# Eiropas Savienības C 273/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 273 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 15. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 273

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 15. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 273/01 | Revīzijas palātas Gada pārskats par budžeta izpildi 2006. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2007/C 273/01

Revīzijas palātas Gada pārskats par budžeta izpildi 2006. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/1

---

Image

Saskaņā ar EK Līguma 248. panta 1. un 4. punktu un 129. un 143. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kura grozīta ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006,

Eiropas Kopienu Revīzijas palāta 2007. gada 27. septembra sēdē pieņēma

2006. finanšu gada pārskatu par budžeta izpildi.

Šis pārskats kopā ar Komisijas atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīts iestādēm, kas apstiprina budžeta izpildi, un pārējām iestādēm.

(2007/C 273/01)

---

SATURS

Vispārējs ievads

| 1. nodaļa | – | Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija |
| --- | --- | --- |

1. nodaļa

–

Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija

| 2. nodaļa | – | Komisijas iekšējā kontrole |
| --- | --- | --- |

2. nodaļa

–

Komisijas iekšējā kontrole

| 3. nodaļa | – | Budžeta pārvaldība |
| --- | --- | --- |

3. nodaļa

–

Budžeta pārvaldība

| 4. nodaļa | – | Ieņēmumi |
| --- | --- | --- |

4. nodaļa

–

Ieņēmumi

| 5. nodaļa | – | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- | --- |

5. nodaļa

–

Kopējā lauksaimniecības politika

| 6. nodaļa | – | Struktūrpolitika |
| --- | --- | --- |

6. nodaļa

–

Struktūrpolitika

| 7. nodaļa | – | Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība |
| --- | --- | --- |

7. nodaļa

–

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| 8. nodaļa | – | Ārējās darbības |
| --- | --- | --- |

8. nodaļa

–

Ārējās darbības

| 9. nodaļa | – | Pirmspievienošanās stratēģija |
| --- | --- | --- |

9. nodaļa

–

Pirmspievienošanās stratēģija

| 10. nodaļa | – | Administratīvie izdevumi |
| --- | --- | --- |

10. nodaļa

–

Administratīvie izdevumi

| 11. nodaļa | – | Finanšu instrumenti un banku darbības |
| --- | --- | --- |

11. nodaļa

–

Finanšu instrumenti un banku darbības

| I pielikums | – | Finanšu informācija par vispārējo budžetu |
| --- | --- | --- |

I pielikums

–

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

| II pielikums | – | Kopš 2002. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi |
| --- | --- | --- |

II pielikums

–

Kopš 2002. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Šis dokuments par 2006. finanšu gadu ietver Palātas 30. gada pārskatu par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi. Gada pārskats par Eiropas Attīstības fondiem ir sniegts atsevišķā sējumā. |
| --- | --- |

0.1.

Šis dokuments par 2006. finanšu gadu ietver Palātas 30. gada pārskatu par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi. Gada pārskats par Eiropas Attīstības fondiem ir sniegts atsevišķā sējumā.

| 0.2. | Struktūra Gada pārskatam par vispārējā budžeta izpildi ir šāda: 1. nodaļa – Ticamības deklarācija; 2. nodaļa – Komisijas iekšējās kontroles sistēma; 3. nodaļa – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību; 4.–10. nodaļa – ieņēmumi un darbības, ko finansē no dažādām budžeta daļām, kuras atbilst finanšu perspektīvas pozīcijām; 11. nodaļa – finanšu instrumenti un banku darbība. Pārskatam pievienotas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes. |
| --- | --- |

0.2.

Struktūra Gada pārskatam par vispārējā budžeta izpildi ir šāda: 1. nodaļa – Ticamības deklarācija; 2. nodaļa – Komisijas iekšējās kontroles sistēma; 3. nodaļa – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību; 4.–10. nodaļa – ieņēmumi un darbības, ko finansē no dažādām budžeta daļām, kuras atbilst finanšu perspektīvas pozīcijām; 11. nodaļa – finanšu instrumenti un banku darbība. Pārskatam pievienotas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes.

| 0.3. | Nodaļās, kas attiecas uz ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām, ir šādi galvenie elementi:






  — | sīka analīze par rezultātiem, kas gūti, veicot Ticamības deklarācijai vajadzīgo revīzijas darbu, t. i., sagatavojot īpašos izvērtējumus, |
| --- | --- | --- |

0.3.

Nodaļās, kas attiecas uz ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām, ir šādi galvenie elementi:

—

sīka analīze par rezultātiem, kas gūti, veicot Ticamības deklarācijai vajadzīgo revīzijas darbu, t. i., sagatavojot īpašos izvērtējumus,

| — | rezultāti, kas gūti, pārbaudot, kā tiek pildīti Palātas un budžeta lēmējiestāžu ieteikumi, kuri formulēti iepriekšējās revīzijās, |
| --- | --- |

—

rezultāti, kas gūti, pārbaudot, kā tiek pildīti Palātas un budžeta lēmējiestāžu ieteikumi, kuri formulēti iepriekšējās revīzijās,

| — | to īpašo ziņojumu saraksts, ko Palāta publicējusi kopš iepriekšējā gada pārskata. |
| --- | --- |

—

to īpašo ziņojumu saraksts, ko Palāta publicējusi kopš iepriekšējā gada pārskata.

| 0.4. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir vērtējums par to, kā darbojas galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemēro ieņēmumiem un katrai izdevumu jomai, un rezultāti, kas gūti Palātas veiktās pakārtoto darījumu pārbaudēs. Palātas vispārējais šo elementu novērtējums veido pamatu Ticamības deklarācijai, kas sniegta 1. nodaļā, kurā tagad iekļauta tabula, kurā apkopots Palātas izvērtējums par pārraudzības un kontroles sistēmu darbību un kļūdu diapazons katrai budžeta jomai. Pielikumos, kas papildina 4.–9. nodaļu, ir norādīti elementi, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

0.4.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir vērtējums par to, kā darbojas galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemēro ieņēmumiem un katrai izdevumu jomai, un rezultāti, kas gūti Palātas veiktās pakārtoto darījumu pārbaudēs. Palātas vispārējais šo elementu novērtējums veido pamatu Ticamības deklarācijai, kas sniegta 1. nodaļā, kurā tagad iekļauta tabula, kurā apkopots Palātas izvērtējums par pārraudzības un kontroles sistēmu darbību un kļūdu diapazons katrai budžeta jomai. Pielikumos, kas papildina 4.–9. nodaļu, ir norādīti elementi, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai.

| 0.5. | Kā Palāta to ir vairākkārt norādījusi, ES budžeta pienācīgas pārvaldības pamatā ir pietiekamu un adekvātu iekšējās kontroles sistēmu darbība Komisijā un dalībvalstīs. Pēdējos dažos gados Palāta savos gada pārskatos ir atzinīgi novērtējusi Komisijas centienus veicināt un piemērot uzlabotas kontroles un pārvaldības procedūras. Pārskats par 2006. gadu turpina šo tendenci: tajā ir norādītas jomas, kurās panākti uzlabojumi – dažkārt nozīmīgi –, kā arī izceltas lielas izdevumu jomas, kurās stāvoklis joprojām ir neapmierinošs. |
| --- | --- |

0.5.

Kā Palāta to ir vairākkārt norādījusi, ES budžeta pienācīgas pārvaldības pamatā ir pietiekamu un adekvātu iekšējās kontroles sistēmu darbība Komisijā un dalībvalstīs. Pēdējos dažos gados Palāta savos gada pārskatos ir atzinīgi novērtējusi Komisijas centienus veicināt un piemērot uzlabotas kontroles un pārvaldības procedūras. Pārskats par 2006. gadu turpina šo tendenci: tajā ir norādītas jomas, kurās panākti uzlabojumi – dažkārt nozīmīgi –, kā arī izceltas lielas izdevumu jomas, kurās stāvoklis joprojām ir neapmierinošs.

| 0.6. | Redzamākā uzlabojumu joma ir lauksaimniecība, kurā Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazinājumu pakārtotajos darījumos, kaut arī tas joprojām ir virs būtiskuma sliekšņa. Tas nozīmē, ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma – ja to pareizi piemēro – joprojām ir efektīva un arī vienotā maksājuma shēmas ieviešanai ir pozitīvas sekas. |
| --- | --- |

0.6.

Redzamākā uzlabojumu joma ir lauksaimniecība, kurā Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazinājumu pakārtotajos darījumos, kaut arī tas joprojām ir virs būtiskuma sliekšņa. Tas nozīmē, ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma – ja to pareizi piemēro – joprojām ir efektīva un arī vienotā maksājuma shēmas ieviešanai ir pozitīvas sekas.

| 0.7. | Neskatoties uz minētajiem sasniegumiem, Palātas revīzija, kas veikta citās kopējās lauksaimniecības politikas izdevumu jomās, struktūrpasākumos un iekšējā nozaru politikā, rāda, ka sarežģītiem noteikumiem, neskaidriem atbilstīguma kritērijiem vai sarežģītām tiesību aktu prasībām ir būtiska ietekme uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šajās jomās, kas aptver ievērojamu daļu budžeta, deklarēto izdevumu pārbaude, kas galvenokārt balstās uz saņēmēju sniegto informāciju, daudzos gadījumos ir nepietiekama gan pārbaužu skaita, gan tvēruma ziņā, un bieži tai nav pienācīgas kvalitātes. |
| --- | --- |

0.7.

Neskatoties uz minētajiem sasniegumiem, Palātas revīzija, kas veikta citās kopējās lauksaimniecības politikas izdevumu jomās, struktūrpasākumos un iekšējā nozaru politikā, rāda, ka sarežģītiem noteikumiem, neskaidriem atbilstīguma kritērijiem vai sarežģītām tiesību aktu prasībām ir būtiska ietekme uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šajās jomās, kas aptver ievērojamu daļu budžeta, deklarēto izdevumu pārbaude, kas galvenokārt balstās uz saņēmēju sniegto informāciju, daudzos gadījumos ir nepietiekama gan pārbaužu skaita, gan tvēruma ziņā, un bieži tai nav pienācīgas kvalitātes.

| 0.8. | 2006. gadā pieņēma būtiskas izmaiņas Finanšu regulā. Apstiprināja arī stingrākus nozaru noteikumus, kas daļēji attiecas uz 2007.–2013. gadu. Šo pasākumu mērķis ir vienkāršot sistēmas un procedūras un tajā pašā laikā stiprināt kontroles mehānismus. Tiem tādējādi ir iespēja panākt labāku budžeta izpildi turpmākajos gados. Palāta deva savu ieguldījumu šajos procesos atzinumu veidā, un tā cieši uzraudzīs to izmantošanu. Palāta izvērtēja arī to, kā īsteno Komisijas Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kuru pieņēma 2006. gada sākumā, un konstatēja, ka tā ietekmi, visticamāk, varēs redzēt tikai vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

0.8.

