läbi väike- ja kergrelvade leviku tõkestamiseks tehtavad piirkondlikud jõupingutused, omandada teadmisi ja töötada välja praktilisi projekte Szegedi väikerelvade protsessi (SSAP) raames. Szegedi väikerelvade protsess on mitteametlik foorum, mis võimaldab valitsustel, kodanikuühiskonnal ja rahvusvahelistel organisatsioonidel töötada välja poliitikaid ja praktilisi projekte väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise tõkestamiseks kogu Kagu-Euroopas. SSAP algatasid koos Ungari välisministeerium ja Saferworld, mis on Londonis asuv sõltumatu välispoliitika ekspertrühm, 2000. aasta novembris Szegedis, Ungaris, toimunud konverentsil. Pärast stabiilsuspakti piirkondliku rakenduskava vastuvõtmist 2001. aasta novembris on SSAP olnud täiendavaks koostööraamistikuks valitsuste ja kodanikuühiskonna vahel.

2.1.1.3. Rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö

Ungari välisministeerium korraldas koos USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga 2003. aasta juunis Szegedis, Ungaris, ekspordikontrolli alase seminari Kagu-Euroopa riikidele. Kõnealusel konverentsil tutvustati tõhusa ekspordikontrolli süsteemi aluseid ning see andis võimaluse arutada piirkondlikke lähenemisviise ja muresid. Mureks oli peamiselt see, kuidas lahendada piirkonnas väike- ja kergrelvadega seotud probleeme.

Koostöös USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga viis Ungari välisministeerium 15.–17. septembril 2003 Budapestis, Ungaris, läbi viienda rahvusvahelise ekspordikontrolli konverentsi. (Konverents oli viies üritus Oxfordi protsessina tuntud ürituste sarjas). Sellest võtsid osa üle 180 ekspordikontrolliametniku rohkem kui 40 riigist, samuti mitmepoolsete ekspordikontrollirežiimide, asjaomase sektori ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Ühena konverentsi peamistest teemadest arutati uusi lähenemisviise tavarelvade, eriti teatavat liiki väike- ja kergrelvade, näiteks kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide kontrollimisel.

Ka viimase aja tähtsaim sündmus oli rahvusvahelise koostöö tulemus. Ungari viis 2006. aasta veebruaris lõpule 1 540 Strela-2 tüüpi kaasaskantava õhukaitsesüsteemi kasutusest kõrvaldamise/hävitamise. Osaliselt oli projekt Ameerika Ühendriikide algatus, mida nad ka vastavalt kaasrahastasid.

Väike- ja kergrelvade salakaubandusega tegelevate rühmitiste ja isikute väljaselgitamiseks teeb Ungari politsei koostööd INTERPOLi ja EUROPOLiga ning on Kagu-Euroopa koostööalgatuse piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondlikus keskuse liige, mille ülesanne on välja töötada Kagu-Euroopa riikide jaoks süsteem teabe vahetamiseks ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise üle.

IIRIMAA

| — | 500 000 eurot Maailmapanga sihtfondile Ida-Aafrika järvede piirkonna mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi projektideks endiste võitlejate küsimusega tegelemiseks. |
| --- | --- |

—

500 000 eurot Maailmapanga sihtfondile Ida-Aafrika järvede piirkonna mitut riiki hõlmava demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi projektideks endiste võitlejate küsimusega tegelemiseks.

| — | 200 000 eurot rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Ukrainas ja Albaanias. |
| --- | --- |

—

200 000 eurot rahupartnerlusprogrammi sihtfondile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Ukrainas ja Albaanias.

| — | 89 000 eurot projektile Safer Africa väike- ja kergrelvade leviku vähendamiseks Aafrikas. |
| --- | --- |

—

89 000 eurot projektile Safer Africa väike- ja kergrelvade leviku vähendamiseks Aafrikas.

| — | 10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) osalemiseks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastase tegevusprogrammi läbivaatamise ÜRO konverentsil, mis toimus 2006. aasta juunis–juulis New Yorgis. |
| --- | --- |

—

10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) osalemiseks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastase tegevusprogrammi läbivaatamise ÜRO konverentsil, mis toimus 2006. aasta juunis–juulis New Yorgis.

| — | 10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) selle veebisaidi, mis on väike- ja kergrelvadega seotud küsimustega tegelejatele väärtuslikuks ressursiks, paremaks muutmiseks. |
| --- | --- |

—

10 000 eurot rahvusvahelisele väikerelvade tegevusvõrgustikule (IANSA) selle veebisaidi, mis on väike- ja kergrelvadega seotud küsimustega tegelejatele väärtuslikuks ressursiks, paremaks muutmiseks.

ITAALIA

Itaalia võttis 2006. aastal aktiivselt osa mitmetest piirkondlikest ja ülemaailmsetest kohtumistest, mille eesmärgiks oli vahetada teavet siseriiklike menetluste kohta ning leida ühiseid lahendusi väike- ja kergrelvade salakaubaveoga seotud probleemidele.

Itaalia osales järgmistel üritustel:

| — | väike- ja kergrelvade vähendamist ja kontrolli käsitlev seminar Bosnias ja Hertsegoviinas, mille korraldas ÜRO arenguprogramm 21. märtsil 2006 Sarajevos; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade vähendamist ja kontrolli käsitlev seminar Bosnias ja Hertsegoviinas, mille korraldas ÜRO arenguprogramm 21. märtsil 2006 Sarajevos;

| — | relvavahenduse alane seminar, mille korraldasid RACVIAC, OSCE, Saksamaa, Madalmaad ja Norra 29.–30. märtsil 2006 Zagrebis; |
| --- | --- |

—

relvavahenduse alane seminar, mille korraldasid RACVIAC, OSCE, Saksamaa, Madalmaad ja Norra 29.–30. märtsil 2006 Zagrebis;

| — | väike- ja kergrelvade alane OSCE erikohtumine tegevusprogrammi käsitleva ÜRO läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks 17. mail 2006 Viinis; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade alane OSCE erikohtumine tegevusprogrammi käsitleva ÜRO läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks 17. mail 2006 Viinis;

| — | Iisraeli korraldatud MANPADSide alane seminar 5.–6. aprillil 2006 Jeruusalemmas; |
| --- | --- |

—

Iisraeli korraldatud MANPADSide alane seminar 5.–6. aprillil 2006 Jeruusalemmas;

| — | väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli alane seminar, mille korraldasid valitsusvälised organisatsioonid Oxfam, Saferworld ja Amnesty International 20. aprillil 2006 Brüsselis. |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli alane seminar, mille korraldasid valitsusvälised organisatsioonid Oxfam, Saferworld ja Amnesty International 20. aprillil 2006 Brüsselis.

3. Muud Algatused

Mitmepoolsetes rahuoperatsioonides osalevad Itaalia relvajõud kogusid 2006. aastal kokku ja/või arestisid ja hävitasid järgmised väike- ja kergrelvad:

Iraagis:

| — | 12 lahingvintpüssi AK-47; |
| --- | --- |

—

12 lahingvintpüssi AK-47;

| — | 4 granaadiheitjat RPG; |
| --- | --- |

—

4 granaadiheitjat RPG;

| — | 4 raketiheitjat; |
| --- | --- |

—

4 raketiheitjat;

| — | 1 kergekuulipilduja; |
| --- | --- |

—

1 kergekuulipilduja;

| — | 1 mortiir; |
| --- | --- |

—

1 mortiir;

| — | 14 muud relva. |
| --- | --- |

—

14 muud relva.

Kokku hävitati 36 väike- ja kergrelva.

Kosovos:

| — | 14 lahingvintpüssi AK-47; |
| --- | --- |

—

14 lahingvintpüssi AK-47;

| — | 28 vintpüssi; |
| --- | --- |

—

28 vintpüssi;

| — | 2 karabiini; |
| --- | --- |

—

2 karabiini;

| — | 1 vintpüss M59; |
| --- | --- |

—

1 vintpüss M59;

| — | 6 vintraudset jahipüssi; |
| --- | --- |

—

6 vintraudset jahipüssi;

| — | 1 granaadiheitja RPG; |
| --- | --- |

—

1 granaadiheitja RPG;

| — | 7 raketiheitjat; |
| --- | --- |

—

7 raketiheitjat;

| — | 4 kergekuulipildujat; |
| --- | --- |

—

4 kergekuulipildujat;

| — | 1 RPG 2; |
| --- | --- |

—

1 RPG 2;

| — | 2 mortiiri; |
| --- | --- |

—

2 mortiiri;

| — | 1 musket; |
| --- | --- |

—

1 musket;

| — | 18 püstolit; |
| --- | --- |

—

18 püstolit;

| — | 575 muud relva. |
| --- | --- |

—

575 muud relva.

3.2.1.1. Kokku hävitati 658 väike- ja kergrelva.(please check layout and font).

Bosnias:

| — | 82 vintpüssi; |
| --- | --- |

—

82 vintpüssi;

| — | 9 raketiheitjat; |
| --- | --- |

—

9 raketiheitjat;

| — | 115 muud relva. |
| --- | --- |

—

115 muud relva.

Kokku hävitati 207 väike- ja kergrelva.

Kokku hävitati 901 väike- ja kergrelva.

LÄTI

Septembris 2006 korraldas Läti Vabariigi välisministeerium koostöös USA riikliku tuumaohutuse ametiga Läti ettevõtetele ja ekspordikontrolliga tegelevatele ametnikele seminari „Ekspordikontrolli areng ELi ja ülemaailmsest vaatenurgast”. Osalejad viidi kurssi Läti Vabariigis kehtivate õigusaktidega ja relvakontrolli menetlustega.

LEEDU

a.   Rahvusvahelised aruandluskohustused

Leedu esitas 2006. aastal järgmised riiklikud aruanded ja küsitluste vastused:

| — | vabatahtlik aruanne ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveoga võitlemise tegevusprogrammi raames; |
| --- | --- |

—

vabatahtlik aruanne ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubaveoga võitlemise tegevusprogrammi raames;

| — | teave ÜRO tavarelvade registrile; |
| --- | --- |

—

teave ÜRO tavarelvade registrile;

| — | ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne; |
| --- | --- |

—

ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne;

| — | iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta; |
| --- | --- |

—

iga-aastane teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ning liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta;

| — | OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiaga seotud poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta; |
| --- | --- |

—

OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiaga seotud poliitika ja/või riiklike eksporditavade ja -protseduuride kohta;

| — | korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel; |
| --- | --- |

—

korrapärased aruanded, mis käsitlevad relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade eksporti Wassenaari kokkuleppe alusel;

| — | riiklik aruanne, mis käsitleb kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli Wassenaari kokkuleppe alusel; |
| --- | --- |

—

riiklik aruanne, mis käsitleb kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ekspordikontrolli Wassenaari kokkuleppe alusel;

| — | ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR), ÜRO Desarmeerimisküsimuste osakonna (UNDDA) ja väikerelvauurimuse („Small Arms Survey”) küsimustik ebaseadusliku väikerelvade vahenduse kohta. |
| --- | --- |

—

ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR), ÜRO Desarmeerimisküsimuste osakonna (UNDDA) ja väikerelvauurimuse („Small Arms Survey”) küsimustik ebaseadusliku väikerelvade vahenduse kohta.

b.   Rahvusvaheline abi

Leedu on toetanud OSCE/ELi projekti 10 000 euroga Ukrainas Novobogdanovkas laskemoona ladustamisel toimunud õnnetuse toimumiskoha puhastamiseks.

LUKSEMBURG

Luksemburgi ametiasutused rahastasid aastatel 2001.–2004. Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tugevdamiseks. Kõnealune projekt hõlmab rahukultuuri, rahutagamise ja väikerelvade leviku vastase võitluse valdkonnas tegutsevate Kesk- ja Lääne-Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku loomist. Nimetatud projektile antud toetuse kogusumma on 223 000 eurot. 2006. aastal anti Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudile lisaks vabatahtliku annetusena 15 000 euro suurune summa.

MALTA

Piirkondlik tasand

Malta esitab aastaaruandeid seoses väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE teabevahetusega vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile ning samuti seoses tavarelvade võõrandamist ja sõjalist teavet käsitleva OSCE teabevahetusega. ELi liikmesriigina osaleb Malta korrapäraselt Euroopa Liidu Nõukogu relvade ekspordikontrolli töörühma koosolekutel, kus muu hulgas toimuvad arutelud ja läbirääkimised ELi relvaekspordi toimimisjuhendi läbivaatamise üle.