2006. gadā pieņēma būtiskas izmaiņas Finanšu regulā. Apstiprināja arī stingrākus nozaru noteikumus, kas daļēji attiecas uz 2007.–2013. gadu. Šo pasākumu mērķis ir vienkāršot sistēmas un procedūras un tajā pašā laikā stiprināt kontroles mehānismus. Tiem tādējādi ir iespēja panākt labāku budžeta izpildi turpmākajos gados. Palāta deva savu ieguldījumu šajos procesos atzinumu veidā, un tā cieši uzraudzīs to izmantošanu. Palāta izvērtēja arī to, kā īsteno Komisijas Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kuru pieņēma 2006. gada sākumā, un konstatēja, ka tā ietekmi, visticamāk, varēs redzēt tikai vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| 0.9. | Kā izklāstīts 1. nodaļā, Palāta konstatēja, ka sekmīgi turpinās uzkrājumu grāmatvedības ieviešana – Komisijas svarīgs un sarežģīts uzdevums, kuru uzsāka 2005. gadā. Zināmas nepilnības tomēr joprojām ir, jo īpaši attiecībā uz tās informācijas reģistrēšanu un apstrādi, kas saistīta ar priekšfinansējumu un vēl nenoslēgtiem faktūrrēķiniem. |
| --- | --- |

0.9.

Kā izklāstīts 1. nodaļā, Palāta konstatēja, ka sekmīgi turpinās uzkrājumu grāmatvedības ieviešana – Komisijas svarīgs un sarežģīts uzdevums, kuru uzsāka 2005. gadā. Zināmas nepilnības tomēr joprojām ir, jo īpaši attiecībā uz tās informācijas reģistrēšanu un apstrādi, kas saistīta ar priekšfinansējumu un vēl nenoslēgtiem faktūrrēķiniem.

| 0.10. | Nozīmīgas nesenas izmaiņas ir jaunā prasība dalībvalstīm sniegt gada kopsavilkumu par pieejamajām revīzijām un atzinumiem, dažu dalībvalstu brīvprātīga iniciatīva sagatavot dalībvalstu apliecinājumus un dažu valstu revīzijas iestāžu lēmumi publicēt revīzijas ziņojumus par ES līdzekļu pārvaldību. Dalībvalstu apliecinājumus galvenokārt izmanto, lai atskaitītos valstu parlamentiem. Tie var būt svarīgi Komisijai saistībā ar tās vispārējiem budžeta pārvaldības pienākumiem, jo īpaši uzraudzības lomu. Savā 2007. gada jūlija Atzinumā Nr. 6/2007 Palāta pauž, ka visi šie elementi – ja tos pareizi ievieš – varētu veicināt ES līdzekļu pārvaldības un kontroles uzlabošanu dalībvalstīs. Atzinumā arī norādīti nosacījumi, lai šie elementi varētu dot pievienoto vērtību un lai Palāta varētu tos izmantot, ievērojot starptautisko revīzijas standartu prasības. |
| --- | --- |

0.10.

Nozīmīgas nesenas izmaiņas ir jaunā prasība dalībvalstīm sniegt gada kopsavilkumu par pieejamajām revīzijām un atzinumiem, dažu dalībvalstu brīvprātīga iniciatīva sagatavot dalībvalstu apliecinājumus un dažu valstu revīzijas iestāžu lēmumi publicēt revīzijas ziņojumus par ES līdzekļu pārvaldību. Dalībvalstu apliecinājumus galvenokārt izmanto, lai atskaitītos valstu parlamentiem. Tie var būt svarīgi Komisijai saistībā ar tās vispārējiem budžeta pārvaldības pienākumiem, jo īpaši uzraudzības lomu. Savā 2007. gada jūlija Atzinumā Nr. 6/2007 Palāta pauž, ka visi šie elementi – ja tos pareizi ievieš – varētu veicināt ES līdzekļu pārvaldības un kontroles uzlabošanu dalībvalstīs. Atzinumā arī norādīti nosacījumi, lai šie elementi varētu dot pievienoto vērtību un lai Palāta varētu tos izmantot, ievērojot starptautisko revīzijas standartu prasības.

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un informācija tās pamatošanai

SATURS

| I–XIV | Revīzijas palātas atzinums par pārskatu ticamību Eiropas Parlamentam un Padomei |
| --- | --- |

I–XIV

| VII–IX | Atzinums par pārskatu ticamību |
| --- | --- |

VII–IX

| X–XIV | Atzinums par pakārtoto darījumu likumību un pareizību |
| --- | --- |

X–XIV

| 1.1.–1.42. | Informācija Ticamības deklarācijas pamatošanai |
| --- | --- |

1.1.–1.42.

| 1.1.–1.5. | Ievads |
| --- | --- |

1.1.–1.5.

| 1.6.–1.37. | Pārskatu ticamība |
| --- | --- |

1.6.–1.37.

| 1.6.–1.8. | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

1.6.–1.8.

| 1.9. | Revīzijas tvērums un metode |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10.–1.21. | Pārejas uz uzkrājumu grāmatvedību nostiprināšana |
| --- | --- |

1.10.–1.21.

| 1.22.–1.36. | Konsolidētie finanšu pārskati 2006. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

1.22.–1.36.

| 1.37. | Konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38.–1.42. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

1.38.–1.42.

| 1.38.–1.39. | Palātas pieeja |
| --- | --- |

1.38.–1.39.

| 1.40.–1.42. | 2006. gada revīzijas rezultāti |
| --- | --- |

1.40.–1.42.

REVĪZIJAS PALĀTAS ATZINUMS PAR PĀRSKATU TICAMĪBU EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

I.

| I. | Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi:






  a) | “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” (1), ko veido “konsolidētie finanšu pārskati” (2) un “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” (3)2006. gada 31. decembrī slēgtajam finanšu gadam, un |
| --- | --- | --- |

Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi:

a)

“Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” (1), ko veido “konsolidētie finanšu pārskati” (2) un “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” (3)2006. gada 31. decembrī slēgtajam finanšu gadam, un

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesisko regulējumu.

| II. | Saskaņā ar Līguma 268. līdz 280. pantu un Finanšu regulas noteikumiem vadības (4) pienākums ir sagatavot un godīgi atspoguļot “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Attiecībā uz “Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu un godīgi atspoguļotu finanšu pārskatus, kuros nav būtisku neprecizitāšu, kas radušās krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), kā arī sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Kopienu galīgos konsolidētos pārskatus” pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis ir sagatavojis galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un struktūru (7) iesniegto informāciju, kā arī konsolidētajiem pārskatiem pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konkrētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos. |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar Līguma 268. līdz 280. pantu un Finanšu regulas noteikumiem vadības (4) pienākums ir sagatavot un godīgi atspoguļot “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Attiecībā uz “Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu un godīgi atspoguļotu finanšu pārskatus, kuros nav būtisku neprecizitāšu, kas radušās krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), kā arī sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Kopienu galīgos konsolidētos pārskatus” pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis ir sagatavojis galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un struktūru (7) iesniegto informāciju, kā arī konsolidētajiem pārskatiem pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konkrētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos.

| b) | Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Tiešajā centralizētajā pārvaldībā izpildes uzdevumus veic Komisijas departamenti. Dalītajā pārvaldībā izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm, decentralizētajā pārvaldībā tos deleģē trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā – citām struktūrām. Kopējā pārvaldībā izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53. līdz 57. pants). Izpildes uzdevumiem ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, saskaņā ar kuriem jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, jāiesniedz lieta Tiesā, lai piedzītu nepareizi samaksātos vai izlietotos līdzekļus. Neatkarīgi no izmantotās ieviešanas metodes Komisija ir pilnībā atbildīga par Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants). |
| --- | --- |

b)

Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Tiešajā centralizētajā pārvaldībā izpildes uzdevumus veic Komisijas departamenti. Dalītajā pārvaldībā izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm, decentralizētajā pārvaldībā tos deleģē trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā – citām struktūrām. Kopējā pārvaldībā izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53. līdz 57. pants). Izpildes uzdevumiem ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, saskaņā ar kuriem jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, jāiesniedz lieta Tiesā, lai piedzītu nepareizi samaksātos vai izlietotos līdzekļus. Neatkarīgi no izmantotās ieviešanas metodes Komisija ir pilnībā atbildīga par Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).

| III. | Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izņemot IV punktā aprakstīto gadījumu, Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) un Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskās organizācijas (INTOSAI) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksu, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienas apstākļiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu galīgajos gada pārskatos nav būtiski nepatiesas informācijas un ka pakārotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izņemot IV punktā aprakstīto gadījumu, Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) un Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskās organizācijas (INTOSAI) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksu, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienas apstākļiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu galīgajos gada pārskatos nav būtiski nepatiesas informācijas un ka pakārotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert ievedumus, kuri nav bijuši muitas pārraudzībā. |
| --- | --- |

IV.

Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert ievedumus, kuri nav bijuši muitas pārraudzībā.

| V. | Saskaņā ar III punktu revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par summām un sniegto informāciju galīgajos konsolidētajos pārskatos, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūras izvēle ir atkarīga no revidenta vērtējuma, tostarp attiecībā uz tādiem riskiem kā būtiski nepatiesa informācija galīgajos konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, veicot šādu riska novērtējumu, apsver, kuri iekšējās kontroles mehānismi ir piemērojami galīgo konsolidēto pārskatu sagatavošanai un pareizam izklāstam, kā arī – kuras ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šādā revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī galīgo konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārēju izklāstu. |
| --- | --- |

V.

Saskaņā ar III punktu revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par summām un sniegto informāciju galīgajos konsolidētajos pārskatos, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūras izvēle ir atkarīga no revidenta vērtējuma, tostarp attiecībā uz tādiem riskiem kā būtiski nepatiesa informācija galīgajos konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, veicot šādu riska novērtējumu, apsver, kuri iekšējās kontroles mehānismi ir piemērojami galīgo konsolidēto pārskatu sagatavošanai un pareizam izklāstam, kā arī – kuras ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šādā revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī galīgo konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārēju izklāstu.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu atzinumu par pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu atzinumu par pārskatu ticamību.

Atzinums par pārskatu ticamību

VII.

| VII. | Palāta uzskata, ka, izņemot VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” visos būtiskajos aspektos pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā ir saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis. |
| --- | --- |

Palāta uzskata, ka, izņemot VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” visos būtiskajos aspektos pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā ir saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis.

| VIII. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas grāmatvedības sistēmā reģistrētas kā faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums. Šo kļūdu dēļ aprēķināta par aptuveni 201 miljoniem EUR lielāka parādu summa kreditoriem un par aptuveni 656 miljoniem EUR lielāka ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsumma. |
| --- | --- |

VIII.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas grāmatvedības sistēmā reģistrētas kā faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums. Šo kļūdu dēļ aprēķināta par aptuveni 201 miljoniem EUR lielāka parādu summa kreditoriem un par aptuveni 656 miljoniem EUR lielāka ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsumma.

| IX. | Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda: lai gan ir veikti uzlabojumi, dažās iestādēs un Komisijas ģenerāldirektorātos ir vērojamas grāmatvedības sistēmu nepilnības, kuras joprojām var negatīvi ietekmēt finanšu informācijas kvalitāti (it īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu un darbinieku pabalstiem) – daļēji tas ir izskaidrojams ar finanšu pārvaldības sarežģītajām sistēmām. Tāpēc pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas. |
| --- | --- |

IX.

Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda: lai gan ir veikti uzlabojumi, dažās iestādēs un Komisijas ģenerāldirektorātos ir vērojamas grāmatvedības sistēmu nepilnības, kuras joprojām var negatīvi ietekmēt finanšu informācijas kvalitāti (it īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu un darbinieku pabalstiem) – daļēji tas ir izskaidrojams ar finanšu pārvaldības sarežģītajām sistēmām. Tāpēc pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas.