Ülemaailmne tasand

Malta kohaldab ja rakendab täiel määral oma siseriiklike õigusaktide kaudu ÜRO Julgeolekunõukogus vastu võetud relvaembargode sätteid ja toetab tavarelvade, väike ja kergrelvade salakaubanduse, relvastuse valdkonna läbipaistvuse ja sõjaliste kulutuste läbipaistvusega seotud ÜRO Peaassamblee resolutsioone. Malta esitab igal aastal ka riikliku aruande kooskõlas relvastuse valdkonna läbipaistvust käsitleva ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga.

2005. aasta aprillis sai Maltalt tavarelvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordikontrolli käsitleva Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Malta jälgib jätkuvalt huviga ning toetab täielikult tavarelvadega kauplemise ühiseid rahvusvahelisi standardeid käsitleva õiguslikult siduva relvakaubanduslepingu ettepanekut, mille üle peetakse läbirääkimisi ÜROga. Väike- ja kergrelvade vahendamise küsimuses on Malta seisukohal, et vajalik on oluline täiendav töö ülemaailmsel tasandil. Vahendamistegevuse kontrollimine on jätkuvalt suur prioriteet, kuna ebaseaduslikku relvavahendust ja väike- ja kergrelvade salakaubavedu peetakse üheks peamiseks ebaseaduslikku maailmakaubandust õhutavaks teguriks.

Malta toetab ka väike- ja kergrelvade alase ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi täielikku rakendamist ning tegutseb väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi edukate tulemuste nimel. Malta on pühendunud väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamisega võitlemisega seotud tööle ning tervitab ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi vastuvõtmist ÜRO Peaassamblee 60. istungjärgul. Malta tegutseb ka selle nimel, et tagada selle rahvusvahelise vahendi õiguslikult siduvaks muutmine tulevikus. Malta toetas samuti ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/68 väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, võõrandamise ja ringluse ning nende liigse kogunemise negatiivse humanitaar- ja arengumõjuga tegelemise kohta, mis tunnustab naiste ja naisorganisatsioonide võimalikku rolli väikerelvadega seotud desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsessis, nõuet, et desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammide raames tuleb tegeleda naissõdurite ning tüdrukutest lapssõdurite ning nende ülalpeetavate vajadustega, ning samuti selle resolutsiooniga võetavat kohustust edendada ja kaitsta laste õigusi ning heaolu relvastatud konfliktides.

ELi liikmesriigina osaleb Malta väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise Euroopa Liidu strateegias, mille EL võttis vastu 2005. aasta detsembris.

Malta ühines teiste riigijuhtidega Rahvaste Ühenduse valitsusjuhtide tippkohtumisel (CHOGM), mis toimus Maltal 2005. aasta novembris ja mille käigus võeti vastu lõppkommünikee, mis muu hulgas käsitleb ka väike- ja kergrelvi ning relvakaubanduslepingut. Rahvaste Ühenduse riigipead märkisid oma lõppkommünikees ettepanekut töötada välja ühised rahvusvahelised standardid tavarelvadega kauplemiseks ning näitasid üles toetust üleskutsetele alustada ÜRO raames tööd relvakaubanduslepingu koostamiseks. Väike- ja kergrelvade osas väljendasid valitsusjuhid muu hulgas suurt muret väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, salakaubaveo ja kontrollimatu kättesaadavuse suhtes, mis pikendab konflikte, suurendab relvastatud vägivalda ja õõnestab arengut, ning soovitasid tungivalt kõikidel liikmesriikidel toetada ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi tugevdamist.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2006. aastal järgmiseid institutsioone, projekte ja muid väike- ja kergrelvade ning laskemoona alaseid tegevusi:

| — | Safer Africa, pidevatele meetmetele suunatud projekt („Sustaining Action”) väikerelvade salakaubaveo vastu võitlemiseks Lõuna-, Lääne- ja Ida-Aafrikas; |
| --- | --- |

—

Safer Africa, pidevatele meetmetele suunatud projekt („Sustaining Action”) väikerelvade salakaubaveo vastu võitlemiseks Lõuna-, Lääne- ja Ida-Aafrikas;

| — | väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel; |
| --- | --- |

—

väikerelvade piirkondlik keskus (RESCA), Nairobi deklaratsiooni ja Nairobi protokolli elluviimine Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel;

| — | Saferworld, relvastatud vägivalla vähendamine, inimeste turvalisuse suurendamine ja jätkusuutliku arengu tingimuste loomine väikerelvade kontrolli kaudu; |
| --- | --- |

—

Saferworld, relvastatud vägivalla vähendamine, inimeste turvalisuse suurendamine ja jätkusuutliku arengu tingimuste loomine väikerelvade kontrolli kaudu;

| — | Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised rakendus- ja andmesiirde alased uuringud ja piiriülene uurimistegevus Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas; |
| --- | --- |

—

Julgeoleku-uuringute Instituut (ISS), riigipõhised rakendus- ja andmesiirde alased uuringud ja piiriülene uurimistegevus Lõuna-, Ida- ja Kesk-Aafrikas;

| — | rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik IANSA, ülemaailmse haardega väikerelvade vähendamise strateegia;

| — | väikerelvauurimus (Small Arms Survey), põhirahastamine; |
| --- | --- |

—

väikerelvauurimus (Small Arms Survey), põhirahastamine;

| — | väike- ja kergrelvakaubandust käsitlev Sander Franckeni dokumentaalfilm „Dealing and Wheeling in SALW”, rahaline toetus dokumentaalfilmi tegemiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvakaubandust käsitlev Sander Franckeni dokumentaalfilm „Dealing and Wheeling in SALW”, rahaline toetus dokumentaalfilmi tegemiseks ja levitamiseks;

| — | Genfi foorum rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise teemal („Building Peace and Security Partnerships”); |
| --- | --- |

—

Genfi foorum rahu- ja julgeolekupartnerluste loomise teemal („Building Peace and Security Partnerships”);

| — | Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas; |
| --- | --- |

—

Asociacion para Politicas Publicas (APP), väikerelvade leviku ja salakaubaveo tõkestamise alane tegevus Argentinas;

| — | Saferworld, projekt „Biting the Bullet”; |
| --- | --- |

—

Saferworld, projekt „Biting the Bullet”;

| — | HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis; |
| --- | --- |

—

HALO sihtasutus, väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis;

| — | HALO sihtasutus, relvade ja laskemoona kõrvaldamise programm Angolas, 1. etapp, tehniline toetus Angola tsiviilelanikkonna desarmeerimisele; |
| --- | --- |

—

HALO sihtasutus, relvade ja laskemoona kõrvaldamise programm Angolas, 1. etapp, tehniline toetus Angola tsiviilelanikkonna desarmeerimisele;

| — | OSCE, väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekt Tadžikistani Vabariigis; |
| --- | --- |

—

OSCE, väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona hävitamise ja ohutu ladustamise projekt Tadžikistani Vabariigis;

| — | UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, julgeolekuvajaduste hindamise protokolli väljatöötamine;

| — | UNIDIR, võrdlev uuring relvavahenduse kohta, avaldatud 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

UNIDIR, võrdlev uuring relvavahenduse kohta, avaldatud 2006. aastal;

| — | ÜRO arenguprogramm (UNDP)/Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine; |
| --- | --- |

—

ÜRO arenguprogramm (UNDP)/Bosnia ja Hertsegoviina, väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamine;

| — | UNDP/Kosovo, Kosovo väikerelvade kontrolli algatus; |
| --- | --- |

—

UNDP/Kosovo, Kosovo väikerelvade kontrolli algatus;

| — | UNDP/kriiside ennetamise ja lahendamise büroo (BCRP) sihtasutus, üldine toetus teenistusliinile 4: väike- ja kergrelvad; |
| --- | --- |

—

UNDP/kriiside ennetamise ja lahendamise büroo (BCRP) sihtasutus, üldine toetus teenistusliinile 4: väike- ja kergrelvad;

| — | UNDP/BCPR sihtasutus, väikerelvade kontroll Manu jõe piirkonnas (Manu River Union Small Arms Control); |
| --- | --- |

—

UNDP/BCPR sihtasutus, väikerelvade kontroll Manu jõe piirkonnas (Manu River Union Small Arms Control);

| — | NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA)/NATO rahupartnerlustöökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas; |
| --- | --- |

—

NATO hooldus- ja varustustalitus (NAMSA)/NATO rahupartnerlustöökond, väike- ja kergrelvade, kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide ja laskemoona hävitamine Ukrainas;

| — | NAMSA/NATO rahupartnerlustöökond, laskemoona hävitamine Albaanias. |
| --- | --- |

—

NAMSA/NATO rahupartnerlustöökond, laskemoona hävitamine Albaanias.

POOLA

Nagu varasematel aastatel on majandusministeerium korraldanud ja kaasrahastanud kahepoolseid ja rahvusvahelisi kohtumisi, kus esitleti Poola relvaekspordi kontrolli süsteemi põhimõtteid ning Poola kogemusi selles valdkonnas, ning nendel kohtumistel osalenud. Hulk vastavateemalisi kahepoolseid seminare ja konsultatsioone viidi läbi 2006. aastal, muu hulgas jaanuaris ja augustis Ukrainaga, märtsis ja novembris Horvaatiaga, aprillis Slovakkiaga, mais Bulgaaria, Serbia ja Montenegroga, juunis Bosnia ja Hertsegoviinaga, septembris Ungariga ja oktoobris Saksamaaga. Nende kohtumiste käigus arutati hulka erinevaid ekspordikontrollisüsteemiga seotud küsimusi. Poola esindajad tegid ülevaate ekspordikontrolli käsitlevate siseriiklike õigusaktide ja asjaomase süsteemi hetkeolukorrast, esitledes samuti poliitilisi kaalutlusi, mida võetakse arvesse lubade andmise protsessis. Erilist tähelepanu pöörati ELi liikmesusega seotud kohustustele (ELi toimimisjuhendi võtmeroll) ja Wassenaari kokkuleppele (resolutsioonid ja sätted) ning samuti väike- ja kergrelvade alasele ÜRO tegevusprogrammile. Lubade andmise protsessi kaasatud eksperdid tegid ettekande Poola ekspordikontrolli protsessi toimimise kohta, tuues praktilisi näiteid asutustevahelise koostöö kohta.

RUMEENIA

Rumeenia osales 2006. aastal mitmetes piirkondlikes ja rahvusvahelistes väike- ja kergrelvadega seotud algatustes, nt INTERPOL, EUROPOL, Musta mere majanduskoostöö organisatsioon (BSEC), Kesk-Euroopa algatus (CEI) ning Kagu-Euroopa koostööalgatuse (SECI) piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondlik keskus.

Raha eraldati integreeritud piirihaldussüsteemi loomiseks 2006. aasta jaanuaris, luues piiripolitseis kõnealuse süsteemi rakendamise järelevalve eesmärgil kommunikatsiooni ja IT büroo. Piirijulgeolekut on parandatud ka täiendava IT varustuse ostmise, operatiivse riskianalüüsi alase koolituse ning 1 800 piiripolitseiniku täiendava töölevärbamise kaudu.

Rumeenia osaleb mitmetes väike- ja kergrelvadega seotud rahvusvahelistes ja piirkondlikes mehhanismides, sh OSCE, ÜRO tegevusprogramm ja Wassenaari kokkulepe.

2006. aastal osalesid Rumeenia eksperdid ka ÜRO valitsusekspertide rühma esimesel istungil, et arutada edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks.

Väike- ja kergrelvade võõrandamist käsitlevad aruanded esitati asjaomastele organisatsioonidele ja foorumitele ning tavarelvi käsitlevad aastaaruanded on avalikkusele kättesaadavad riikliku ekspordikontrolliameti (ANCEX) ametlikul veebisaidil (www.ancex.ro).

SLOVAKKIA

Piirkondlik tasand

Slovakkia järgib ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ja OSCE liikmena esitab igal aastal teavet väike- ja kergrelvade ekspordi, impordi ja liigsete varude kohta, sh muud asjakohast teavet selle valdkonna kohta kooskõlas väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendiga. Oma ekspordikontrollipoliitikas järgib Slovakkia relvade võõrandamist käsitlevaid OSCE põhimõtteid.

Ülemaailmne tasand

Ekspordikontrolli valdkonnas täidab Slovakkia asjakohastest ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi.

Slovakkia on üks neist riikidest, kes on kirjutanud alla rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavale tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokollile.

Sel aastal esitab Slovakkia esimest korda väike- ja kergrelvade eksporti ja importi käsitleva iga-aastase teabe ÜRO registrile kooskõlas resolutsiooniga 61/66.

SLOVEENIA

2005. aastal oli Sloveenia OSCE eesistujariik. Seetõttu keskendus sel perioodil suurem osa Sloveenia väike- ja kergrelvadega seotud tegevustest OSCE raamistikule. Kõnealused tegevused jätkusid kogu 2006. aasta jooksul. Seetõttu hõlmavad järgnevad rahalised toetused nii 2005. kui ka 2006. aastat.

2005. aastal eraldas Sloveenia valitsus 100 000 eurot väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona liigsete varude hävitamisega seotud OSCE projektide rakendamiseks. 2006. aastal jätkus projektide rakendamine ning 2005. aastal eraldatud raha kasutamine, samas kui valitsus eraldas sel eesmärgil täiendavalt 15 025 eurot.

2005. ja 2006. aastal olid Sloveenia rahalised vahendid kõnealuses valdkonnas ette nähtud järgmiste projektide jaoks:

| 1. | Tadžikistan: 40 000 eurot väike- ja kergrelvade ladustamise ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

1.

Tadžikistan: 40 000 eurot väike- ja kergrelvade ladustamise ettevalmistamiseks;

| 2. | Tadžikistan: 19 808,12 eurot 108 raketi stardimootori hävitamiseks, mida rahastasid ühiselt Sloveenia ja Andorra (kogu projekti maksumus: 36 990 eurot); |
| --- | --- |

2.

Tadžikistan: 19 808,12 eurot 108 raketi stardimootori hävitamiseks, mida rahastasid ühiselt Sloveenia ja Andorra (kogu projekti maksumus: 36 990 eurot);

| 3. | Aserbaidžaan: 15 191,88 eurot raketikütuse komponendi melanž hävitamise projekti I etapiks; esimene etapp on nüüdseks lõpule viidud. |
| --- | --- |

3.

Aserbaidžaan: 15 191,88 eurot raketikütuse komponendi melanž hävitamise projekti I etapiks; esimene etapp on nüüdseks lõpule viidud.

| 4. | Ukraina: 25 000 eurot lõhkemata lahingumoona (UXO) avastamise seadmete ja miiniotsijate ostmiseks ning 15 025 eurot lõhkemata lahingumoona hävitamise seadmete ostmiseks. Nimetatud projekte rakendatakse Ukrainas Novobogdanovkas tavarelvade laskemoona ladustamisel toimunud õnnetuse tagajärgede likvideerimise protsessi ühe osana. |
| --- | --- |

4.

Ukraina: 25 000 eurot lõhkemata lahingumoona (UXO) avastamise seadmete ja miiniotsijate ostmiseks ning 15 025 eurot lõhkemata lahingumoona hävitamise seadmete ostmiseks. Nimetatud projekte rakendatakse Ukrainas Novobogdanovkas tavarelvade laskemoona ladustamisel toimunud õnnetuse tagajärgede likvideerimise protsessi ühe osana.

2005. ja 2006. aastal ulatus eespool nimetatud projektide Sloveenia poolne rahastamine 115 025 euroni. Mõnede projektide rakendamine veel toimub ning järelejäänud summa on 35 091 eurot.

5. ja 6. detsembril 2006 Brüsselis toimunud OSCE ministrite nõukogu kohtumisel esitas Sloveenia (OSCE sekretariaadi raames) ettekande seoses väike- ja kergrelvade, tavarelvade laskemoona varude ja raketikütuse komponendiga melanž läbiviidavate OSCE projektide kohta. Samuti anti ülevaade Sloveenia panusest nende projektide rakendamisse ja rahastamisse. Sloveenia esindajad osalevad regulaarselt OSCE ekspertide hindamisvisiitidel riikides, kus selles valdkonnas esineb probleeme, samas kui Sloveenia alalise esinduse OSCE juures esindaja täidab OSCE julgeolekukoostöö foorumi raames tavarelvade laskemoona liigsete varude hävitamisega seotud küsimuste koordineerija ülesandeid.

HISPAANIA

Hispaania osaleb väike- ja kergrelvade valdkonnas aktiivselt ÜRO, OSCE, Wassenaari kokkuleppega seonduvas ning väike- ja kergrelvi käsitleva parlamentaarse foorumi töös.

ÜRO organite, teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

Hispaania sõlmis 2005. aasta detsembris Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) tegevsekretäriga vastastikuse mõistmise memorandumi, milles lubatakse ECOWASi programme ja tegevusi toetada vähemalt 1 000 000 euroga (makstakse välja ajavahemikul 2006.–2008.), mis sisaldab 750 000 euro suurust toetust väikerelvade kontrollimise programmile Lääne-Aafrikas.

Teistele, eelkõige mõjutatud piirkondade riikidele antav rahaline, tehniline ja muu kahepoolne abi

Hispaania jätkas 2005. aastal algatatud tehnilise abi programmi, mille raames julgeolekujõud (Guardia Civil) andsid tulirelvade ja lõhkeainete kontrollimiseks abi Cabo Verde ametiasutustele (siseministeerium).

Praktiliste meetmete koordineerimine teiste liikmesriikide ja Euroopa Komisjoniga

Hispaania osales Brüsselis tulirelvi käsitleva ELi direktiivi ja lõhkematerjali käsitleva ELi direktiiviga seoses toimunud kohtumistel. Hispaania kasutab regulaarselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendi raames ette nähtud mehhanismi teiste ELi liikmesriikidega konsulteerimiseks. Kõik tulirelvade kaotamist või vargust käsitlevad teated edastatakse kohtupolitseile, mis edastab kõik asjaomased andmed Schengeni infosüsteemi. Hispaania osaleb ELi programmis MEDA piirikontrollide tugevdamise eesmärgil Marokos; ELi koordinatsiooni- ja toetusasutuses Palestiina politsei juures ja PAMECA-missioonis Albaania politsei organiseerimise ja tugevdamise toetamiseks.

ELi operatsiooni ALTHEA raames (Bosnia ja Hertsegoviina) kogusid koos ühendatud Lõuna rühmaga lähetatud (ning alates 2004. aastast EUFORi integreeritud) Hispaania sõjaväelased: 60 700 laengut (cartridges), 145 padrunit (rounds) (99 täis, ülejäänud tühjad), 79 relva, 730 käsigranaati, 56 püssgranaati, 3 200 miini ja ligi 6,1 kilogrammi lõhkeaineid.

Ühisoperatsiooni (Joint Enterprise Operation) käigus Kosovos kogusid Hispaania sõjaväelased 3 vintraudset jahipüssi ja 6 vastavat laengut.

ROOTSI

Rootsi toetas 2006. aastal erinevaid väike- ja kergrelvadega seotud programme, sealhulgas järgmisi:

| — | UNDP/BCPRiga sõlmitud kokkulepe, mille kohaselt toetatakse koostöös OSCEga projekte väike- ja kergrelvade hävitamiseks OSCE piirkonna riikides, näiteks Valgevenes (25 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 2 700 000 eurot); |
| --- | --- |

—

UNDP/BCPRiga sõlmitud kokkulepe, mille kohaselt toetatakse koostöös OSCEga projekte väike- ja kergrelvade hävitamiseks OSCE piirkonna riikides, näiteks Valgevenes (25 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 2 700 000 eurot);

| — | rahaline toetus väikerelvauurimusele (Small Arms Survey) (1 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 107 000 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus väikerelvauurimusele (Small Arms Survey) (1 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 107 000 eurot);

| — | rahaline toetus Saferworld'ile (800 000 Rootsi krooni; ligikaudu 86 000 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus Saferworld'ile (800 000 Rootsi krooni; ligikaudu 86 000 eurot);

| — | rahaline toetus valitsusvälisele organisatsioonile Viva Rio Ladina-Ameerika projekti jaoks (350 000 Rootsi krooni; ligikaudu 37 500 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus valitsusvälisele organisatsioonile Viva Rio Ladina-Ameerika projekti jaoks (350 000 Rootsi krooni; ligikaudu 37 500 eurot);

| — | rahaline toetus IANSAle (350 000 Rootsi krooni; ligikaudu 37 500 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus IANSAle (350 000 Rootsi krooni; ligikaudu 37 500 eurot);

| — | toetus OSCE kaudu väike- ja kergrelvade hävitamisele Tadžikistanis (800 000 Rootsi krooni; ligikaudu 86 000 eurot). |
| --- | --- |

—

toetus OSCE kaudu väike- ja kergrelvade hävitamisele Tadžikistanis (800 000 Rootsi krooni; ligikaudu 86 000 eurot).

Rootsi arenguabi asutus (SIDA) toetas samuti väike- ja kergrelvadega seotud projekte:

| — | rahaline toetus sihtasutusele Arias (Arias Foundation) Ladina-Ameerika projekti jaoks (1 500 000 Rootsi krooni; ligikaudu 161 800 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus sihtasutusele Arias (Arias Foundation) Ladina-Ameerika projekti jaoks (1 500 000 Rootsi krooni; ligikaudu 161 800 eurot);

| — | rahaline toetus Oxfam GBle Lääne-Aafrika relvastuskontrolli programmi jaoks (6 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 647 115 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus Oxfam GBle Lääne-Aafrika relvastuskontrolli programmi jaoks (6 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 647 115 eurot);

| — | rahaline toetus Saferworld'ile Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel rakendatavate programmide jaoks (3 200 000 Rootsi krooni; ligikaudu 345 000 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus Saferworld'ile Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel rakendatavate programmide jaoks (3 200 000 Rootsi krooni; ligikaudu 345 000 eurot);

| — | rahaline toetus UNDP/BCPRile ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi jaoks (10 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 1 078 000 eurot); |
| --- | --- |

—

rahaline toetus UNDP/BCPRile ECOWASi väikerelvade kontrolli programmi jaoks (10 000 000 Rootsi krooni; ligikaudu 1 078 000 eurot);

| — | rahaline toetus UNICEFile (1 900 000 Rootsi krooni; ligikaudu 204 960 eurot). |
| --- | --- |

—

rahaline toetus UNICEFile (1 900 000 Rootsi krooni; ligikaudu 204 960 eurot).

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik võitleb väike- ja kergrelvade pakkumise, kättesaadavuse ja nõudluse vastu järkjärguliste poliitikate ja programmide kaudu. Välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade ministeerium (FCO), rahvusvahelise arengu osakond ja kaitseministeerium teevad koostööd Ühendkuningriigi poliitika rakendamiseks, mille väike- ja kergrelvade strateegia jaoks eraldatakse ülemaailmse konfliktide ennetamise vahendi raames 13 miljonit Inglise naela. Möödunud aastal toetas Ühendkuningriik ÜRO agentuuride ja valitsusväliste organisatsioonide programme järgmistes valdkondades: relvade ja laskemoona kogumine, haldamine ja hävitamine; olemasolevate piirkondlike kokkulepete rakendamine; riiklike tegevuskavade koostamine ja rakendamine ning kohaliku kodanikuühiskonna suutlikkuse ülesehitamise toetamine. Peamiseks partneriks on olnud Ühendkuningriigis baseeruv valitsusväline organisatsioon Saferworld. Ühendkuningriik on samuti andnud rahalist toetust väikerelvauurimusele (Small Arms Survey), et toetada väike- ja kergrelvade kontrolli ja relvastatud vägivalla vähendamise alast poliitikale keskendunud analüüsi ning toetanud väikerelvade ja relvakaubanduslepinguga seotud küsimustes läbiviidavat ülemaailmset kampaaniat ja toetuse kogumist, mida koordineerivad IANSA ja Control Arms Campaign. Ühendkuningriik on kaasa aidanud enam kui 2 000 õiguskaitseametniku koolitamisele Ladina-Ameerika piirkonnas ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondliku keskuse (UN-LiREC) kaudu. Ühendkuningriik on samuti toetanud järkjärgulist programmi, mis hõlmab kogukonnapõhiseid algatusi, väikerelvade kontrolli ja julgeolekusektori reformi, mida rakendab Brasiilias Viva Rio. Ühendkuningriik toetab jätkuvalt Nairobi protokolli (allpiirkondlik kokkuleppe väike- ja kergrelvade leviku ja väärkasutusega võitlemiseks Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Somaali poolsaarel) rakendamist piirkondliku väikerelvade keskuse kaudu. Möödunud aastal rahastas Ühendkuningriik relvade ja laskemoona hävitamist ja koolitust Lõuna-Aafrikas, Valgevenes ja Kosovos. Ühendkuningriik on sõlminud parlamentaarse foorumiga uue rahastamiskokkuleppe, et suurendada teadlikkust riikliku väikerelvade kontrolli alal ning tagada parem ülevaade sellest.