Atzinums par pakārtoto darījumu likumību un pareizību

X.

| X. | Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot Sapard programmu, un ārējām darbībām tajos maksājumos, kurus tieši pārvalda un kontrolē Komisijas delegācijas. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas tā, lai nodrošinātu adekvātu riska pārvaldību. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), it īpaši attiecībā uz vienreizējo maksājuma shēmu, ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai. |
| --- | --- |

Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot Sapard programmu, un ārējām darbībām tajos maksājumos, kurus tieši pārvalda un kontrolē Komisijas delegācijas. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas tā, lai nodrošinātu adekvātu riska pārvaldību. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), it īpaši attiecībā uz vienreizējo maksājuma shēmu, ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai.

| XI. | Neskarot X punktā pausto atzinumu, Palāta uzsver, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

XI.

Neskarot X punktā pausto atzinumu, Palāta uzsver, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.

| XII. | Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus, un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm arī nākotnē jāpieliek pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas saistīto risku pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, un tās ir: kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.






  a) | KLP izdevumos Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazināšanos pakārtotajos darījumos. Tomēr tas joprojām pārsniedz būtiskuma slieksni. IAKS neietvertās KLP subsīdiju noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes nesniedz pietiekamu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesiskajam regulējumam. Turklāt ES atbalsta pieprasījumu pārbaudi ne vienmēr veic uz vietas neatkarīgas iestādes, kuras atbildīgas par maksāšanas aģentūru pārskatu apstiprināšanu. |
| --- | --- | --- |

XII.

Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus, un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm arī nākotnē jāpieliek pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas saistīto risku pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, un tās ir: kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.

a)

KLP izdevumos Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazināšanos pakārtotajos darījumos. Tomēr tas joprojām pārsniedz būtiskuma slieksni. IAKS neietvertās KLP subsīdiju noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes nesniedz pietiekamu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesiskajam regulējumam. Turklāt ES atbalsta pieprasījumu pārbaudi ne vienmēr veic uz vietas neatkarīgas iestādes, kuras atbildīgas par maksāšanas aģentūru pārskatu apstiprināšanu.

| b) | Struktūrpasākumu jomā Palāta konstatēja: kontroles sistēmas dalībvalstīs ir kopumā neefektīvas vai daļēji efektīvas un Komisija veic tikai vidēji iedarbīgu pārraudzību, lai samazinātu risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu rašanos. Tāpēc struktūrpolitikas projektu izdevumu atmaksās var veidoties būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

b)

Struktūrpasākumu jomā Palāta konstatēja: kontroles sistēmas dalībvalstīs ir kopumā neefektīvas vai daļēji efektīvas un Komisija veic tikai vidēji iedarbīgu pārraudzību, lai samazinātu risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu rašanos. Tāpēc struktūrpolitikas projektu izdevumu atmaksās var veidoties būtiskas kļūdas.

| c) | Palāta revīzijā konstatēja, ka iekšējā nozaru politikā pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami samazina pārāk augstu novērtēto izdevumu atmaksas objektīvo risku, tāpēc maksājumos saņēmējiem ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

c)

Palāta revīzijā konstatēja, ka iekšējā nozaru politikā pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami samazina pārāk augstu novērtēto izdevumu atmaksas objektīvo risku, tāpēc maksājumos saņēmējiem ir būtisks kļūdu līmenis.

| d) | Ārējo darbību jomā, neatkarīgi no uzlabojumiem Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, īstenošanas organizācijās tika konstatēts būtisks kļūdu līmenis, jo sistēmās, kuras šajā līmenī nodrošina darījumu likumību un pareizību, joprojām ir trūkumi. |
| --- | --- |

d)

Ārējo darbību jomā, neatkarīgi no uzlabojumiem Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, īstenošanas organizācijās tika konstatēts būtisks kļūdu līmenis, jo sistēmās, kuras šajā līmenī nodrošina darījumu likumību un pareizību, joprojām ir trūkumi.

| XIII. | Palāta uzsver, ka revīzijas, ko tā veic saistībā ar KLP izdevumiem, struktūrpasākumiem un iekšējo nozaru politiku, liecina: sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai komplicēts tiesiskais regulējums ievērojami ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Piemēram, agrovides pasākumiem lauku attīstības jomā, uz kuriem bieži vien attiecas sarežģīti atbilstības nosacījumi, raksturīgs ievērojami lielāks kļūdu skaits salīdzinājumā ar to KLP izdevumu daļu, kura nav saistīta ar lauku attīstību. |
| --- | --- |

XIII.

Palāta uzsver, ka revīzijas, ko tā veic saistībā ar KLP izdevumiem, struktūrpasākumiem un iekšējo nozaru politiku, liecina: sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai komplicēts tiesiskais regulējums ievērojami ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Piemēram, agrovides pasākumiem lauku attīstības jomā, uz kuriem bieži vien attiecas sarežģīti atbilstības nosacījumi, raksturīgs ievērojami lielāks kļūdu skaits salīdzinājumā ar to KLP izdevumu daļu, kura nav saistīta ar lauku attīstību.

| XIV. | Palāta atzīmē jaunus uzlabojumus Komisijas darbā attiecībā uz iekšējās kontroles pamatstruktūru un tās pozitīvo ietekmi uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtēšanu, kā arī attiecīgo atrunu ietekmi uz Komisijas ģenerāldirektoru deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta joprojām konstatē trūkumus šajos novērtējumos, it īpaši saistībā ar to ietekmi uz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XIV.

Palāta atzīmē jaunus uzlabojumus Komisijas darbā attiecībā uz iekšējās kontroles pamatstruktūru un tās pozitīvo ietekmi uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtēšanu, kā arī attiecīgo atrunu ietekmi uz Komisijas ģenerāldirektoru deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta joprojām konstatē trūkumus šajos novērtējumos, it īpaši saistībā ar to ietekmi uz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

2007. gada 27. septembrī

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS PAMATOŠANAI |
| Ievads |
| 1.1. | Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (DAS). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS PAMATOŠANAI

Ievads

1.1.

Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (DAS). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām.

DAS

1.2.

| 1.2. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī, kā arī Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā (sk. 1.6.-1.37. punktu). |
| --- | --- |

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī, kā arī Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā (sk. 1.6.-1.37. punktu).

1.3.

| 1.3. | Pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzijas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. šīs nodaļas 1.38.-1.42. punktu horizontālajiem jautājumiem, kā arī 2. un 4.-10. nodaļu detalizētam izklāstam). |
| --- | --- |

Pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzijas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. šīs nodaļas 1.38.-1.42. punktu horizontālajiem jautājumiem, kā arī 2. un 4.-10. nodaļu detalizētam izklāstam).

1.4.

| 1.4. | Palāta ar īpašu rūpību vēlreiz pārskatīja Komisijas centienus stiprināt iekšējo kontroles sistēmu un uzlabot pēcpārbaudes tiem rīcības plāniem, kuri pieņemti saskaņā ar “ceļvedi” uz integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu vai pievienoti gada darbības pārskatiem, un Komisijas kopsavilkuma ziņojumam par 2006. gadu un par iepriekšējiem gadiem (sk. 2. nodaļu). |
| --- | --- |

Palāta ar īpašu rūpību vēlreiz pārskatīja Komisijas centienus stiprināt iekšējo kontroles sistēmu un uzlabot pēcpārbaudes tiem rīcības plāniem, kuri pieņemti saskaņā ar “ceļvedi” uz integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu vai pievienoti gada darbības pārskatiem, un Komisijas kopsavilkuma ziņojumam par 2006. gadu un par iepriekšējiem gadiem (sk. 2. nodaļu).

1.5.

| 1.5. | Turklāt, tā kā Komisija vairākus gadus nav iesniegusi rādītājus (8), Palāta sniedz dažus rādītājus iekšējās kontroles mehānismu attīstības uzraudzībai, lai uzlabotu iekšējo kontroli gan kopumā, gan katrā atsevišķā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas pielikumus un 2. un 4.-10. nodaļas pielikumus). |
| --- | --- |

Turklāt, tā kā Komisija vairākus gadus nav iesniegusi rādītājus (8), Palāta sniedz dažus rādītājus iekšējās kontroles mehānismu attīstības uzraudzībai, lai uzlabotu iekšējo kontroli gan kopumā, gan katrā atsevišķā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas pielikumus un 2. un 4.-10. nodaļas pielikumus).

8

| 1.5. | Papildus novērtējumiem par atbilstību iekšējās kontroles standartiem Komisija 2006. gadā pirmo reizi ierosināja iekļaut 2006. gada darbības pārskatos sadaļu par “pamatrādītājiem pamatotas pārliecības nodrošināšanai” (2.4. sadaļa), un struktūrfondiem, tāpat kā dalībvalstu sistēmu novērtējumiem, tie ietver informāciju par ieguldītajiem resursiem, izmantotajiem resursiem, rezultātiem un Komisijas darbību ietekmi uz pārliecības gūšanu par darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

1.5.

Papildus novērtējumiem par atbilstību iekšējās kontroles standartiem Komisija 2006. gadā pirmo reizi ierosināja iekļaut 2006. gada darbības pārskatos sadaļu par “pamatrādītājiem pamatotas pārliecības nodrošināšanai” (2.4. sadaļa), un struktūrfondiem, tāpat kā dalībvalstu sistēmu novērtējumiem, tie ietver informāciju par ieguldītajiem resursiem, izmantotajiem resursiem, rezultātiem un Komisijas darbību ietekmi uz pārliecības gūšanu par darījumu likumību un pareizību.

Trīs ceturtdaļas ģenerāldirektorātu, tostarp visi galvenie izdevumu departamenti, 2006. gadā iesniedza likumības un pareizības rādītājus.

Šo rādītāju izmantošana gada darbības pārskatos būs obligāta, sākot no 2007. gada.

Pārskatu ticamība

Vispārīga informācija

| 1.6. | Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem gada pārskatiem par 2006. finanšu gadu, kurus sagatavojis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 129. pantu un kuri Palātai nosūtīti līdz 2007. gada 31. jūlijam. Gada pārskatos iekļauti “konsolidētie finanšu pārskati”, kas cita starpā ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, un “konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi”, kas ietver konkrētā gada ieņēmumus un izdevumus. |
| --- | --- |

1.6.

Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem gada pārskatiem par 2006. finanšu gadu, kurus sagatavojis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 129. pantu un kuri Palātai nosūtīti līdz 2007. gada 31. jūlijam. Gada pārskatos iekļauti “konsolidētie finanšu pārskati”, kas cita starpā ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, un “konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi”, kas ietver konkrētā gada ieņēmumus un izdevumus.

1.7.

| 1.7. | 2006. gada pārskati ir otrā pārskatu kopa, kas sagatavota saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principiem, kurus Eiropas Kopienas ieviesa 2005. gadā, pamatojoties uz Finanšu regulas noteikumiem (it īpaši 123.-138. pantu) (9). Salīdzinājumā ar 2005. gada pārskatiem radušās šādas būtiskas izmaiņas: |
| --- | --- |

2006. gada pārskati ir otrā pārskatu kopa, kas sagatavota saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principiem, kurus Eiropas Kopienas ieviesa 2005. gadā, pamatojoties uz Finanšu regulas noteikumiem (it īpaši 123.-138. pantu) (9). Salīdzinājumā ar 2005. gada pārskatiem radušās šādas būtiskas izmaiņas:

9

| — | tika konsolidēti 24 aģentūru pārskati salīdzinājumā ar 16 aģentūrām 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

tika konsolidēti 24 aģentūru pārskati salīdzinājumā ar 16 aģentūrām 2005. gadā,

| — | ir sniegta sīkāka informācija par dažādiem Komisijas izdevumu atgūšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ir sniegta sīkāka informācija par dažādiem Komisijas izdevumu atgūšanas veidiem,

| — | visu iestāžu un struktūrvienību grāmatveži ir apstiprinājuši savus pārskatus, kuri apvienoti konsolidētajos pārskatos, bet Komisijas grāmatvedis ir apstiprinājis, ka ieguvis pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos. |
| --- | --- |

—

visu iestāžu un struktūrvienību grāmatveži ir apstiprinājuši savus pārskatus, kuri apvienoti konsolidētajos pārskatos, bet Komisijas grāmatvedis ir apstiprinājis, ka ieguvis pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos.