EUROOPA LIIT

2006. aastal võttis EL pärast julgeolekusektori reformi käsitleva poliitilise raamistiku (mis liitis julgeolekusektori reformi käsitleva Euroopa komisjoni teatise ja julgeolekusektori reformi alase EJKP kontseptsiooni) vastuvõtmist vastu desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimiskontseptsiooni. Mõlemad dokumendid sisaldavad väikerelvadega seotud teemasid käsitlevaid poliitikaid. Väike- ja kergrelvad, desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine (DDR) ning julgeolekusektori reform on valdkonnad, mida loetakse konfliktijärgsetes olukordades prioriteetseteks.

Aafrika oli jätkuvalt mandriks, mis sai ELilt kõige enam tähelepanu ja rahalist abi. EL andis rahalist toetust 17 miljoni euro ulatuses, mis hõlmab: 2 miljonit eurot ECOWASile (0,515 miljonit eurot ÜVJP ja 1,5 miljonit eurot EAF) väike- ja kergrelvade konventsiooni ja selle riiklike komisjonide kaudu toimuva rakendamise toetuseks; 8 miljonit eurot (EAF) DDR programmideks Brazzaville’s, Kongos; ja 7 miljonit eurot, mis anti UNICEFile ja Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele erinevateks meetmeteks alates laste desarmeerimisest, demobiliseerimisest ja taasintegreerimisest kuni relvastatud konfliktide ohvrite kaitsmiseni (Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus – EIDHR).

Kagu-Euroopa: 5,7 miljonit eurot (pilootprojektid ja TAIEX) kogu piirkonda hõlmavateks projektideks ja eritoetus Horvaatiale, mis on mõeldud siseriiklike ametiasutuste haldus-, juriidilise ja õiguskaitsealase suutlikkuse suurendamiseks väike- ja kergrelvade ning laskemoona varude haldamise ning ekspordikontrolli tarvis, kaasa arvatud kodanikuühiskonna teadlikkuse tõstmine ja harimine.

Ukraina: 1,2 miljonit eurot (1 miljon eurot ÜVJP, 0,2 miljonit eurot TACIS) eraldati väike- ja kergrelvade liigse varu hävitamiseks NATO/NAMSA projekti kaudu ning koolituseks ja suutlikkuse tagamiseks Novobogdanovka laskemoonalao turvaliseks haldamiseks, koordineerides oma tegevust OSCEga.

Ladina-Ameerika: 700 000 eurot (ÜVJP) eraldati ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlikule keskusele (UN-LiREC) 2001. aastal alustatud programmi viimase etapina, mille eesmärgiks on väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastu võitlemine Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas koolitajate koolitamise kaudu.

Aasia: Afganistanis eraldati 26,2 miljonit eurot (Aasia ja Ladina-Ameerika – ALA) laskemoona projektile. Viieaastane EL-ASAC (Euroopa Liidu abi väike- ja kergrelvade piiramisel – European Union's Assistance on Curbing Small Arms and Light Weapons) projekt (ÜVJP) Kambodžas viidi edukalt lõpule.

2006. aastal koostati EÜ abi peamiste vahendite programmid 2007.–2013. aastaks. Euroopa Komisjon on taotlenud väike- ja kergrelvadega seotud küsimuste lisamist riikide ja piirkondade strateegiadokumentidesse. Riiklike ja piirkondlike tegevuskavade ühine väljatöötamine pakub partnerriikidele võimaluse määrata kindlaks asjakohased poliitilised ja rahastamisalased prioriteedid nende küsimustega tegelemiseks.

III.   OSALEMINE RAHVUSVAHELISTE JA PIIRKONDLIKE ORGANISATSIOONIDE TÖÖS

AUSTRIA

Austria eesistumise ajal, 2006. aasta esimesel poolel, tugevdas EL oma juhtivat rolli ÜRO väike- ja kergrelvade alases protsessis võttes jaanuaris toimunud ettevalmistaval kohtumisel ja juunis toimunud 2001. aasta tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsil proaktiivse hoiaku.

ELil õnnestus saavutada oma prioriteetide – parandada kontrolli väike- ja kergrelvade võõrandamise üle, algatada ÜRO laskemoona alane protsess, rakendada ellu märgistamis- ja jälgimisvahend, intensiivistada ebaseadusliku vahendamise vastu suunatud ÜRO meetmeid, kaasata väikerelvade küsimus olulise valdkonnana arengu ja vaesuse vähendamise strateegiatesse ning jätkata ÜRO raames ülemaailmseid järelmeetmeid – käsitlemine konverentsil.

Läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamise ajal tegi Austria ELi nimel demarši 42 riigis ja palus tervel real kahepoolsetel kohtumistel toetust ELi seisukohale.

BULGAARIA

Bulgaaria kuulus 2006. aastal ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine” esitajate hulka, jagades arvamust, et rahvusvahelise üldsuse ühistes huvides on sõlmida tõhus relvastuskontrollileping, millega kehtestataks tavarelvadega kauplemise õiguslikult siduvad põhimõtted.

Vastavalt väike- ja kergrelvi käsitlevale OSCE dokumendile esitas Bulgaaria 28. juunil 2006 teabe oma väike- ja kergrelvade ekspordi ja impordi kohta 2005. aastal.

Bulgaaria täitis 2006. aastal OSCE julgeolekukoostöö foorumil eesistuja kohuseid. Bulgaaria eesistumise ajal korraldas foorum väike- ja kergrelvade küsimuses erikohtumise (17. mail 2006 Viinis). Kohtumine valmistas ette pinda väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva tegevusprogrammi läbivaatamise ÜRO konverentsil (New York, 26. juuni–7. juuli 2006) esitatava OSCE julgeolekukoostöö foorumi ettekande koostamisele. Lisaks esitas foorumi eesistuja ÜRO läbivaatamiskonverentsile aruande OSCE väike- ja kergrelvi käsitleva dokumendi rakendamise ja projektiga seotud meetmete elluviimise kohta erinevates OSCE liikmesriikides.

Bulgaaria võttis 2006. aastal osa tervest reast väike- ja kergrelvadega seonduvatele probleemidele pühendatud rahvusvahelistest konverentsidest, kursustest, seminaridest ja kohtumistest, mille korraldajateks olid ÜRO, OSCE, EL, NATO ning teised rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid.

Neist üritustest tähtsaimaks oli 2006. aastal esimene ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise konverents (New York, 25. juuni–7. juuli 2006).

Bulgaaria osales ka ÜRO valitsusekspertide rühma esimesel istungil, kus arutati edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks (Genf, 27. november–1. detsember 2006).

Väike- ja kergrelvade (sealhulgas kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide) ekspordikontrolli osas täidab Bulgaaria täielikult oma kõiki rahvusvahelisi ülesandeid/kohustusi, mis tulenevad tema osalemisest ja/või liikmesusest rahvusvahelistes ekspordikontrolli režiimides ning rahvusvahelistes organisatsioonides, eelkõige ÜRO ja/või OSCE embargodes ja/või Wassenaari kokkuleppes.

Bulgaaria eksperdid osalesid aktiivselt Iisraeli korraldatud kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide alasel seminaril „Tõhusad rahvusvahelised meetmed ohu vähendamiseks” (Jeruusalemm, 5.–6. aprill 2006) ning Oxfami, Saferworldi ja Amnesty Internationali korraldatud väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli alasel seminaril (Brüssel, 20. aprill 2006).

Tolliameti eksperdid võtsid osa vahendustegevust käsitlevast tööseminarist, mille korraldasid RACVIAC, OSCE, Saksamaa, Madalmaad ja Norra (Zagreb, 29.–30. märts 2006).

Siseministeerium aitas 2006. aastal koostöös USA kaubandusministeeriumiga ette valmistada õiguskaitsealast koolituskursust relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi kontrollimist käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise parandamiseks.

KÜPROS

[teavet ei esitatud]

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik osaleb aktiivselt väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi elluviimises. Tšehhi Vabariik eraldas 2006. aastal praktiliste desarmeerimismeetmete abil rahu kindlustamise sihtfondi tegevuse rahastamiseks CZK 1 000 000 (USD 47 308,17 = EUR 34 910). Antud summat kasutatakse selleks, et toetada CASA andmebaasi teist etappi, mille rakendamine toimub ajavahemikus november 2006 — november 2007. Üks peamistest CASA andmebaasi eesmärkidest on seire teostamine selle üle, kuidas iga ÜRO liikmesriik viib ellu ÜRO tegevusprogrammi.

Asutustevaheline koordineerimine keskendus 2006. aastal eelkõige väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamisele ning mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisele. Suurt tähelepanu pöörati ka aruteludele teiste asjakohaste mitmepoolsete foorumite raames (ÜRO Peaassamblee esimene komitee, OSCE, Wassenaari kokkulepe).

Muu hulgas tegi Tšehhi Vabariik 147 juhtumi osas, mis hõlmasid 1 791 relva, koostööd Interpoli riiklike büroodega Limas ja Wiesbadenis.

TAANI

Taani jätkas 2006. aastal osalemist ÜRO väike- ja kergrelvade alases tegevuses, sealhulgas väike- ja kergrelvade märgistamise ja jälgimise avatud töörühmas, ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi raames, ning julgeolekunõukogu liikmena selle asjakohastes aruteludes. Samuti jätkas Taani osalemist Wassenaari kokkuleppega seotud meetmetes ja OSCE tegevuses, sealhulgas seminaridel ja tööseminaridel ning muudes väike- ja kergrelvadega seonduvates algatustes. Taani võtab osa ka Põhjamaade ja Balti riikide koostööst relvastuskontrolli ja relvakaubanduse valdkonnas. Taani rakendab ellu OSCE väike- ja kergrelvade dokumenti ning Wassenaari kokkuleppe raames välja töötatud väike- ja kergrelvade eksporti käsitlevaid suuniseid.

EESTI

OSCE Viini dokumendi raames korraldas Eesti 2006. aasta aprillis relvastuskontrolli inspektsiooni Turkmeenias. Inspektorid kontrollisid, kas inspekteeritava riigi poolt olemasolevate relvade kohta esitatud andmed on õiged. Inspekteerimisaruanne edastati kõigile OSCE liikmesriikidele.

Eesti on Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa tervest reast rahvusvahelistest konverentsidest, kursustest ja seminaridest väike- ja kergrelvadega seotud probleemide teemadel, mille korraldajateks olid ÜRO, OSCE, EL ning teised rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Tähtsaim neist üritustest oli esimene ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevuskava läbivaatamise konverents.

Strateegiliste kaupade komisjoni esindajad osalesid aktiivselt ka Euroopa Liidu tavarelvastuse ekspordikontrolli töörühma (COARM) ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli töörühma (WPDUG) töös. Eesti algatusel täiendati ELi relvaekspordi toimimisjuhendis sisalduvaid häid tavasid uue vormiga, mille abil teavitada relvavahendajate registrisse kandmisest keeldumise juhtumitest.

Eesti esitab aastaaruandeid ÜRO tavarelvastuse registrile.

SOOME

Soome osaleb aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvade temaatikaga seotud töös. Soome võtab osa ÜRO, OSCE, NATO/EAPC ja Wassenaari kokkuleppe koosolekutest ning nende aruannete koostamisest. Soome oli esindatud ka vahendamist käsitlevas valitsusekspertide töörühmas.

Osalemine rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide töös

| — | Väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametniku lähetamine OSCE konfliktide ennetamise keskusesse; |
| --- | --- |

—

Väikerelvadega seotud küsimuste eest vastutava julgeoleku koostöö foorumi tugiametniku lähetamine OSCE konfliktide ennetamise keskusesse;

| — | Rahaline toetus 2006. aasta mais osana meetmetest ÜRO väike- ja kergrelvade läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamise toetamiseks Helsingis toimunud Saferworldi seminarile „Biting the Bullet” (kokku 60 000 eurot); |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus 2006. aasta mais osana meetmetest ÜRO väike- ja kergrelvade läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamise toetamiseks Helsingis toimunud Saferworldi seminarile „Biting the Bullet” (kokku 60 000 eurot);

| — | Rahaline toetus IEPADESE (Insituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible) poolt Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris ja Nicaraguas elluviidavale piirkondlikule väikerelvade kontrolli projektile. Projekti eesmärk on vähendada eespool nimetatud riikide piirialadel ebaseaduslikku kauplemist väikerelvadega (kokku umbes 30 000 eurot); |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus IEPADESE (Insituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible) poolt Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris ja Nicaraguas elluviidavale piirkondlikule väikerelvade kontrolli projektile. Projekti eesmärk on vähendada eespool nimetatud riikide piirialadel ebaseaduslikku kauplemist väikerelvadega (kokku umbes 30 000 eurot);

| — | Rahaline toetus projekti „Small Arms Survey” 2006. aasta aastaraamatu (Small Arms Survey Yearbook 2006) väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot); |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus projekti „Small Arms Survey” 2006. aasta aastaraamatu (Small Arms Survey Yearbook 2006) väljaandmiseks (kokku 20 000 eurot);

| — | Rahaline toetus UNIDIRi (ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut) väike- ja kergrelvade alaste uuringute läbiviimiseks (kokku 20 000 eurot); |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus UNIDIRi (ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut) väike- ja kergrelvade alaste uuringute läbiviimiseks (kokku 20 000 eurot);

| — | Rahaline toetus IANSA-le (rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik) relvakaubanduslepinguga seotud meetmete läbiviimiseks (kokku 15 000 eurot). |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus IANSA-le (rahvusvaheline väikerelvade tegevusvõrgustik) relvakaubanduslepinguga seotud meetmete läbiviimiseks (kokku 15 000 eurot).

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa on alates 2006. aastast aktiivselt osalenud väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte käsitleva resolutsiooniga 60/81 loodud relvavahenduse alase valitsusekspertide töörühma aruteludes.

Teist aastat järjest esitas Prantsusmaa koos Saksamaaga ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgu esimeses komitees resolutsiooni eelnõu tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide kohta. Resolutsioon võeti vastu.

Prantsusmaa käivitas 2006. aastal rahvusvahelise algatuse õhuvedude abil toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemiseks. Algatusse kaasati Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE), Euroopa Liit, G8 ja Wassenaari kokkuleppe süsteem. Algatuse eesmärk on parandada riikidevahelist koostööd selliste eraomanduses olevate lennufirmade kontrollimisel, keda kahtlustatakse seotuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni embargot rikkuva relvakaubandusega, pidades selleks lennutranspordi sektori esindajatega dialoogi viiside ja vahendite üle, kuidas parandada sellisel teel veetavate väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona jälitatavust, läbipaistvust ja turvalisust. Algatus on osaks ELi poolt 2005. aastal vastu võetud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubanduse vastu võitlemise tegevuskava laiendatud rakendamisest. G8 tippkohtumine Sankt Peterburgis (2006) lubas algatusele oma toetust. Ka OSCE andis algatusele oma ministrite tasandil kohtumisel Brüsselis (detsembris) toetuse.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga seotud töös ja kokkulepetes. Need organisatsioonid oa kokkulepped on eelkõige üro, osce, nato ja wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab regulaarselt eksperte nimetatud organisatsioonide tegevuse raames korraldatud hindamisvisiitidele ning seminaridele ja tööseminaridele. 2006. Aastal hõlmasid sellised algatused eelkõige kõrgõzstani, tadŽikistani, turkmeeniat ja ukrainat.

Koos Prantsusmaaga esitas Saksamaa ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 61/72 nimetusega „Tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevad probleemid”. Eesmärk on pöörata laskemoona ja sellega seotud materjalide varudele rahvusvahelisel tasandil rohkem tähelepanu. Varude ohutu, tõhusa ja tulemusliku haldamise ning turvalisuse puudumine nende hoidmisel on ebaseadusliku kaubanduse oluliseks põhjuseks. Resolutsioon sisaldab otsust kutsuda tavarelvade laskemoona üleliigsete varude küsimuse käsitlemiseks 2008. aastal kokku ÜRO valitsusekspertide töörühm.

OSCE raames jätkas Saksamaa osalemist OSCE väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga seotud toimimisjuhendi väljatöötamises. Laskemoona transportimise, samuti märgistamise, registreerimise ja jälgimise toimimisjuhendite esimesed kavandid esitati 2006. aastal.

Saksamaa jätkas NATOs varude haldamise alase tehnilise koostöö ja koolituse standardiseeritud vormide väljatöötamiseks tehtavate jõupingutuste toetamist.2006. aasta veebruaris korraldas Saksamaa Geilenkirchenis tööseminari, et arendada edasi selliste algatuste mitmepoolse läbiviimise korda. Koos Šveitsi, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikidega töötas Saksamaa välja rahvusvahelise väike- ja kergrelvade alase koolituskursuse, mis viidi esimest korda läbi 2006. aasta sügisel enam kui 20 riigi esindaja osavõtul Šveitsis ja mis 2007. aastal viiakse üle NATO kooli Oberammergaus.

KREEKA

Kreeka avaliku korra ministeeriumi ametnikud osalevad väike- ja kergrelvade alastel koosolekutel ja seminaridel. Üks ametnik osaleb ka ELi nõukogu tehnilise ühtlustamise komitee töörühma koosolekutel, seoses direktiivi 91/477/EMÜ (relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) muutmise ja kohandamisega vastavalt ÜRO protokolli artikli 10 sätetele.

UNGARI

Ungari välisministeerium korraldas koos USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga 2003. aasta juunis Szegedis, Ungaris, ekspordikontrolli alase seminari Kagu-Euroopa riikidele. Kõnealusel nõupidamisel tutvustati tõhusa ekspordikontrolli süsteemi koostisosi ning see andis võimaluse arutada piirkondlikke lähenemisviise ja muresid. Mureks oli peamiselt see, kuidas lahendada piirkonnas väike- ja kergrelvadega seotud probleeme.

Koostöös USA riigidepartemangu, relvade leviku tõkestamise büroo ja ekspordikontrolli alase koostöö ametiga viis Ungari välisministeerium 15.–17. septembrini 2003 Budapestis, Ungaris, läbi viienda rahvusvahelise ekspordikontrolli konverentsi. (Konverents oli viies üritus Oxfordi protsessina tuntud ürituste sarjas). Sellest võttis osa üle 180 ekspordikontrolliametniku rohkem kui 40 riigist, samuti mitmepoolsete ekspordikontrollirežiimide, asjaomase sektori ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Ühena konverentsi peamistest päevakorrapunktidest arutati uusi lähenemisviise tavarelvade, eriti teatavat liiki väike- ja kergrelvade, näiteks kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide kontrollimisele.

Ka viimase aja tähtsaim sündmus oli rahvusvahelise koostöö tulemus. Ungari viis 2006. aasta veebruaris lõpule 1 540 Strela-2 tüüpi kaasaskantava õhukaitsesüsteemi kasutusest kõrvaldamise/hävitamise. Osaliselt oli projekt Ameerika Ühendriikide algatus, mida nad ka vastavalt kaasrahastasid.

Väike- ja kergrelvade salakaubandusega tegelevate rühmitiste ja isikute väljaselgitamiseks teeb Ungari politsei koostööd INTERPOLi ja EUROPOLiga ning on liige Kagu-Euroopa koostööalgatuse piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondlikus keskuses, mille ülesanne on välja töötada Kagu-Euroopa riikide süsteem teabe vahetamiseks ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise üle.

IIRIMAA

Iirimaa oli esindatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastase tegevusprogrammi läbivaatamise ÜRO konverentsil, mis toimus 26. juunist7. juulini 2006 New Yorgis, ja osales aktiivselt selle töös.

ÜRO 61. Peaassambleel kuulus Iirimaa mitme väike- ja kergrelvi käsitleva resolutsiooni, nende seas resolutsiooni 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”, esitajate hulka. Lisaks hääletas Iirimaa mitme teise samalaadse, väike- ja kergrelvi käsitleva resolutsiooni poolt.

Iirimaa esitas aastaaruanded Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tavarelvastuse registrile ja andis sõjaliste kulutuste kohta aru OSCE-le.

Iirimaa on Wassenaari kokkuleppe osalisriik ja välisministeerium ning ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium osalesid 2006. aastal kõigil kokkuleppe raames peetud koosolekutel.

ITAALIA

ÜRO

Itaalia osales 2006. aastal ÜRO väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastase 2001. aasta tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsil, mis toimus 26. juunist7. juulini 2006 New Yorgis. ÜRO Peaassamblee 61. istungil kuulus Itaalia järgmiste vastuvõetud, väike- ja kergrelvadega seotud resolutsioonide esitajate hulka:

| — | resolutsioon 61/71 riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks antava abi kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 61/71 riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks antava abi kohta;

| — | resolutsioon 61/72 tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 61/72 tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide kohta;

| — | resolutsioon 61/77 läbipaistvuse kohta relvastuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 61/77 läbipaistvuse kohta relvastuse valdkonnas;

| — | resolutsioon 61/89 tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtseid rahvusvahelisi standardeid kehtestava relvakaubanduslepingu kohta; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 61/89 tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtseid rahvusvahelisi standardeid kehtestava relvakaubanduslepingu kohta;

| — | resolutsioon 61/101 Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta. |
| --- | --- |

—

resolutsioon 61/101 Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta.

Itaalia hääletas ka resolutsiooni nr 61/66 (milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte) poolt.

OSCE

Itaalia jätkas 2006. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastuvõetud väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi rakendamist. Sellega seoses on Itaalia ajakohastanud eespool nimetatud OSCE dokumendis sätestatud väike- ja kergrelvade põhiaspektide (tootmine, märgistamine, ekspordikontroll, vahendus, hävitamistehnikad) kohta vahetatavat teavet.

LÄTI

[teavet ei esitatud]

LEEDU

Leedu võttis osa ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsist (26. juuni–7. juuli 2006) ning toetas ELi kokkulepitud seisukohti, rõhutades eriti kontrolli võõrandamise ja vahendamise üle.

ÜRO Peaassamblee esimene komitee

Leedu võttis osa esimese komitee tööst ja hääletas järgmiste väike- ja kergrelvadega seotud resolutsioonide poolt:

| — | 61/66, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

61/66, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte;

| — | 61/82, milles käsitletakse tavarelvastuse kontrolli piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

61/82, milles käsitletakse tavarelvastuse kontrolli piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil.

Leedu kuulus järgmiste resolutsioonide esitajate hulka:

| — | 61/71 riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ning selliste relvade kokkukogumiseks antava abi kohta; |
| --- | --- |

—

61/71 riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ning selliste relvade kokkukogumiseks antava abi kohta;

| — | 61/72 tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide kohta; |
| --- | --- |

—

61/72 tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevate probleemide kohta;

| — | 61/77 läbipaistvuse kohta relvastuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

61/77 läbipaistvuse kohta relvastuse valdkonnas;

| — | 61/89 sellise relvakaubanduslepingu sõlmimise kohta, millega kehtestataks tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid. |
| --- | --- |

—

61/89 sellise relvakaubanduslepingu sõlmimise kohta, millega kehtestataks tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid.

Leedu toetab õiguslikult siduvat relvakaubanduslepingut tavarelvastuse rahvusvahelise võõrandamise kompleksse ja tõhusa reguleerimise tagamiseks. Leedu esitab vastuseks ÜRO peasekretäri palvele oma seisukoha.

Vahendustegevus

Leedu määras oma eksperdi osalemiseks valitsusekspertide rühma töös, kus arutatakse edasisi meetmeid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise ennetamisel, tõkestamisel ja likvideerimisel tehtava rahvusvahelise koostöö parandamiseks. Eksperdid kogunevad kolmeks nädalapikkuseks istungiks ning esitavad aruande oma töö tulemuste kohta peaassamblee 62. istungjärgule.

Muud rahvusvahelise koostöö vormid

Korrapäraselt viiakse läbi Põhja- ja Baltimaade ekspordikontrolli alaseid kohtumisi. Relvastuskontrolli alal töötavate riiklike ekspertide võrgustiku olemasolu võimaldab jätkata koostööd riikide vahel.

Leedu kriminaalpolitsei büroo teeb koostööd ELi teiste politseiasutustega. Pidevalt viiakse läbi ühisoperatsioone, et muu hulgas aidata uurida väike- ja kergrelvade salakaubanduse juhtumeid ja nende eest vastutusele võtta.

Leedu eksperdid teevad küsimustikele vastamist, seisukohtade esitamist ja tööseminarides osalemist hõlmava teabevahetuse kaudu koostööd selliste valitsusväliste organisatsioonide (Saferworld, IANSA) esindajatega, kes tegelevad väike- ja kergrelvade valdkonna erinevate aspektidega.

Mitme riigiga (Saksamaa, Läti ja Poola) on alla kirjutatud organiseeritud kuritegevust, uimasteid ja terrorismi käsitlevad kahepoolsed lepingud. Osaliselt käsitletakse lepingutes ka koostööd riikidega, kes seoses väike- ja kergrelvade salakaubandusega muret valmistavad.

LUKSEMBURG

Luksemburg võttis 2006. aastal osa eelkõige järgmiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tööst:

ÜRO

Luksemburg osales väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva tegevusprogrammi rakendamisel saavutatud edu läbivaatamise ÜRO konverentsil, mis toimus New Yorgis ajavahemikus 26. juuni–7. juuli 2006.