1.8.

| 1.8. | Pēc Palātas pieprasījuma Komisijas grāmatvedis tai iesniedza apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka, atskaitot dažus ierobežojumus, galīgie pārskati ir pilnīgi un ticami (sk. 1.30. un 2.23.-2.25. punktu). |
| --- | --- |

Pēc Palātas pieprasījuma Komisijas grāmatvedis tai iesniedza apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka, atskaitot dažus ierobežojumus, galīgie pārskati ir pilnīgi un ticami (sk. 1.30. un 2.23.-2.25. punktu).

Revīzijas tvērums un metode

| 1.9. | Palāta turpināja Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizācijas revīziju (10). Trešajā revīzijas posmā (11) Palāta pievērsa īpašu uzmanību: |
| --- | --- |

1.9.

Palāta turpināja Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizācijas revīziju (10). Trešajā revīzijas posmā (11) Palāta pievērsa īpašu uzmanību:

10

11

| — | vērtējumam, vai Komisijas veiktie pasākumi trūkumu novēršanai dažu ģenerāldirektorātu jaunajā finanšu pārskatu pamatsistēmā un grāmatvedības sistēmās ir devuši pienācīgu ieguldījumu, lai gūtu pamatotu pārliecību par pārskatu patiesumu un pareizību (12) (sk. 1.13.-1.21. punktu), |
| --- | --- |

—

vērtējumam, vai Komisijas veiktie pasākumi trūkumu novēršanai dažu ģenerāldirektorātu jaunajā finanšu pārskatu pamatsistēmā un grāmatvedības sistēmās ir devuši pienācīgu ieguldījumu, lai gūtu pamatotu pārliecību par pārskatu patiesumu un pareizību (12) (sk. 1.13.-1.21. punktu),

12

| — | 2006. gada pārskatu ticamības pārbaudei, īpaši izskatot faktus, ko pirmo reizi konstatēja un minēja piezīmē 2005. gada pārskatos (13) (priekšfinansējums un saistītās garantijas, faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi, finanšu gadu nodalīšana) (sk. 1.22.-1.37. punktu). |
| --- | --- |

—

2006. gada pārskatu ticamības pārbaudei, īpaši izskatot faktus, ko pirmo reizi konstatēja un minēja piezīmē 2005. gada pārskatos (13) (priekšfinansējums un saistītās garantijas, faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi, finanšu gadu nodalīšana) (sk. 1.22.-1.37. punktu).

13

| 1.9. | Komisija 2007. gada 21. jūnijā publicēja 2007. gada 31. marta Progresa ziņojumu par grāmatvedības sistēmas modernizēšanu (COM(2007) 343, galīgā redakcija), kurā norādīts inter alia, ka projekts lielā mērā ir īstenots saskaņā ar projekta plānu 2006.-2007. gadam, un precizēts IT sistēmu uzlabošanas plāns, pagarinot to līdz 2008. gadam. Panākts progress kontroles vides un grāmatvedības datu kvalitātes uzlabošanā visos ģenerāldirektorātos. Ievērojami panākumi gūti ABAC IT sistēmu izstrādē, un attiecīgā gada laikā divas iestādes, kā arī sešas aģentūras pārgāja uz ABAC sistēmu. Veikti sagatavošanas darbi Eiropas Attīstības fonda kontu pārvietošanai uz ABAC sistēmu, un Komisijas dienesti strādā pie tā, lai sistēma 2008. gadā darbotos. |
| --- | --- |

1.9.

Komisija 2007. gada 21. jūnijā publicēja 2007. gada 31. marta Progresa ziņojumu par grāmatvedības sistēmas modernizēšanu (COM(2007) 343, galīgā redakcija), kurā norādīts inter alia, ka projekts lielā mērā ir īstenots saskaņā ar projekta plānu 2006.-2007. gadam, un precizēts IT sistēmu uzlabošanas plāns, pagarinot to līdz 2008. gadam. Panākts progress kontroles vides un grāmatvedības datu kvalitātes uzlabošanā visos ģenerāldirektorātos. Ievērojami panākumi gūti ABAC IT sistēmu izstrādē, un attiecīgā gada laikā divas iestādes, kā arī sešas aģentūras pārgāja uz ABAC sistēmu. Veikti sagatavošanas darbi Eiropas Attīstības fonda kontu pārvietošanai uz ABAC sistēmu, un Komisijas dienesti strādā pie tā, lai sistēma 2008. gadā darbotos.

inter alia

ABAC

ABAC

ABAC

Pārejas uz uzkrājumu grāmatvedību nostiprināšana

Vispārējie sasniegumi

| 1.10. | Komisijas grāmatvedis izstrādāja virkni pasākumu, lai nostiprinātu pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību, tostarp ikmēneša pārbaudes nekonsekvenču atklāšanai priekšfinansējumu grāmatojumos. |
| --- | --- |

1.10.

Komisijas grāmatvedis izstrādāja virkni pasākumu, lai nostiprinātu pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību, tostarp ikmēneša pārbaudes nekonsekvenču atklāšanai priekšfinansējumu grāmatojumos.

| 1.10. | Šos pasākumus, kas ir pastāvīgo projektu daļa, nepārtraukti pilnveidos, lai uzlabotu grāmatvedības informācijas kvalitāti. |
| --- | --- |

1.10.

Šos pasākumus, kas ir pastāvīgo projektu daļa, nepārtraukti pilnveidos, lai uzlabotu grāmatvedības informācijas kvalitāti.

| 1.11. | Minētie pasākumi palīdzēja nostiprināt finanšu pārskatu pamatsistēmas un grāmatvedības sistēmas. Tomēr joprojām atrodami trūkumi, kas apdraud grāmatvedības datu kvalitāti (sk. 1.13.-1.21. punktu).
  1.1. tabulā
  ir atspoguļota pēcpārbaude tām Palātas atrunām attiecībā uz pārskatu ticamību, kuras bija iekļautas Ticamības deklarācijā par 2005. finanšu gadu, kā arī citiem Palātas izvirzītiem jautājumiem, kas ir atrisināti vai vēl jārisina, Komisijai veicot pasākumus, lai nostiprinātu pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību. |
| --- | --- |

1.11.

Minētie pasākumi palīdzēja nostiprināt finanšu pārskatu pamatsistēmas un grāmatvedības sistēmas. Tomēr joprojām atrodami trūkumi, kas apdraud grāmatvedības datu kvalitāti (sk. 1.13.-1.21. punktu).
  1.1. tabulā
  ir atspoguļota pēcpārbaude tām Palātas atrunām attiecībā uz pārskatu ticamību, kuras bija iekļautas Ticamības deklarācijā par 2005. finanšu gadu, kā arī citiem Palātas izvirzītiem jautājumiem, kas ir atrisināti vai vēl jārisina, Komisijai veicot pasākumus, lai nostiprinātu pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību.

1.1. tabulā

| 1.11. | Komisija turpina pilnveidot savu grāmatvedības pamatsistēmu un sistēmas. Tā uzskata, ka ir pienācīgi ņemti vērā arī pārējie riski un tiem nav būtiskas ietekmes uz 2006. gada pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

1.11.

Komisija turpina pilnveidot savu grāmatvedības pamatsistēmu un sistēmas. Tā uzskata, ka ir pienācīgi ņemti vērā arī pārējie riski un tiem nav būtiskas ietekmes uz 2006. gada pārskatu ticamību.

Skatīt atbildes uz 1.15. līdz 1.21. punktu, kā arī 1.28., 1.31., 1.33. un 1.37. punktu.

1.1. tabula – Pēcpārbaude atrunai par pārskatu ticamību, kas iekļauta Palātas Ticamības deklarācijā par 2005. finanšu gadu, kā arī citi 2005. finanšu gada pārskatā minētie apsvērumi

| Atrunas 2005. gada Ticamības deklarācijā | Atbildes 2005. gada pārskatā | Notikumi | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Uzdevuma sarežģītības dēļ esošā finanšu pārskatu pamatsistēma nav konsekventi piemērota, it īpaši finanšu gadu nodalīšanā, kā arī | Slēdzot 2006. gada kontus, attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu tiks veiktas papildu padziļinātās pārbaudes un kontroles, ņemot vērā pirmā gada pieredzi uzkrājumu grāmatvedības piemērošanā. Turklāt Komisija pastiprinās finanšu gadu nodalīšanas metožu piemērošanas kontroli. | Lai nostiprinātu finanšu gadu nodalīšanas procedūras, Komisijas grāmatvedības dienesti ir iesnieguši ģenerāldirektorātiem ziņojumus un ir izstrādājuši procedūras finanšu gadu nodalīšanas ex-post pārbaudei. Tomēr šo pārbaudi neveica visi ģenerāldirektorāti. Turklāt atkārtoti tika atzīmētas vairākas nepilnības finanšu gadu nodalīšanas procedūrās, kuras negatīvi ietekmēja pagaidu pārskatu ticamību. Tomēr pēc izdarītajiem labojumiem galīgajos pārskatos trūkumi tika novērsti. | Skatīt atbildi uz 1.18. punktu. |
| grāmatvedības sistēmas atsevišķos Komisijas ģenerāldirektorātos nespēja nodrošināt finanšu informācijas kvalitāti. | Vietējo sistēmu apstiprināšana ir diezgan jauna darbība. Tā kā situācija nepārtraukti mainās, grāmatvedības dienestu apstiprināšanas grupai tā ir jādokumentē, un grupa, sākot ar 2006. gada 1. jūniju, vietējās sistēmās ir ieviesusi izmaiņu apstiprināšanas procedūru. Grāmatvedības dienesti ir apņēmušies sistemātiski kontrolēt 2005. gada apstiprināšanas ziņojumā minētās tēmas un jautājumus, kuriem nākotnē būtu jāpievērš lielāka uzmanība. | Vairākām vietējām sistēmām grāmatveža apstiprinājums bija nosacīts vai atlikts. Palātas revīzija apstiprināja, ka Komisijas grāmatveža lēmumi ir bijuši pamatoti: nenokārtotās problēmas un jautājumi ir būtiski. Palāta uzskata, ka, ņemot vērā šādas pastāvīgas problēmas, Budžeta ĢD uzdevums bija sniegt īpašu atrunu par minētajiem. | Skatīt atbildi uz 1.17. punktu.


  Ņemot vērā gūto progresu, atruna 2006. gada darbības pārskatā nebija nepieciešama. |
| Tika konstatētas kļūdas summās, kas reģistrētas grāmatvedības sistēmā kā faktūrrēķini/ izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums, gan sākuma, gan slēguma bilancē. Šo kļūdu dēļ tīrie aktīvi sākuma bilancē tika novērtēti par apmēram 132 miljoniem EUR lielāki un beigu bilancē – par apmēram 314 miljoniem EUR lielāki. | Komisija pārbaudīs darījumus, kuros konstatētas kļūdas. | Priekšfinansējumā un faktūrrēķinos/izmaksu paziņojumos vēl joprojām ir šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā. | Skatīt atbildes uz 1.28. un 1.31. punktu. |
| Revīzijā apstiprinājās arī Izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējā atruna par pārliecības trūkumu attiecībā uz to, vai konsolidētajā sākuma bilancē un konsolidētajā slēguma bilancē iekļautā kopsummas daļa, kas attiecas uz ģenerāldirektorātu, ir pareiza. | Nekonsekventā pieeja uzkrājumu grāmatvedības prasībām vietējā grāmatvedības sistēmā ir izraisījusi atšķirības pārskatu sākuma un noslēguma bilancē. Lai nākotnē nodrošinātu pareizu darījumu apstrādi, pašlaik veic izmaiņas vietējā sistēmā. Tiek labotas iepriekš pieļautās kļūdas, un šis uzdevums ir jāpabeidz līdz 2006. gada beigām. | Palātas revīzijā tika konstatēts, ka ieviestie pasākumi uzlaboja pārskatos iekļauto grāmatvedības datu kvalitāti. Tomēr joprojām ir dažas nepilnības (it īpaši – neadekvāta dokumentācija). | Skatīt atbildes uz 1.19.-1.21. punktu. |
| Citi apsvērumi attiecībā uz 2005. gada pārskatu | Atbildes 2005. gada pārskatā | Situācijas attīstība | |
| Grāmatvedis nav pilnībā ievērojis 1., 2. un 12. grāmatvedības noteikumu attiecībā uz konsolidācijas tvērumu, bilances jauno struktūru un noformējumu un pārskatīto veidu, kādā atspoguļo Kopienas pensiju saistības. Tā kā kopš grāmatvedības noteikumu pieņemšanas izpratne par šiem jautājumiem ir uzlabojusies, jāizstrādā nepieciešamie grozījumi. | Tiks pielāgoti grāmatvedības noteikumi Nr. 1, 2 un Nr. 12. | Komisijas grāmatvedis 2006. gada oktobrī ir pieņēmis izmaiņas minētajos grāmatvedības noteikumos. | |
| Turpmāk jāatklāj to saistību dažādie veidi, kuras sedz no summām, kas saņemamas no dalībvalstīm, īpaši šo summu īstermiņa vai ilgtermiņa raksturs. | Dažādie veidi ir norādīti bilances paskaidrojumā. | Palāta joprojām uzskata, ka turpmāk jāatklāj to saistību dažādie veidi, kuras sedz no summām, kas saņemamas no dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz gadiem, kad tās atmaksājamas. | Skatīt atbildi uz 1.33. punktu. |
| Kaut gan konsolidēto pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija par iespējamajām korekcijām, tomēr tajās nav norādīta to izdevumu summa, kuriem varētu piemērot apstiprināšanas un grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. | Korekcijas, par ko nākotnē ir jālemj atbilstības lēmumos (ELVGF Garantijas nodaļa), Komisijas uzskaitē ir uzrādītas kā iespējamie aktīvi. | Salīdzinājumā ar 2005. gadu gada pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija par iespējamajām korekcijām. Tomēr vēl joprojām piezīmēs nav norādītas izdevumu summas (un jomas), kuras būtu jāapstiprina un par kurām jāveic grāmatojumu noskaidrošana. | Skatīt atbildi uz 1.34. punktu. |

Atrunas 2005. gada Ticamības deklarācijā

Atbildes 2005. gada pārskatā

Notikumi

Komisijas atbilde

Uzdevuma sarežģītības dēļ esošā finanšu pārskatu pamatsistēma nav konsekventi piemērota, it īpaši finanšu gadu nodalīšanā, kā arī

Slēdzot 2006. gada kontus, attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu tiks veiktas papildu padziļinātās pārbaudes un kontroles, ņemot vērā pirmā gada pieredzi uzkrājumu grāmatvedības piemērošanā. Turklāt Komisija pastiprinās finanšu gadu nodalīšanas metožu piemērošanas kontroli.

Lai nostiprinātu finanšu gadu nodalīšanas procedūras, Komisijas grāmatvedības dienesti ir iesnieguši ģenerāldirektorātiem ziņojumus un ir izstrādājuši procedūras finanšu gadu nodalīšanas ex-post pārbaudei. Tomēr šo pārbaudi neveica visi ģenerāldirektorāti. Turklāt atkārtoti tika atzīmētas vairākas nepilnības finanšu gadu nodalīšanas procedūrās, kuras negatīvi ietekmēja pagaidu pārskatu ticamību. Tomēr pēc izdarītajiem labojumiem galīgajos pārskatos trūkumi tika novērsti.

ex-post

Skatīt atbildi uz 1.18. punktu.

Skatīt atbildi uz 1.18. punktu.

grāmatvedības sistēmas atsevišķos Komisijas ģenerāldirektorātos nespēja nodrošināt finanšu informācijas kvalitāti.

Vietējo sistēmu apstiprināšana ir diezgan jauna darbība. Tā kā situācija nepārtraukti mainās, grāmatvedības dienestu apstiprināšanas grupai tā ir jādokumentē, un grupa, sākot ar 2006. gada 1. jūniju, vietējās sistēmās ir ieviesusi izmaiņu apstiprināšanas procedūru. Grāmatvedības dienesti ir apņēmušies sistemātiski kontrolēt 2005. gada apstiprināšanas ziņojumā minētās tēmas un jautājumus, kuriem nākotnē būtu jāpievērš lielāka uzmanība.

Vairākām vietējām sistēmām grāmatveža apstiprinājums bija nosacīts vai atlikts. Palātas revīzija apstiprināja, ka Komisijas grāmatveža lēmumi ir bijuši pamatoti: nenokārtotās problēmas un jautājumi ir būtiski. Palāta uzskata, ka, ņemot vērā šādas pastāvīgas problēmas, Budžeta ĢD uzdevums bija sniegt īpašu atrunu par minētajiem.

Skatīt atbildi uz 1.17. punktu.

Skatīt atbildi uz 1.17. punktu.

Ņemot vērā gūto progresu, atruna 2006. gada darbības pārskatā nebija nepieciešama.

Ņemot vērā gūto progresu, atruna 2006. gada darbības pārskatā nebija nepieciešama.

Tika konstatētas kļūdas summās, kas reģistrētas grāmatvedības sistēmā kā faktūrrēķini/ izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums, gan sākuma, gan slēguma bilancē. Šo kļūdu dēļ tīrie aktīvi sākuma bilancē tika novērtēti par apmēram 132 miljoniem EUR lielāki un beigu bilancē – par apmēram 314 miljoniem EUR lielāki.

Komisija pārbaudīs darījumus, kuros konstatētas kļūdas.

Priekšfinansējumā un faktūrrēķinos/izmaksu paziņojumos vēl joprojām ir šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā.

Skatīt atbildes uz 1.28. un 1.31. punktu.

Skatīt atbildes uz 1.28. un 1.31. punktu.

Revīzijā apstiprinājās arī Izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējā atruna par pārliecības trūkumu attiecībā uz to, vai konsolidētajā sākuma bilancē un konsolidētajā slēguma bilancē iekļautā kopsummas daļa, kas attiecas uz ģenerāldirektorātu, ir pareiza.

Nekonsekventā pieeja uzkrājumu grāmatvedības prasībām vietējā grāmatvedības sistēmā ir izraisījusi atšķirības pārskatu sākuma un noslēguma bilancē. Lai nākotnē nodrošinātu pareizu darījumu apstrādi, pašlaik veic izmaiņas vietējā sistēmā. Tiek labotas iepriekš pieļautās kļūdas, un šis uzdevums ir jāpabeidz līdz 2006. gada beigām.

Palātas revīzijā tika konstatēts, ka ieviestie pasākumi uzlaboja pārskatos iekļauto grāmatvedības datu kvalitāti. Tomēr joprojām ir dažas nepilnības (it īpaši – neadekvāta dokumentācija).

Skatīt atbildes uz 1.19.-1.21. punktu.

Skatīt atbildes uz 1.19.-1.21. punktu.

Citi apsvērumi attiecībā uz 2005. gada pārskatu

Atbildes 2005. gada pārskatā

Situācijas attīstība

Grāmatvedis nav pilnībā ievērojis 1., 2. un 12. grāmatvedības noteikumu attiecībā uz konsolidācijas tvērumu, bilances jauno struktūru un noformējumu un pārskatīto veidu, kādā atspoguļo Kopienas pensiju saistības. Tā kā kopš grāmatvedības noteikumu pieņemšanas izpratne par šiem jautājumiem ir uzlabojusies, jāizstrādā nepieciešamie grozījumi.

Tiks pielāgoti grāmatvedības noteikumi Nr. 1, 2 un Nr. 12.

Komisijas grāmatvedis 2006. gada oktobrī ir pieņēmis izmaiņas minētajos grāmatvedības noteikumos.

Turpmāk jāatklāj to saistību dažādie veidi, kuras sedz no summām, kas saņemamas no dalībvalstīm, īpaši šo summu īstermiņa vai ilgtermiņa raksturs.

Dažādie veidi ir norādīti bilances paskaidrojumā.

Palāta joprojām uzskata, ka turpmāk jāatklāj to saistību dažādie veidi, kuras sedz no summām, kas saņemamas no dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz gadiem, kad tās atmaksājamas.

Skatīt atbildi uz 1.33. punktu.

Skatīt atbildi uz 1.33. punktu.

Kaut gan konsolidēto pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija par iespējamajām korekcijām, tomēr tajās nav norādīta to izdevumu summa, kuriem varētu piemērot apstiprināšanas un grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.

Korekcijas, par ko nākotnē ir jālemj atbilstības lēmumos (ELVGF Garantijas nodaļa), Komisijas uzskaitē ir uzrādītas kā iespējamie aktīvi.

Salīdzinājumā ar 2005. gadu gada pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija par iespējamajām korekcijām. Tomēr vēl joprojām piezīmēs nav norādītas izdevumu summas (un jomas), kuras būtu jāapstiprina un par kurām jāveic grāmatojumu noskaidrošana.

Skatīt atbildi uz 1.34. punktu.

Skatīt atbildi uz 1.34. punktu.

Grozījumi grāmatvedības noteikumos

| 1.12. | Ņemot vērā Palātas 2005. gada pārskatu revīzijas rezultātus, Komisijas grāmatvedis, apspriedies ar Padomdevēju komiteju grāmatvedības noteikumu jautājumos, grozīja 1., 2. un 12. grāmatvedības noteikumu par konsolidācijas tvērumu, bilances struktūru un sagatavošanu un Kopienas pensiju saistību atspoguļošanas veidu (14). 2006. gada pārskati tika sagatavoti saskaņā ar minētajiem grāmatvedības noteikumiem. |
| --- | --- |

1.12.

Ņemot vērā Palātas 2005. gada pārskatu revīzijas rezultātus, Komisijas grāmatvedis, apspriedies ar Padomdevēju komiteju grāmatvedības noteikumu jautājumos, grozīja 1., 2. un 12. grāmatvedības noteikumu par konsolidācijas tvērumu, bilances struktūru un sagatavošanu un Kopienas pensiju saistību atspoguļošanas veidu (14). 2006. gada pārskati tika sagatavoti saskaņā ar minētajiem grāmatvedības noteikumiem.