ÜRO Peaassamblee

Peaassamblee 61. istungjärgul oli Luksemburg esimeses komitees kas mitme väike- ja kergrelvi ning nende laskemoona käsitleva resolutsiooni (61/89, 61/72, 61/71, 61/79 ja 61/66) esitajate hulgas või hääletas nende resolutsioonide vastuvõtmise poolt.

OSCE

OSCE sai 16 500 eurot humanitaardemineerimiseks ja ohtliku laskemoona liigsete varude hävitamiseks Ukrainas.

MALTA

[teavet ei esitatud]

MADALMAAD

Madalmaad korraldasid ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsi ajal koos Ühendkuningriigiga kõrvalürituse ministritele.

Madalmaad kirjutasid 7. juunil 2006 Genfis toimunud ministrite tippkohtumisel alla Genfi deklaratsioonile relvastatud vägivalla ja arengu kohta. Madalmaad on samuti deklaratsiooni elluviimise edendamiseks loodud ja konkreetse tegevuskava väljatöötanud Genfi tuumikrühma liige.

Jätkuva Madalmaade/Norra väikerelvade vahendamist käsitleva algatuse raames toetasid Madalmaad rahaliselt ja tehniliselt ÜRO desarmeerimisküsimuste osakonna (UNDDA, nüüd UNODA) laiapõhjalisi konsultatsioone vahendustegevuse reguleerimiseks ning rahastasid kahte tööseminari New Yorgis ja Genfis.

Madalmaad juhatasid ÜRO väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku vahendamist käsitleva valitsusekspertide rühma, mis viis oma töö lõpule 2007. aasta juunis.

Madalmaad on OECD arenguabikomitee konfliktide, rahu ja arenguabi koostöö võrgustiku relvastatud vägivalla ja vaesuse vähendamise alase töörühma liige; rühma ülesandeks on väike- ja kergrelvade problemaatika ning relvastatud vägivalla alase poliitika integreerimine ja kaasamine arengu raamprogrammidesse ning julgeolekusektori reformimise programmidesse. Madalmaad osalesid mitmel kõnealust küsimust käsitleval tööseminaril ja koosolekul.

Üks Madalmaade ekspert võttis osa ÜRO tavarelvastuse registri alase ÜRO valitsusekspertide rühma tööst.

Madalmaad esitasid 2006. aastal ÜRO Peaassamblee resolutsiooni läbipaistvuse kohta relvastuse valdkonnas (61/77), mis võeti vastu ühegi vastuhääleta.

OSCE parimate tavade toimimisjuhend: Madalmaad koostasid laskemoona hävitamist käsitleva osa.

POOLA

Poola esindajad võtsid aktiivselt osa tervest reast rahvusvahelistest konverentsidest, kursustest ja seminaridest väike- ja kergrelvadega seotud probleemide teemadel, mille korraldajateks olid ÜRO, OSCE, EL, NATO ning teised rahvusvahelised organisatsioonid. Poola esindajad võtsid osa ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise esimesest konverentsist ning väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku vahendamist käsitleva valitsusekspertide rühma tööst. Poola delegatsioon näitas aktiivsust üles ka Wassenaari kokkuleppe raames, sealhulgas uues, 2006. aastal asutatud väike- ja kergrelvade ning kaasaskantavate õhutõrjesüsteemide transporti ja vahendamist käsitlevas töörühmas.

Kaitseministeeriumi esindaja pidas NATO relvastuskontrolli rakendamise kursustel Oberammergaus loengu rahvusvahelistest väike- ja kergrelvade alastest algatustest. Ministeeriumi esindajad osalesid ka mitmetel seminaridel, kus käsitleti väike- ja kergrelvade ladustamisele ning kontrollile ja laskemoonaladudele esitatavaid standardeid.

Poola toetas 2006. aastal kokku 276 333 USA dollariga NATO, rahupartnerlusprogrammi ja NAMSA sihtfonde. See summa hõlmab 60 000 USA dollarit (ELi osalusel käivitatud) 1,5 miljoni väike- ja kergrelva ning 133 000 tonni laskemoona likvideerimisele Ukrainas suunatud projekti esimese etapi jaoks. (60 000 USA dollarit anti ka endiste sõjaväelaste ümberkvalifitseerumiseks Ukrainas ning 30 000 USA dollarit samal eesmärgi saavutamiseks Serbias ja Montenegros. Lisaks eraldati 66 333 USA dollarit endiste sõjaväelaste reintegratsiooni jaoks Bosnias ja Hertsegoviinas.

PORTUGAL

Portugal osales aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide ning väike- ja kergrelvade temaatikaga seotud piirkondlike mehhanismide töös.

ÜRO tasandil osales Portugal 26. juunist–7. juulini 2006 New Yorgis toimunud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu suunatud ÜRO tegevusprogrammi 2006. aasta läbivaatamiskonverentsil.

ÜRO Peaassamblee 61. istungil toetas Portugal järgmisi vastuvõetud resolutsioone, mis on seotud väike- ja kergrelvadega:

| 1 | resolutsioon 61/77: relvastuse valdkonna läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

1

resolutsioon 61/77: relvastuse valdkonna läbipaistvuse kohta;

| 2 | resolutsioon 61/79: tavarelvade valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlev teave; |
| --- | --- |

2

resolutsioon 61/79: tavarelvade valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlev teave;

| 3 | resolutsioon 61/89: tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtseid rahvusvahelisi standardeid kehtestava relvakaubanduslepingu kohta; |
| --- | --- |

3

resolutsioon 61/89: tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtseid rahvusvahelisi standardeid kehtestava relvakaubanduslepingu kohta;

| 4 | resolutsioon 61/101: Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta. |
| --- | --- |

4

resolutsioon 61/101: Vahemere piirkonnas julgeoleku ja koostöö tugevdamise kohta.

Portugal hääletas ka resolutsioonide 61/66 (väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõik aspektid) ja 61/72 (tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevad probleemid) poolt.

Portugal jätkas 2006. aastal aktiivselt 2000. aasta novembris vastuvõetud OSCE väike- ja kergrelvade dokumendi rakendamist. Selle raames esitas Portugal oma riigi kohta väike- ja kergrelvade tootmist, märgistamist, ekspordikontrolli, vahendamist ja nende hävitamistehnikaid käsitlevad ajakohastatud andmed.

Ekspordikontrolli valdkonnas on Portugal Wassenaari kokkuleppe osaline ning osales eelmisel aastal kaitseministeeriumi ja välisministeeriumi kaudu mitmetel selle rühma kohtumistel.

SLOVAKKIA

Väike- ja kergrelvade alases tegevuses osaleb Slovakkia erinevate rahvusvaheliste foorumite, näiteks ELi, ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkuleppe raames. Slovakkia võttis aktiivselt osa tervest reast rahvusvahelistest konverentsidest, kursustest ja seminaridest väike- ja kergrelvadega seotud probleemide teemadel, mille korraldajateks olid eespool nimetatud ja teised rahvusvahelised organisatsioonid ja millest tähtsaim oli ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise esimene konverents.

SLOVEENIA

Väike- ja kergrelvade alases tegevuses osaleb Sloveenia erinevate rahvusvaheliste foorumite, näiteks ELi, ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkuleppe raames. Lisaks tegevusele OSCE raames, kus Sloveenia 2006. aastal jätkas oma aktiivse rolli täitmist OSCE kolmiku liikmena, keskenduti ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammi läbivaatamise esimesele konverentsile.

HISPAANIA

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO)

Hispaania jätkas 2006. aastal osalemist ÜRO väike- ja kergrelvade alastes meetmetes. Nagu mitmetel foorumitel soovitatud, lülitas Hispaania oma New Yorgis toimunud ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevusprogrammiga seotud koosolekutest osa võtnud delegatsiooni ka parlamendiliikmeid ja kodanikuühiskonna esindajaid.

ÜRO Peaassamblee

ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgu raames kuulus Hispaania esimeses komisjonis järgmiste tavarelvi, väike- ja kergrelvi ning laskemoona käsitlevate resolutsioonide esitajate hulka:

| — | A/Res/61/66, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/66, milles käsitletakse väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõiki aspekte;

| — | A/Res/61/71, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/71, milles käsitletakse riikidele väike- ja kergrelvade salakaubanduse ohjeldamiseks ja nimetatud relvade kokkukogumiseks antavat abi;

| — | A/Res/61/72, milles käsitletakse tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/72, milles käsitletakse tavarelvade laskemoona liigsete varude kogunemisest tulenevaid probleeme;

| — | A/Res/61/76, milles käsitletakse rahu tugevdamist praktiliste desarmeerimismeetmete abil; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/76, milles käsitletakse rahu tugevdamist praktiliste desarmeerimismeetmete abil;

| — | A/Res/61/79, milles käsitletakse tavarelvastuse valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevat teavet; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/79, milles käsitletakse tavarelvastuse valdkonnas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevat teavet;

| — | A/Res/61/82, milles käsitletakse tavarelvastuse kontrolli piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

A/Res/61/82, milles käsitletakse tavarelvastuse kontrolli piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil;

| — | A/Res/61/89, milles käsitletakse sellise relvakaubanduslepingu sõlmimist, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid. |
| --- | --- |

—

A/Res/61/89, milles käsitletakse sellise relvakaubanduslepingu sõlmimist, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja võõrandamise ühtsed rahvusvahelised standardid.

OSCE

Hispaania valitsus kiitis 15. septembril 2006 heaks eelarveväliste vahendite eraldamise OSCE poliitilis-sõjaliseks kulutusteks, sealhulgas järgmiste projektide jaoks: 1. Tadžikistan – väike- ja kergrelvade ning tavarelvade programm. II etapp: 100 000 eurot; 2. Tadžikistan – väike- ja kergrelvade ning tavarelvade ladustamine ja füüsiline turvalisus: 50 000 eurot.

Lisaks jätkas Hispaania osalemist OSCE väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude haldamise, liigsete varude hävitamise, ladustamise turvameetmete, laskemoonaladude jne alases projektis Valgevenes. See osalemine hõlmas 100 000-eurose eelarvevälise toetuse eraldamist 2006. aasta juulis.

4. Osalemine Rahvusvahelistel Seminaridel Ja Konverentsidel Või Nende Korraldamine

Hispaania toetas Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide (GRULAC) piirkondlikku kohtumist, mille eesmärk oli valmistuda ÜRO väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsiks, ja oli selle Hispaania rahvusvahelise koostöö (AECI) koolituskeskuses Antiguas, Guatemalas, 2.–4. maini 2006 toimunud ürituse võõrustajaks.

GRULACi konverentsi korraldas Guatemala välisministeerium, kellele osutasid tehnilist ja rahalist abi ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlik keskus (UN-LiREC), ÜRO arenguprogramm (UNDP) ning Hispaania välisasjade ja koostöö ministeerium.

Konverents tõi kokku delegatsioonid enamikust GRULACi riikidest (kokku oli 33 riigist esindatud 28). Mõnede partnerriikide (Soome, Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Hispaania), Šveitsi, Ameerika Ühendriikide, rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonide (OAS, UNDP, DDA) ja kodanikuühiskonna (IANSA, Parliamentary Forum on SALW, CLAVE, IEPADES) esindajad võisid osa võtta konverentsi avatud istungitest. Suursaadik Prasad Kariyawasanil, ÜRO väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva tegevusprogrammi läbivaatamise 2006. aasta konverentsi eesistujal oli võimalus konverentsi avamisel sõna võtta.

Konverentsi peaeesmärk oli ühise piirkondliku lähenemisviisi leidmine, et esitada 2006. aasta 26. juunist7. juulini New Yorgis toimuvale ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsile piirkondlik seisukoht. GRULAC suutis vastu võtta mõistlikult ambitsioonika konsensusliku dokumendi, mis nimetati Antigua Guatemala Deklaratsiooniks.

Muu

Hispaania osales 9.–10. novembril 2006 Montevideos (Uruguai) toimunud väike- ja kergrelvade alase parlamentaarse foorumi esindajate neljandal aastakoosolekul ja toetas seda 30 000 euroga.

Kohal olid kuni kahekümne Euroopa, Ladina-Ameerika ja Aafrika riigi parlamendi esindajad koos Euroopa Parlamendi, Kolumbia, Hispaania, Rootsi, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa ja Norra valitsuste esindajatega, samuti valitsustevaheliste organisatsioonide ja institutsioonide, Üleameerikalise Narkomaaniavastase Komisjoni (ICAD), UNDP ja UN-LiRECi ning mitme valitsusvälise organisatsiooni (SweFOR, IANSA, jt) esindajad.