14

Vietējo grāmatvedības palīgsistēmu apstiprināšana

| 1.13. | Pašlaik 19 ģenerāldirektorāti izmanto paši savas IT sistēmas finanšu pārvaldības mērķiem un to darījumu izveidei, kurus caur saskarni nosūta centrālajai grāmatvedības sistēmai (ABAC). |
| --- | --- |

1.13.

Pašlaik 19 ģenerāldirektorāti izmanto paši savas IT sistēmas finanšu pārvaldības mērķiem un to darījumu izveidei, kurus caur saskarni nosūta centrālajai grāmatvedības sistēmai (ABAC).

ABAC

1.14.

| 1.14. | Attiecībā uz 2006. finanšu gadu Komisijas grāmatvedības dienesti veica iepriekšējo gadu konstatējumu pēcpārbaudi (15). Saskaņā ar ciklisko pieeju, kuras mērķis ir aptvert visus Komisijas dienestus vidēji ilgā termiņā, padziļināti tika pārskatīti vēl deviņi dienesti (16). |
| --- | --- |

Attiecībā uz 2006. finanšu gadu Komisijas grāmatvedības dienesti veica iepriekšējo gadu konstatējumu pēcpārbaudi (15). Saskaņā ar ciklisko pieeju, kuras mērķis ir aptvert visus Komisijas dienestus vidēji ilgā termiņā, padziļināti tika pārskatīti vēl deviņi dienesti (16).

15

16

1.15.

| 1.15. | Attiecībā uz 2006. finanšu gadu Komisijas grāmatvedis nevarēja apstiprināt vietējās grāmatvedības palīgsistēmas EuropeAid sadarbības birojā (17), Izglītības un kultūras ĢD (18) un Ārējo sakaru ĢD (19). Turklāt īpaši pārskatāmo problēmu un jautājumu skaits un nozīmīgums nav būtiski mainījies salīdzinājumā ar 2005. finanšu gada galīgo apstiprināšanas ziņojumu (20). |
| --- | --- |

Attiecībā uz 2006. finanšu gadu Komisijas grāmatvedis nevarēja apstiprināt vietējās grāmatvedības palīgsistēmas EuropeAid sadarbības birojā (17), Izglītības un kultūras ĢD (18) un Ārējo sakaru ĢD (19). Turklāt īpaši pārskatāmo problēmu un jautājumu skaits un nozīmīgums nav būtiski mainījies salīdzinājumā ar 2005. finanšu gada galīgo apstiprināšanas ziņojumu (20).

EuropeAid

17

18

19

20

| 1.15. | Jauniem lietojumiem un problēmu novēršanai vietējās sistēmās paredzētais termiņš reizēm var būt diezgan ilgs, īpaši saistībā ar IT sistēmu izmaiņām. Turklāt jāapmāca personāls, kā lietot minētās sistēmas, lai nodrošinātu paredzēto priekšrocību izmantošanu. |
| --- | --- |

1.15.

Jauniem lietojumiem un problēmu novēršanai vietējās sistēmās paredzētais termiņš reizēm var būt diezgan ilgs, īpaši saistībā ar IT sistēmu izmaiņām. Turklāt jāapmāca personāls, kā lietot minētās sistēmas, lai nodrošinātu paredzēto priekšrocību izmantošanu.

2006. gadā gūti nozīmīgi panākumi attiecībā uz Palātas minētajiem trim dienestiem. EuropeAid sadarbības biroja gadījumā liels darbs ieguldīts vietējās IT sistēmas CRIS izveidē, un līdz gada beigām bija ieviesti gandrīz visi jauninājumi, un tie darbojās apmierinoši.

EuropeAid

CRIS

Attiecībā uz Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu 2006. gadā darbs galvenokārt bija vērsts uz piemērotu starprisinājumu rašanu, kamēr tika aizstāta ģenerāldirektorāta vietējā IT sistēma.

Jauno ABAC Delegations moduli sāka izmantot 2007. gada sākumā.

ABAC Delegations

Komisijas grāmatvedis 2007. gadā pārbaudīs visu triju dienestu sistēmas un gada beigās pieņems lēmumu par to, vai uzlabojumi ir pietiekami, lai minētās sistēmas varētu apstiprināt.

Kaut arī pēcpārbaudei pakļauto un īpaši pārskatāmo lietu skaits absolūtā izteiksmē nav pieaudzis, ģenerāldirektorātu skaits, uz kuriem attiecas šīs piezīmes, ir gandrīz dubultojies (no 13 ģenerāldirektorātiem un dienestiem 2005. gadā līdz 22 ģenerāldirektorātiem un dienestiem 2006. gadā). Tas nozīmē, ka vidējais nenokārtoto lietu skaits uz vienu ģenerāldirektorātu ir būtiski samazinājies. Visu attiecīgo ģenerāldirektorātu/dienestu turpmākās darbības rezultātā šim skaitlim 2007. gadā vajadzētu samazināties.

| 1.16. | Trijos (21) no deviņiem dienestiem, kurus padziļināti pārskatīja Komisijas grāmatvedības dienesti, tika atklāti nozīmīgi riski finanšu gadu nodalīšanas procedūrās. Šī iemesla dēļ 2006. finanšu gada galīgajā apstiprināšanas ziņojumā vietējās sistēmas tika apstiprinātas nosacīti. Tomēr, kad grāmatvedis bija pārbaudījis finanšu gadu nodalīšanas procedūras šajos trīs ģenerāldirektorātos (Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Kopējā pētniecības centrā) un bija pabeidzis apstiprināšanas ziņojumu sagatavošanu, viņš izsniedza apstiprinājumus tikai ar vienu atrunu Kopējam pētniecības centram, kura nav saistīta ar grāmatvedību. |
| --- | --- |

1.16.

Trijos (21) no deviņiem dienestiem, kurus padziļināti pārskatīja Komisijas grāmatvedības dienesti, tika atklāti nozīmīgi riski finanšu gadu nodalīšanas procedūrās. Šī iemesla dēļ 2006. finanšu gada galīgajā apstiprināšanas ziņojumā vietējās sistēmas tika apstiprinātas nosacīti. Tomēr, kad grāmatvedis bija pārbaudījis finanšu gadu nodalīšanas procedūras šajos trīs ģenerāldirektorātos (Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Kopējā pētniecības centrā) un bija pabeidzis apstiprināšanas ziņojumu sagatavošanu, viņš izsniedza apstiprinājumus tikai ar vienu atrunu Kopējam pētniecības centram, kura nav saistīta ar grāmatvedību.

21

1.17.

| 1.17. | Palātas revīzija apstiprināja, ka Komisijas grāmatveža lēmums ir bijis pamatots: nenokārtotās problēmas un jautājumi ir būtiski. Palāta uzskata, ka, ņemot vērā šādas pastāvīgas problēmas, Budžeta ĢD uzdevums bija sniegt īpašu atrunu par minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

Palātas revīzija apstiprināja, ka Komisijas grāmatveža lēmums ir bijis pamatots: nenokārtotās problēmas un jautājumi ir būtiski. Palāta uzskata, ka, ņemot vērā šādas pastāvīgas problēmas, Budžeta ĢD uzdevums bija sniegt īpašu atrunu par minētajiem jautājumiem.

| 1.17. | Vispārējo atrunu 2005. gada darbības pārskatā iekļāva brīdī, kad Komisija vēl nebija pabeigusi savu provizorisko pārskatu pirmo kopu, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tā ņēma vēra arī tās nopietnās problēmas, ar kurām saskārās Komisijas dienesti, piemērojot jaunos grāmatvedības noteikumus, un grūtības, kas radās, apstiprinot vietējās sistēmas. |
| --- | --- |

1.17.

Vispārējo atrunu 2005. gada darbības pārskatā iekļāva brīdī, kad Komisija vēl nebija pabeigusi savu provizorisko pārskatu pirmo kopu, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tā ņēma vēra arī tās nopietnās problēmas, ar kurām saskārās Komisijas dienesti, piemērojot jaunos grāmatvedības noteikumus, un grūtības, kas radās, apstiprinot vietējās sistēmas.

Pirmos jaunās sistēmas galīgos rezultātus pārbaudīja un dokumentēja laikā, kad Komisijas grāmatvedis sagatavoja 2005. gada pārskatus. Kopš tā laika ir panākts ievērojams progress, precizējot jauno grāmatvedības noteikumu piemērošanu gada pārskatu sagatavošanai, kā arī vietējo sistēmu pilnveidošanai.

Ņemot vērā gūtos panākumus, atruna 2006. gada darbības pārskatā nebija vajadzīga.

Finanšu gadu nodalīšanas procedūru stiprināšana

| 1.18. | Tā kā finanšu gadu nodalīšana pirmo reizi tika veikta 2005. gadā, nav pieejamas standartmetodes, ko varētu izmantot, lai pārbaudītu metožu atbilstību. Tāpēc Komisijas grāmatvedības dienesti ģenerāldirektorātiem izstrādāja finanšu gadu nodalīšanas datu ex-post pārbaudes procedūru un pirmo ziņojumu, kurā apkopoti dati no budžeta un vispārējās grāmatvedības avotiem. Šā darba mērķis galvenokārt bija nodrošināt finanšu gadu nodalīšanas metožu un procedūru konsekvenci. Tomēr daži ģenerāldirektorāti (22) finanšu gadu nodalīšanas metožu ex-post pārbaudes neveica. Tas negatīvi ietekmēja pagaidu pārskatos iekļauto datu ticamību. Tomēr pēc izdarītajiem labojumiem galīgajos pārskatos trūkumi tika novērsti (sk. 1.32. punktu). |
| --- | --- |

1.18.

Tā kā finanšu gadu nodalīšana pirmo reizi tika veikta 2005. gadā, nav pieejamas standartmetodes, ko varētu izmantot, lai pārbaudītu metožu atbilstību. Tāpēc Komisijas grāmatvedības dienesti ģenerāldirektorātiem izstrādāja finanšu gadu nodalīšanas datu ex-post pārbaudes procedūru un pirmo ziņojumu, kurā apkopoti dati no budžeta un vispārējās grāmatvedības avotiem. Šā darba mērķis galvenokārt bija nodrošināt finanšu gadu nodalīšanas metožu un procedūru konsekvenci. Tomēr daži ģenerāldirektorāti (22) finanšu gadu nodalīšanas metožu ex-post pārbaudes neveica. Tas negatīvi ietekmēja pagaidu pārskatos iekļauto datu ticamību. Tomēr pēc izdarītajiem labojumiem galīgajos pārskatos trūkumi tika novērsti (sk. 1.32. punktu).

ex-post

22

ex-post

| 1.18. | Komisija 2006. gadā veica ievērojamu darbu, lai uzlabotu finanšu gadu nodalīšanas summu novērtēšanu, kā aprakstīts 1.32. punktā. Taču attiecībā uz darījumiem, kuri vēl aizvien turpinās un kuru dzīves cikls var ilgt līdz pat septiņiem gadiem, gadījumos, kad nebija pieejama EK līdzekļu saņēmēju sniegtā informācija par darbu norisi un nekādu likumīgu piespiedu līdzekļu šādas informācijas iegūšanai, dažiem dienestiem bija gandrīz neiespējami turpināt finanšu gadu nodalīšanas metožu pārbaudi. |
| --- | --- |

1.18.

Komisija 2006. gadā veica ievērojamu darbu, lai uzlabotu finanšu gadu nodalīšanas summu novērtēšanu, kā aprakstīts 1.32. punktā. Taču attiecībā uz darījumiem, kuri vēl aizvien turpinās un kuru dzīves cikls var ilgt līdz pat septiņiem gadiem, gadījumos, kad nebija pieejama EK līdzekļu saņēmēju sniegtā informācija par darbu norisi un nekādu likumīgu piespiedu līdzekļu šādas informācijas iegūšanai, dažiem dienestiem bija gandrīz neiespējami turpināt finanšu gadu nodalīšanas metožu pārbaudi.