Tulirelvade ametliku märgistuse vastastikuseks tunnustamiseks ühtsete eeskirjade kehtestamise 1969. aasta konventsiooni osalisriigina võttis Hispaania delegatsioon osa konventsiooni osalisriikide XVIII plenaaristungist Viinis, kus võeti vastu mõned tehnilised otsused tulirelvade märgistamise kohta.

ROOTSI

Rootsi osales aktiivselt ÜRO, OSCE ja NATO/PFF väike- ja kergrelvade alases töös, samuti Wassenaari kokkuleppe raames tehtavas töös.

Rootsi osales aktiivselt ka Läänemere piirkonna piirivalve koostööprojektis, mis on mõeldud piiriülese kuritegevuse, näiteks muu hulgas väike- ja kergrelvade salakaubaveo ja ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemiseks Läänemere piirkonnas.

Mais 2007 esitas Rootsi ÜRO tavarelvastuse registrile aruande 8. valikulises aruandluskategoorias „Teave väike- ja kergrelvade rahvusvahelise võõrandamise kohta” Rootsist 2006. aastal eksporditud väike- ja kergrelvade kohta.

ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik jätkas oma tööseminaride programmi piirkondlike tööseminaride toetamisega näiteks Ida-Aafrikas (Keenias). Nendel tööseminaridel innustati nii piirkondlikke rühmi kui ka üksikuid riike toetama 2006. aasta juunis toimuva läbivaatuskonverentsi eelsel perioodil oma riikide aruannetes, avaldustes ja seisukohtades ühiste kriteeriumide ja -suuniste kasutuselevõtmist väike- ja kergrelvade võõrandamise jaoks.

Ühendkuningriik oli ka kaaseesistujaks OECD arenguabikomitee käimasolevas protsessis, mille eesmärgiks on välja töötada relvastatud vägivalla vähendamise suunised arenguabi osutajatele. 2007. aastal toimub terve rida piirkondlikke tööseminare, millest esimene on kavas läbi viia aprillikuus Guatemalas.

EUROOPA LIIT

ÜRO 2001. aasta tegevusprogrammi läbivaatamise konverentsil esitas Euroopa Liit 30. juunil 2006 põhjaliku ülevaate oma tegevustest väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastase võitluse toetamiseks. Eesistujariigi, kõrge esindaja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alase isikliku esindaja büroo ja komisjoni esindajad tutvustasid üldist väike- ja kergrelvade alast poliitikat, mille aluseks on ELi uus väike- ja kergrelvade ning laskemoona valdkonna strateegia ja selgitasid, kuidas see erinevate vahendite abil konkreetsete tegevuste näol ellu viiakse. Kuulajaskond koosnes valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatest ning väike- ja kergrelvade ekspertidest. Eesistujariigi delegatsiooni koosseisus võtsid osa ka Euroopa Parlamendi liikmed.

Vaatamata sellele, et ÜRO tegevusprogrammi läbivaatamise konverents ei andnud erilisi tulemusi, kinnitas EL oma lõppsõnas, et ta jätkab esirinnas jõupingutusi ja praktilist tööd väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektidega. Ühtlasi rõhutas EL oma püüdlusi ÜRO tegevusprogrammi rakendamiseks ELi tasemel. ELi poolne rahastamine (liikmesriikide, EAFi, ühenduse rahastamise ja ÜVJP eelarvevahendite kaudu) jääb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel üheks peamiseks finantsabi allikaks.

Eesistujariik Austria, kõrge esindaja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alase isikliku esindaja büroo ja Euroopa Komisjon tutvustasid 29. märtsil 2006. aastal Viinis toimunud 479. OSCE julgeolekukoostöö foorumil ühiselt ELi väike- ja kergrelvade alast strateegiat ning muid Euroopa Liidu tegevusi seoses väike- ja kergrelvade ning sõdadest mahajäänud lõhkekehadega. Komisjon ja OSCE leppisid kokku ühise hindamismissiooni korraldamises Novobogdanovka (Ukraina) laskemoonaladudesse ja tegid kokkuleppe teoks. Missiooni tulemusena tervitasid Ukraina kaitseministeerium, välisministeerium ja eriolukordade ministeerium komisjoni poolset innustust tööle, mida tehakse seoses Ukraina kompleksse tegevuskavaga, mille abil võideldakse relvade ja laskemoona liigsete varudega seotud probleemidega läbipaistval ja komplekssel moel. Ühtlasi leidsid nad, et seda poliitilist prioriteeti on tingimata vaja kajastada ELi-Ukraina tegevuskavas. Kokkuvõttes andsid komisjon ja OSCE Novobogdanovka laskemoonalaos esinevatele probleemidele ja nende lahendamiseks vajalikele meetmetele ühise hinnangu. Seejärel käivitas EÜ projekti, mis hõlmab vastuseks väljaselgitatud vajadustele kavandatud meetmete paketti. Kolonel Claes Nilsson, OSCE/julgeolekukoostöö foorumi (FSC) koordineerija väike- ja kergrelvade osas, ning kolonel Anders Gardberg, sõjaline vanemnõunik Soome alalises esinduses OSCE juures, esitlesid 28. septembril 2006 ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühmale väike- ja kergrelvi ning tavalaskemoona varusid käsitlevat OSCE tegevust ning ELi võimalikku rolli väike- ja kergrelvade alases OSCE töös.

Ebaseadusliku relvakaubanduse tagajärgede kõrvaldamiseks ja kõnealuste relvade päritolu väljaselgitamiseks on komisjon teinud aktiivset koostööd ELi liikmesriikidega, kolmandate riikide asjaomaste asutustega, rahvusvaheliste organisatsioonidega, akadeemiliste ringkondadega, valitsusväliste organisatsioonidega ja kodanikuühiskonnaga. Ebaseaduslik relvakaubandus on seotud ebaseadusliku teiste kaupadega kauplemisega, näiteks mineraalidega, naftaga, puiduga ja teemantidega. Kimberley protsessi eesistujaks olemise ajal, 2007. aastal, kavatseb komisjon teha tööd kontrollide läbiviimise parandamiseks, millega võib ära hoida teemantide kasutamise mässuliste rühmitiste relvaostude rahastamiseks või seda takistada.

Euroopa Komisjon võttis osa ELi-AKV parlamentaarse ühisassamblee 23. veebruaril 2006 Brüsselis ja 20.–23. novembril 2006 Barbadosel toimunud istungitest, et toetada ELi-AKV ühisresolutsiooni väike- ja kergrelvade kohta. Nimetatud üritustel tutvustas komisjon ELi väike- ja kergrelvade alast strateegiat ning arengumaades läbiviidavate abiprogrammide põhimõtteid.

Ajavahemikul 2005. aastast kuni 2006. aasta juunini toetas Euroopa Komisjon laiaulatuslikku uurimistegevust teemal „Euroopa tegevuse tugevdamine seoses väike- ja kergrelvade ning sõdadest mahajäänud lõhkekehadega”. See UNIDIRi poolt läbi viidud uurimus hõlmas väike- ja kergrelvade ning sõdadest mahajäänud lõhkekehadega seotud ja erinevate institutsionaalsete skeemide alusel rahastatud tegevuste seni kõige ulatuslikumat hindamist ELis ning sisaldas soovitusi edasiseks ELi poolseks tegevuseks.

4.–5. septembril 2006 osales Euroopa Komisjon Nairobis toimunud „Esimesel ebaseaduslikku relvakaubandust Ida-Aafrika järvede piirkonnas käsitleval rahvusvahelisel kohtumisel”, kus käsitleti Interpoli algatatud projekti „Ebaseaduslik relvakaubandus Ida-Aafrika järvede piirkonnas”.

1. novembril 2006 toimus Belgradis väike- ja kergrelvade Euroopa Komisjoni 2005. aasta katseprojekti (ELi ja Lääne-Balkani riikide toetuskava) osana esimene ELi ja Lääne-Balkani riikide parlamentidevaheline väike- ja kergrelvi käsitlev foorum.

G8 tippkohtumise, Wassenaari kokkuleppe ja OSCE tegevuse raames toetas Euroopa Liit eraldi õhuvedude abil toimuva salakaubanduse alaseid algatusi. Euroopa Komisjon korraldas 13. septembril 2006 mitteametliku seminari õhuvedude abil toimuvast väike- ja kergrelvade salakaubaveost tulenevate väljakutsete teemal. Peamiselt komisjoni talitustele ette nähtud seminar oli osalemiseks avatud ka ELi liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile ja nõukogu sekretariaadile. Kaks valitsusvälist organisatsiooni (TransArms ja Amnesty International) tutvustasid kuulajaskonnale oma järeldusi. Euroopa Komisjon on toetanud andmebaasi nende küsimuste kohta teabe kogumiseks Kagu-Euroopas.

---

(1)  Seotud õigusnormide ingliskeelsed tekstid on kättesaadavad aadressil: www.mgip.gov.pl/GOSPODARKA/DKE/English/Laws/ExportControl/.

---

LISA

AUSTRIA

| Alexander Benedict |
| --- |
| Federal Ministry for Foreign Affairs |
| Department II.8 — Global Disarmament, Arms Control, Export |
| Control, Multilateral Atomic Energy Issues and IAEA |
| Minoritenplatz 8 |
| A-1014 Vienna |
| Tel.: (43-50) 11 50 33 54 |
| Faks: (43-50) 11 59 53 54 |
| E-post: alexander.benedict@bmeia.gv.at |
| www.bmeia.gv.at |

Alexander Benedict

Federal Ministry for Foreign Affairs

Department II.8 — Global Disarmament, Arms Control, Export

Control, Multilateral Atomic Energy Issues and IAEA

Minoritenplatz 8

A-1014 Vienna

Tel.: (43-50) 11 50 33 54

Faks: (43-50) 11 59 53 54

E-post: alexander.benedict@bmeia.gv.at

www.bmeia.gv.at

BELGIA

| Federal Public Service Foreign Affairs |
| --- |
| International Security Division |
| Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate |
| Rue des Petits Carmes 15 |
| B-1000 Brussels |
| Tel.: (32-2) 501 37 10 |
| Faks: (32-2) 501 38 22 |
| E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be |

Federal Public Service Foreign Affairs

International Security Division

Non-proliferation, Disarmament and Arms Control Directorate

Rue des Petits Carmes 15

B-1000 Brussels

Tel.: (32-2) 501 37 10

Faks: (32-2) 501 38 22

E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGAARIA

| Dr. Petio Petev |
| --- |
| Director |
| NATO and International Security Directorate |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria |
| Alexander Zhendov Street 2 |
| BG-1040 Sofia |
| Tel.: (359-2) 948 22 44 |
| Faks: (359-2) 873 42 62 |
| E-post: int.security@mfa.government.bg |

Dr. Petio Petev

Director

NATO and International Security Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

Alexander Zhendov Street 2

BG-1040 Sofia

Tel.: (359-2) 948 22 44

Faks: (359-2) 873 42 62

E-post: int.security@mfa.government.bg

KÜPROS

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Multilateral Relations |
| Leoforos Proedrikou |
| CY-1447 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 401152 |
| Faks: (357) 22 661881, (357) 22 665313, (357) 22 665778 |
| E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Multilateral Relations

Leoforos Proedrikou

CY-1447 Nicosia

Tel.: (357) 22 401152

Faks: (357) 22 661881, (357) 22 665313, (357) 22 665778

E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

TŠEHHI VABARIIK

| UN Department |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Loretánské námìstí 5 |
| CZ-118 00 Praha 1 |
| Tel.: (420-2) 241 82 324 |
| Faks: (420-2) 241 82 026 |
| E-post: osn_sekretariat@mzv.cz |

UN Department

Ministry of Foreign Affairs

Loretánské námìstí 5

CZ-118 00 Praha 1

Tel.: (420-2) 241 82 324

Faks: (420-2) 241 82 026

E-post: osn_sekretariat@mzv.cz

TAANI

| Ministry of Foreign Affairs of Denmark |
| --- |
| Security Policy Department |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 Copenhagen K |
| Tel.: (45-33) 92 06 93 |
| Faks: (45-33) 92 18 04 |
| E-post: sp@um.dk |

Ministry of Foreign Affairs of Denmark

Security Policy Department

Asiatisk Plads 2

DK-1448 Copenhagen K

Tel.: (45-33) 92 06 93

Faks: (45-33) 92 18 04

E-post: sp@um.dk

EESTI

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| First Political department |
| Tel.: (372-6) 37 71 00 |
| Faks: (372-6) 37 71 99 |
| E-post: armscontrol@mfa.ee, stratkom@mfa.ee |

Ministry of Foreign Affairs

First Political department

Tel.: (372-6) 37 71 00

Faks: (372-6) 37 71 99

E-post: armscontrol@mfa.ee, stratkom@mfa.ee

SOOME

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Political Department |
| Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation |
| P.O. Box 176 |
| FIN-00161 Helsinki |
| Tel.: (358-9) 16 05 51 10 |
| Faks: (358-9) 16 05 60 66 |
| E-post: POL-05@formin.fi |

Ministry of Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-proliferation

P.O. Box 176

FIN-00161 Helsinki

Tel.: (358-9) 16 05 51 10

Faks: (358-9) 16 05 60 66

E-post: POL-05@formin.fi

PRANTSUSMAA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament |
| Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control |
| Tel.: (33-1) 43 17 40 70 |
| Faks: (33-1) 43 17 49 52 |
| E-post: Jean-Francois Guillaume@diplomatie.gouv.fr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control

Tel.: (33-1) 43 17 40 70

Faks: (33-1) 43 17 49 52

E-post: Jean-Francois Guillaume@diplomatie.gouv.fr

SAKSAMAA

| Federal Foreign Office |
| --- |
| Division 241 |
| Conventional Arms Control |
| Werderscher Markt 1 |
| D-10117 Berlin |
| Tel.: (49-30) 50 00 42 72 |
| Faks: (49-30) 50 00 542 72 |
| E-post: 241-0@diplo.de |

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Werderscher Markt 1

D-10117 Berlin

Tel.: (49-30) 50 00 42 72

Faks: (49-30) 50 00 542 72

E-post: 241-0@diplo.de

KREEKA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate of United Nations and International Organisations |
| Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control |
| GR-Athens |
| Tel.: (30-210) 368 25 40 |
| Faks: (30-210) 368 22 39 |
| E-post: d01@mfa.gr |

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of United Nations and International Organisations

Section of Non-proliferation, Disarmament and Arms Control

GR-Athens

Tel.: (30-210) 368 25 40

Faks: (30-210) 368 22 39

E-post: d01@mfa.gr

UNGARI

| Security Policy and Non-proliferation Department |
| --- |
| Arms Control and Non-Proliferation Section |
| MFA Hungary |
| Tel.: (36-1) 458 11 05 |
| Faks: (36-1) 375 09 22 |
| E-post: bpnf@kum.hu |

Security Policy and Non-proliferation Department

Arms Control and Non-Proliferation Section

MFA Hungary

Tel.: (36-1) 458 11 05

Faks: (36-1) 375 09 22

E-post: bpnf@kum.hu

Kontaktisikud:

Zoltán PAPP (zpapp@kum.hu)

Balázs GÉCZY (bgeczy@kum.hu)

Szabolcs OSVÁT (szosvat@kum.hu)

IIRIMAA

| National Point of Contact |
| --- |
| Disarmament and Non-Proliferation Section |
| Department of Foreign Affairs |
| 79 St Stephens Green |
| Dublin 2 |
| Tel.: (353-1) 408 20 76 |
| Faks: (353-1) 408 23 83 |

National Point of Contact

Disarmament and Non-Proliferation Section

Department of Foreign Affairs

79 St Stephens Green

Dublin 2

Tel.: (353-1) 408 20 76

Faks: (353-1) 408 23 83

ITAALIA

| Counsellor Emanuele Farruggia |
| --- |
| Disarmament and Non Proliferation Division |
| General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights |
| Italian Ministry of Foreign Affairs |
| Piazzale della Farnesina 1 |
| I-00194 — Rome |
| Tel.: (39-06) 36 91 40 00 |
| Faks: (39-06) 323 59 27 |
| E-post: emanuele.farruggia @esteri.it |

Counsellor Emanuele Farruggia

Disarmament and Non Proliferation Division

General Department for Multilateral Political Affairs and Human Rights

Italian Ministry of Foreign Affairs

Piazzale della Farnesina 1

I-00194 — Rome

Tel.: (39-06) 36 91 40 00

Faks: (39-06) 323 59 27

E-post: emanuele.farruggia @esteri.it

LÄTI

| Non-proliferation and Arms Control Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia |
| Brivibas blvd. 36 |
| LV-1395 Rîga |
| Tel.: (371-7) 01 64 56, (371-7) 01 61 56 |
| Faks: (371-7) 22 72 26 |

Non-proliferation and Arms Control Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Brivibas blvd. 36

LV-1395 Rîga

Tel.: (371-7) 01 64 56, (371-7) 01 61 56

Faks: (371-7) 22 72 26

LEEDU

| Arms Control, Non-proliferation and Disarmament Division |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaižganto 2, |
| LT-01511 Vilnius |
| Tel.: (370-5) 236 25 79 |
| Faks: (370-5) 236 25 19 |
| E-post: dovydas.spokauskas@urm.lt |

Arms Control, Non-proliferation and Disarmament Division

Security Policy Department

J. Tumo-Vaižganto 2,

LT-01511 Vilnius

Tel.: (370-5) 236 25 79

Faks: (370-5) 236 25 19

E-post: dovydas.spokauskas@urm.lt

LUKSEMBURG

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Ms Tessy Seidenthal |
| 5 rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel.: (352) 478 24 69 |
| Faks: (352) 22 19 89 |
| E-post: tessy.seidenthal@mae.etat.lu |

Ministry of Foreign Affairs

Ms Tessy Seidenthal

5 rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel.: (352) 478 24 69

Faks: (352) 22 19 89

E-post: tessy.seidenthal@mae.etat.lu

MALTA

| Mr Andrew Seychell |
| --- |
| Assistant Commissioner of Police |
| Police Force General Headquarters |
| Floriana |
| Malta |
| Tel.: (356-21) 247 800 |
| Faks: (356-21) 247 922 |
| E-post: andrew.seychell@gov.mt |

Mr Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana

Malta

Tel.: (356-21) 247 800

Faks: (356-21) 247 922

E-post: andrew.seychell@gov.mt

MADALMAAD

| Desk Officer for Small Arms and Light Weapons |
| --- |
| Netherlands Ministry of Foreign Affairs |
| Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW) |
| P.O. Box 20061 |
| 2500 EB The Hague, Netherlands |
| Tel.: (31-70) 348 55 62 |
| Faks: (31-70) 348 54 79 |

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Arms Export Policy Division and Arms Control (DVB/WW)

P.O. Box 20061

2500 EB The Hague, Netherlands

Tel.: (31-70) 348 55 62

Faks: (31-70) 348 54 79

POOLA

| Department of Security Policy |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| PL-00-580 Warsaw |
| Tel.: (48-22) 523 92 06 |
| Faks: (48-22) 523 93 03 |
| E-post: anna.tyszkiewicz@msz.gov.pl, dpb@msz.gov.pl |

Department of Security Policy

Ministry of Foreign Affairs

Al. J. Ch. Szucha 23

PL-00-580 Warsaw

Tel.: (48-22) 523 92 06

Faks: (48-22) 523 93 03

E-post: anna.tyszkiewicz@msz.gov.pl, dpb@msz.gov.pl

| Division of International Operational Police Cooperation |
| --- |
| Criminal Intelligence Bureau |
| National Police Headquarters, ul. Puławska 148/150 |
| PL-02-514 Warsaw |
| Tel.: (48-22) 601 23 59 |
| Faks: (48-22) 601 26 74 |
| E-post: ncbwarsaw@kgp.gov.pl |

Division of International Operational Police Cooperation

Criminal Intelligence Bureau

National Police Headquarters, ul. Puławska 148/150

PL-02-514 Warsaw

Tel.: (48-22) 601 23 59

Faks: (48-22) 601 26 74

E-post: ncbwarsaw@kgp.gov.pl

PORTUGAL

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Disarmament and Non-proliferation Unit |
| Largo do Rilvas |
| P-1399-030 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 394 62 95 |
| Faks: (351-21) 394 60 37 |
| E-post: dsd2@sg.mne.gov.pt |

Ministry of Foreign Affairs

Disarmament and Non-proliferation Unit

Largo do Rilvas

P-1399-030 Lisboa

Tel.: (351-21) 394 62 95

Faks: (351-21) 394 60 37

E-post: dsd2@sg.mne.gov.pt

RUMEENIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Counter-Terrorism and Arms Control Division |
| Tel.: (40-21) 319 68 57 |
| Faks: (40-21) 319 23 63 |
| E-post: oncat@mae.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Counter-Terrorism and Arms Control Division

Tel.: (40-21) 319 68 57

Faks: (40-21) 319 23 63

E-post: oncat@mae.ro

Täiendav kontaktpunkt:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| National Agency for Exports Control |
| Conventional Arms Division |
| Tel.: (40-21) 311 11 93 |
| Faks: (40-21) 311 12 97 |
| E-post: ancex@ancex.ro |

Ministry of Foreign Affairs

National Agency for Exports Control

Conventional Arms Division

Tel.: (40-21) 311 11 93

Faks: (40-21) 311 12 97

E-post: ancex@ancex.ro

SLOVAKKIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of OSCE and Disarmament |
| Hlboka cesta 2 |
| SK-833 36 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 59 78 31 41 |
| Faks: (421-2) 59 78 31 49 |
| E-post: obod@foreign.gov.sk |

Ministry of Foreign Affairs

Department of OSCE and Disarmament

Hlboka cesta 2

SK-833 36 Bratislava

Tel.: (421-2) 59 78 31 41

Faks: (421-2) 59 78 31 49

E-post: obod@foreign.gov.sk

SLOVEENIA

| Ms Irina Gorsic |
| --- |
| Arms Control and Non-proliferation Unit |
| Security Policy Division |
| Ministry of Foreign Affairs |
| Prešernova ulica 25, |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Tel.: (386-1) 478 12 50 |
| Faks: (386-1) 478 22 29 |

Ms Irina Gorsic

Arms Control and Non-proliferation Unit

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova ulica 25,

SLO-1000 Ljubljana

Tel.: (386-1) 478 12 50

Faks: (386-1) 478 22 29

HISPAANIA

| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC) |
| --- |
| Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo, |
| No Proliferación y Desarme |
| Subdirección General de No Proliferación y Desarme |
| Luis Gómez Nogueira, |
| Jefe de Área de Desarme |
| Calle Serrano Galvache, 26 |
| E-28071 Madrid |
| Tel.: (34-91) 379 17 59 |
| Faks: (34-91) 394 86 78 |
| E-post: luis.gomez@mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (MAEC)

Dirección General de Asuntos Internacionales de Terrorismo,

No Proliferación y Desarme

Subdirección General de No Proliferación y Desarme

Luis Gómez Nogueira,

Jefe de Área de Desarme

Calle Serrano Galvache, 26

E-28071 Madrid

Tel.: (34-91) 379 17 59

Faks: (34-91) 394 86 78

E-post: luis.gomez@mae.es

ROOTSI

| Department for Disarmament and Non-Proliferation |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs |
| S-103 39 Stockholm |
| Tel.: (46-8) 405 10 00 |
| Faks: (46-8) 723 11 76 |
| E-post: UD-NIS@foreign.ministry.se |

Department for Disarmament and Non-Proliferation

Ministry of Foreign Affairs

S-103 39 Stockholm

Tel.: (46-8) 405 10 00

Faks: (46-8) 723 11 76

E-post: UD-NIS@foreign.ministry.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Philip Tissot |
| --- |
| Deputy Head of Security Policy Group |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| United Kingdom |
| Tel.: (44-20) 70 08 39 28 |
| Faks: (44-20) 70 08 26 35 |
| E-post: Philip.Tissot@fco.gov.uk |

Philip Tissot

Deputy Head of Security Policy Group

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

United Kingdom

Tel.: (44-20) 70 08 39 28

Faks: (44-20) 70 08 26 35

E-post: Philip.Tissot@fco.gov.uk

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU PEASEKRETARIAAT (GENERAL SECRETARIAT OF THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION)

| Office of the Personal Representative on Non-Proliferation |
| --- |
| Rue de Loi, 175 |
| B-1049 Brussels |
| Tel.: (32-2) 281 80 44 |
| Faks: (32-2) 281 81 55 |
| E-post: secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| www.consilium.europa.eu/wmd |

Office of the Personal Representative on Non-Proliferation

Rue de Loi, 175

B-1049 Brussels

Tel.: (32-2) 281 80 44

Faks: (32-2) 281 81 55

E-post: secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

EUROOPA KOMISJON (EUROPEAN COMMISSION)

| Directorate General for External Relations |
| --- |
| Luigi Narbone |
| Tel.: (32-2) 298 73 21 |
| Faks: (32-2) 295 05 80 |
| E-post: luigi.narbone@ec.europa.eu |

Directorate General for External Relations

Luigi Narbone

Tel.: (32-2) 298 73 21

Faks: (32-2) 295 05 80

E-post: luigi.narbone@ec.europa.eu

---