Pasākumi Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā

| 1.19. | Palātas 2005. gada revīzija apstiprināja Izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējo atrunu par šā ģenerāldirektorāta pārskatu pilnīgumu un pareizību. Ņemot vērā to, cik bieži šajā ģenerāldirektorātā pieļauti izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi, nebija iespējams aprēķināt, par cik šā direktorāta aktīvu vai pasīvu daļa ir novērtēta pārāk augstu vai pārāk zemu (23). |
| --- | --- |

1.19.

Palātas 2005. gada revīzija apstiprināja Izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējo atrunu par šā ģenerāldirektorāta pārskatu pilnīgumu un pareizību. Ņemot vērā to, cik bieži šajā ģenerāldirektorātā pieļauti izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi, nebija iespējams aprēķināt, par cik šā direktorāta aktīvu vai pasīvu daļa ir novērtēta pārāk augstu vai pārāk zemu (23).

23

| 1.19. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts 2006. gadā ievērojami uzlaboja savas finanšu informācijas kvalitāti. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras izdevumi kopā veido aptuveni 1,5 % EK budžeta. |
| --- | --- |

1.19.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts 2006. gadā ievērojami uzlaboja savas finanšu informācijas kvalitāti. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras izdevumi kopā veido aptuveni 1,5 % EK budžeta.

| 1.20. | Lai izlabotu 2005. gada pārskatos atklātos trūkumus, Komisijas grāmatvedības dienesti pastiprināja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un jaunizveidotās Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras pārraudzību. Turklāt tika izveidota darba grupa, kurā iekļāva arī grāmatvedības grupu, lai rūpīgi pārskatītu visus 2006. gadā sāktos faktūrrēķinus/izmaksu pieprasījumus un nodrošinātu funkcionālajās struktūrvienībās sākto darbību pareizību. Pie tam tika noslēgts līgums ar ārējo konsultantu par palīdzību 2005. gada galīgajos pārskatos norādīto kļūdu identificēšanā un 2006. gada pārskatu slēgšanā. |
| --- | --- |

1.20.

Lai izlabotu 2005. gada pārskatos atklātos trūkumus, Komisijas grāmatvedības dienesti pastiprināja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un jaunizveidotās Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras pārraudzību. Turklāt tika izveidota darba grupa, kurā iekļāva arī grāmatvedības grupu, lai rūpīgi pārskatītu visus 2006. gadā sāktos faktūrrēķinus/izmaksu pieprasījumus un nodrošinātu funkcionālajās struktūrvienībās sākto darbību pareizību. Pie tam tika noslēgts līgums ar ārējo konsultantu par palīdzību 2005. gada galīgajos pārskatos norādīto kļūdu identificēšanā un 2006. gada pārskatu slēgšanā.

| 1.20. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra ir veikuši pasākumus vairākās jomās, tostarp: |
| --- | --- |

1.20.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra ir veikuši pasākumus vairākās jomās, tostarp:

| — | pilnveidota vietējā sistēma, lai novērstu viena un tā paša faktūrrēķina ievadīšanu ABAC sistēmā vairāk nekā tikai vienu reizi, |
| --- | --- |

—

pilnveidota vietējā sistēma, lai novērstu viena un tā paša faktūrrēķina ievadīšanu ABAC sistēmā vairāk nekā tikai vienu reizi,

ABAC

| — | darba grupa 2006. gadā veica visu agrāko faktūrrēķinu sīku pārskatīšanu, lai konstatētu un novērstu dubultos grāmatojumus, |
| --- | --- |

—

darba grupa 2006. gadā veica visu agrāko faktūrrēķinu sīku pārskatīšanu, lai konstatētu un novērstu dubultos grāmatojumus,

| — | pārstrādātas finanšu gadu nodalīšanas metodes, |
| --- | --- |

—

pārstrādātas finanšu gadu nodalīšanas metodes,

| — | riski, kas saistīti ar daļēju vietējo un centrālo sistēmu datu saskaņošanas trūkumu tika mazināti, izmantojot centrālās grāmatvedības sistēmas datus par pamatu finanšu gadu nodalīšanas aprēķiniem un pārskatu sniegšanai par priekšfinansējumu un neizpildītajām saistībām. |
| --- | --- |

—

riski, kas saistīti ar daļēju vietējo un centrālo sistēmu datu saskaņošanas trūkumu tika mazināti, izmantojot centrālās grāmatvedības sistēmas datus par pamatu finanšu gadu nodalīšanas aprēķiniem un pārskatu sniegšanai par priekšfinansējumu un neizpildītajām saistībām.

| 1.21. | Šie pasākumi uzlaboja grāmatvedības datu kvalitāti. Tomēr revīzijā (24) atklājās, ka vairāki finanšu dati nav adekvāti sadalīti starp Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu un izpildaģentūru. Turklāt saistībā ar 2006. gada pārskatu slēgšanu veiktās pārbaudes un korekcijas nav pienācīgi dokumentētas. |
| --- | --- |

1.21.

Šie pasākumi uzlaboja grāmatvedības datu kvalitāti. Tomēr revīzijā (24) atklājās, ka vairāki finanšu dati nav adekvāti sadalīti starp Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu un izpildaģentūru. Turklāt saistībā ar 2006. gada pārskatu slēgšanu veiktās pārbaudes un korekcijas nav pienācīgi dokumentētas.

24

| 1.21. | Tā kā šis jautājums neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par Komisijas pārskatiem, grāmatvedības dienesti Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātam un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai ieteica šajā gadā galveno uzmanību pievērst nevis darījumu sadalījumam, bet vispārējo grāmatvedības datu kvalitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

1.21.

Tā kā šis jautājums neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par Komisijas pārskatiem, grāmatvedības dienesti Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātam un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai ieteica šajā gadā galveno uzmanību pievērst nevis darījumu sadalījumam, bet vispārējo grāmatvedības datu kvalitātes uzlabošanai.

Veikto pasākumu rezultātā Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta un tā izpildaģentūras izstrādātā un ieviestā kopējā pamatsistēma (procedūras, IT sistēmas un grāmatvedības kontrole) rada pamatotu pārliecību par 2006. finanšu gada grāmatvedības datu pilnīgumu, precizitāti un ticamību.

Konsolidētie finanšu pārskati 2006. gada 31. decembrī

Vispārējas piezīmes

| 1.22. | Komisijas dienesti 2006. gadā veica nozīmīgu darbu, lai pilnībā un pareizi iegrāmatotu jaunos priekšfinansēšanas maksājumus un jaunos sākuma faktūrrēķinus/izmaksu paziņojumus, kā arī finanšu gadu nodalīšanas darbības. |
| --- | --- |

1.22.

Komisijas dienesti 2006. gadā veica nozīmīgu darbu, lai pilnībā un pareizi iegrāmatotu jaunos priekšfinansēšanas maksājumus un jaunos sākuma faktūrrēķinus/izmaksu paziņojumus, kā arī finanšu gadu nodalīšanas darbības.

1.23.

| 1.23. | Palātas revīzijā par materiālajiem un nemateriālajiem pamatlīdzekļiem, krājumiem, finanšu un citām saistībām, uzkrājumiem riskam un maksājumiem, kā arī par rezervēm netika atklātas nozīmīgas nepilnības. Tomēr Palāta konstatēja vairākas kļūdas citās jomās; kļūdu uzskaitījums sniegts turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

Palātas revīzijā par materiālajiem un nemateriālajiem pamatlīdzekļiem, krājumiem, finanšu un citām saistībām, uzkrājumiem riskam un maksājumiem, kā arī par rezervēm netika atklātas nozīmīgas nepilnības. Tomēr Palāta konstatēja vairākas kļūdas citās jomās; kļūdu uzskaitījums sniegts turpmāk tekstā.

1.24.

| 1.24. | Pēc Palātas revīzijas varēja secināt, ka jānostiprina gada beigu procedūras dažās apvienotās struktūrvienībās (piem., Eiropas Parlamentā un Reģionu komitejā) un Komisijā, lai novērstu korekcijas pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas. |
| --- | --- |

Pēc Palātas revīzijas varēja secināt, ka jānostiprina gada beigu procedūras dažās apvienotās struktūrvienībās (piem., Eiropas Parlamentā un Reģionu komitejā) un Komisijā, lai novērstu korekcijas pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas.

| 1.24. | Lai gan jautājumi, uz kuriem attiecas šī piezīme, neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par konsolidētajiem pārskatiem, Komisija tomēr centīsies turpināt darbu pie gada beigu grāmatvedības procedūru pilnveidošanas. |
| --- | --- |

1.24.

Lai gan jautājumi, uz kuriem attiecas šī piezīme, neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par konsolidētajiem pārskatiem, Komisija tomēr centīsies turpināt darbu pie gada beigu grāmatvedības procedūru pilnveidošanas.

| 1.25. | Turklāt Palāta atzīmēja, ka apvienotās struktūrvienības un Komisijas ģeneraldirektorāti atšķirīgi traktē dažus jautājumus (piem., dažās aģentūrās un iestādēs ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem, bet Komisijā un Eiropas Parlamentā tās nav iegrāmatotas; Padome pozīcijā “Iespējamās saistības” pirmo reizi uzrādīja ne tikai operatīvā līzinga līgumu, bet arī daudzgadu līgumu, taču citas apvienotās struktūrvienības to nav izdarījušas; netiek sistemātiski nošķirta zemes un ēku vērtība un, gaidot spriedumu Eiropas Pirmās instances tiesā iesniegtajā lietā, nav uzrādītas iespējamās saistības, ja vajadzēs paaugstināt kategoriju ievērojamam skaitam darbinieku, kurus iecēla amatā zemākā kategorijā, nekā bija norādīts tā konkursa paziņojumā, kuru viņi sekmīgi izturēja). |
| --- | --- |

1.25.

Turklāt Palāta atzīmēja, ka apvienotās struktūrvienības un Komisijas ģeneraldirektorāti atšķirīgi traktē dažus jautājumus (piem., dažās aģentūrās un iestādēs ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem, bet Komisijā un Eiropas Parlamentā tās nav iegrāmatotas; Padome pozīcijā “Iespējamās saistības” pirmo reizi uzrādīja ne tikai operatīvā līzinga līgumu, bet arī daudzgadu līgumu, taču citas apvienotās struktūrvienības to nav izdarījušas; netiek sistemātiski nošķirta zemes un ēku vērtība un, gaidot spriedumu Eiropas Pirmās instances tiesā iesniegtajā lietā, nav uzrādītas iespējamās saistības, ja vajadzēs paaugstināt kategoriju ievērojamam skaitam darbinieku, kurus iecēla amatā zemākā kategorijā, nekā bija norādīts tā konkursa paziņojumā, kuru viņi sekmīgi izturēja).

| 1.25. | Šie Palātas minētie jautājumi neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par konsolidētajiem pārskatiem. Tomēr Komisija pētīs jautājumus par neizmantotajiem atvaļinājumiem un daudzgadu līgumiem. Pārējās atšķirības, uz kurām norādīja Palāta, ir saistītas ar to, ka dažādām apvienotajām struktūrvienībām, pieņemot lēmumus grāmatvedības jomā, ir jāņem vērā dažādi būtiskuma līmeņi. Turklāt tie atsevišķie gadījumi, kad zemes vērtību nav iespējams nošķirt no ēku vērtības (dažās Komisijas delegācijās un nedaudzās citās apvienotajās struktūrvienībās), acīmredzami ir saistīti ar informācijas trūkumu atsevišķu struktūrvienību līmenī un nevis ar nekonsekventas grāmatvedības metodes izmantošanu starp apvienotajām struktūrvienībām. |
| --- | --- |

1.25.

Šie Palātas minētie jautājumi neietekmē skaidra un patiesa priekšstata sniegšanu par konsolidētajiem pārskatiem. Tomēr Komisija pētīs jautājumus par neizmantotajiem atvaļinājumiem un daudzgadu līgumiem. Pārējās atšķirības, uz kurām norādīja Palāta, ir saistītas ar to, ka dažādām apvienotajām struktūrvienībām, pieņemot lēmumus grāmatvedības jomā, ir jāņem vērā dažādi būtiskuma līmeņi. Turklāt tie atsevišķie gadījumi, kad zemes vērtību nav iespējams nošķirt no ēku vērtības (dažās Komisijas delegācijās un nedaudzās citās apvienotajās struktūrvienībās), acīmredzami ir saistīti ar informācijas trūkumu atsevišķu struktūrvienību līmenī un nevis ar nekonsekventas grāmatvedības metodes izmantošanu starp apvienotajām struktūrvienībām.

Pirmās instances tiesa 2007. gada 11. jūlijā noraidīja pieprasījumu lietā T-58/05 par ierēdņu pieņemšanu darbā pēc 2004. gada 1. maija. Tas nozīmē, ka šobrīd – to gan vēl ir iespējams pārsūdzēt Tiesā – nav nekādas ietekmes uz budžetu. Maznozīmīgā riska dēļ iespējamās saistības netika uzskatītas par vajadzīgām.

Konsolidētā bilance 2006. gada 31. decembrī

Riska kapitāla darījumi

| 1.26. | Eiropas Kopienu konsolidētajos finanšu pārskatos riska kapitāla darījumi (2006. gada 31. decembrī 211 miljoni EUR) bilancē ir klasificētas pozīcijā “Ieguldījumi” (pārdošanai pieejamie ieguldījumi). Tos uzskaita, no vēsturiskām izmaksām atskaitot uzkrājumu vērtības samazinājumam, jo pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Lai gan šāda novērtēšana konkrētajos apstākļos ir pieņemama, to neizmanto konsekventi. Palāta ir konstatējusi dažus gadījumus, kad Komisijai nav iesniegta informācija par (Eiropas Investīciju bankas) kredītrīkotājam pieejamajām provizoriskajām aplēsēm attiecībā uz uzkrājumu vērtības samazinājumu kopsummā par 21 miljoniem EUR (sk. 11.10. un 11.11. punktu). |
| --- | --- |

1.26.

Eiropas Kopienu konsolidētajos finanšu pārskatos riska kapitāla darījumi (2006. gada 31. decembrī 211 miljoni EUR) bilancē ir klasificētas pozīcijā “Ieguldījumi” (pārdošanai pieejamie ieguldījumi). Tos uzskaita, no vēsturiskām izmaksām atskaitot uzkrājumu vērtības samazinājumam, jo pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Lai gan šāda novērtēšana konkrētajos apstākļos ir pieņemama, to neizmanto konsekventi. Palāta ir konstatējusi dažus gadījumus, kad Komisijai nav iesniegta informācija par (Eiropas Investīciju bankas) kredītrīkotājam pieejamajām provizoriskajām aplēsēm attiecībā uz uzkrājumu vērtības samazinājumu kopsummā par 21 miljoniem EUR (sk. 11.10. un 11.11. punktu).

| 1.26. | MEDA pilnvarojumu (kuri attiecas uz šīm riska kapitāla darbībām) darbības laikā pārskatu un grāmatvedības standarti ir būtiski pilnveidoti. Eiropas Investīciju banka (EIB) un Komisija seko notikumu gaitai, un pašlaik abas kopā analizē situāciju, meklējot ekonomiski izdevīgāko risinājumu un ņemot vērā arī informāciju, kas pieejama saskaņā ar līgumiem, kuri noslēgti ar galasaņēmējiem pirms daudziem gadiem (tādējādi neietverot pašreizējos pārskatu standartus). |
| --- | --- |

1.26.

MEDA pilnvarojumu (kuri attiecas uz šīm riska kapitāla darbībām) darbības laikā pārskatu un grāmatvedības standarti ir būtiski pilnveidoti. Eiropas Investīciju banka (EIB) un Komisija seko notikumu gaitai, un pašlaik abas kopā analizē situāciju, meklējot ekonomiski izdevīgāko risinājumu un ņemot vērā arī informāciju, kas pieejama saskaņā ar līgumiem, kuri noslēgti ar galasaņēmējiem pirms daudziem gadiem (tādējādi neietverot pašreizējos pārskatu standartus).

MEDA

Vienosies arī par jaunām pārskatu prasībām attiecībā uz gada kopsavilkuma pārskatu saturu, kas ļaus Komisijai pamatīgāk uzraudzīt attiecīgā juridiskā pamata un pilnvarojuma piemērošanu.

Priekšfinansējums

| 1.27. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 150 darījumiem, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā, tika konstatētas šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā. Izplatītākās kļūdas ir: |
| --- | --- |

1.27.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 150 darījumiem, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā, tika konstatētas šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā. Izplatītākās kļūdas ir:

| — | priekšfinansējuma ierakstos bija iegrāmatota nepareiza summa, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma ierakstos bija iegrāmatota nepareiza summa,

| — | priekšfinansējuma summas bija iegrāmatotas, lai gan līdz gada beigām tās jau bija noskaidrotas. |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma summas bija iegrāmatotas, lai gan līdz gada beigām tās jau bija noskaidrotas.

1.28.

| 1.28. | Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējumu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz slēguma bilances pilnīgumu/precizitāti: |
| --- | --- |

Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējumu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz slēguma bilances pilnīgumu/precizitāti:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | lai nodrošinātu saskaņotu pieeju visos Komisijas dienestos, jāpārskata instrukcijas par grāmatvedības metodēm attiecībā uz neapmaksātiem gala faktūrrēķiniem un ar tiem saistīto priekšfinansējuma noskaidrošanu, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu saskaņotu pieeju visos Komisijas dienestos, jāpārskata instrukcijas par grāmatvedības metodēm attiecībā uz neapmaksātiem gala faktūrrēķiniem un ar tiem saistīto priekšfinansējuma noskaidrošanu,

| — | Šie norādījumi 2007. gada jūlijā tika rūpīgi izskatīti. Attiecībā uz noteiktu skaitu attiecīgo faktūrrēķinu ir izdarīts secinājums, ka visu Komisijas dienestu izmantotā grāmatvedības metode 2006. gada noslēgšanai ir piemērotākā pieejamā metode. To pašu metodi piemēros arī nākamā gada pārskata noslēgšanai 2007. gada beigās. |
| --- | --- |

—

Šie norādījumi 2007. gada jūlijā tika rūpīgi izskatīti. Attiecībā uz noteiktu skaitu attiecīgo faktūrrēķinu ir izdarīts secinājums, ka visu Komisijas dienestu izmantotā grāmatvedības metode 2006. gada noslēgšanai ir piemērotākā pieejamā metode. To pašu metodi piemēros arī nākamā gada pārskata noslēgšanai 2007. gada beigās.

| — | ja priekšfinansējuma noskaidrošanas laikā atklājās, ka jāpiedzen maksa no saņēmēja, ne vienmēr tika sagatavoti piedziņas rīkojumi. Šī iemesla dēļ priekšfinansējums tika novērtēts par augstu, bet debitoru parādi – par zemu, un šo summu nav iespējams precīzi aprēķināt, |
| --- | --- |

—

ja priekšfinansējuma noskaidrošanas laikā atklājās, ka jāpiedzen maksa no saņēmēja, ne vienmēr tika sagatavoti piedziņas rīkojumi. Šī iemesla dēļ priekšfinansējums tika novērtēts par augstu, bet debitoru parādi – par zemu, un šo summu nav iespējams precīzi aprēķināt,

| — | Priekšfinansējuma summu atgūšana nav paredzēta, jo plānots, ka tās izmantos saņēmēji savu līgumu izpildei. Līdzekļu atgūšana notiek ļoti retos gadījumos, proti, ja saņēmēji nepilda savas saistības vai ja pastāv kādas atšķirības starp izmaksātajām summām un galīgajām atbilstīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

—

Priekšfinansējuma summu atgūšana nav paredzēta, jo plānots, ka tās izmantos saņēmēji savu līgumu izpildei. Līdzekļu atgūšana notiek ļoti retos gadījumos, proti, ja saņēmēji nepilda savas saistības vai ja pastāv kādas atšķirības starp izmaksātajām summām un galīgajām atbilstīgajām izmaksām.

| — | vērtības samazinājuma pārbaudes, kuras veica, lai priekšfinansējuma vērtību koriģētu atbilstīgi atgūstamajiem līdzekļiem, bija nepietiekamas, tāpēc, iespējams, norakstījumos priekšfinansējums ir novērtēts par augstu un izmaksas attiecīgi ir novērtētas pārāk zemu (25). |
| --- | --- |

—

vērtības samazinājuma pārbaudes, kuras veica, lai priekšfinansējuma vērtību koriģētu atbilstīgi atgūstamajiem līdzekļiem, bija nepietiekamas, tāpēc, iespējams, norakstījumos priekšfinansējums ir novērtēts par augstu un izmaksas attiecīgi ir novērtētas pārāk zemu (25).

25

| — | Vērtības samazinājuma pārbaudes neuzskatīja par prioritāti, jo lielākā daļa attiecīgo ģenerāldirektorātu ir saistīti ar valsts iestādēm izsniegto bankas garantiju un agrāk izdoto piedziņas rīkojumu samērā nelielā skaita dēļ. Turpmāk šim jautājumam pievērsīs lielāku uzmanību, lai šis pieņēmums apstiprinātos. |
| --- | --- |

—

Vērtības samazinājuma pārbaudes neuzskatīja par prioritāti, jo lielākā daļa attiecīgo ģenerāldirektorātu ir saistīti ar valsts iestādēm izsniegto bankas garantiju un agrāk izdoto piedziņas rīkojumu samērā nelielā skaita dēļ. Turpmāk šim jautājumam pievērsīs lielāku uzmanību, lai šis pieņēmums apstiprinātos.

Debitoru parādi

| 1.29. | Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda izmaksām Komisija ir ieviesusi jaunu piedziņas procedūru (26) ar tabulām parādnieku pārskatu uzrādīšanai. Palāta, pārbaudījusi parādnieku pārskatus, izsaka šaubas par šo tabulu pilnīgumu (27) (sk. 5.61. un 5.62. punktu). |
| --- | --- |

1.29.

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda izmaksām Komisija ir ieviesusi jaunu piedziņas procedūru (26) ar tabulām parādnieku pārskatu uzrādīšanai. Palāta, pārbaudījusi parādnieku pārskatus, izsaka šaubas par šo tabulu pilnīgumu (27) (sk. 5.61. un 5.62. punktu).

26

27

| 1.29. | Pastāv skaidra saikne starp šīm tabulām un maksājumu aģentūru debitoru virsgrāmatu, un jaunās, no 2007. gada piemērojamās Komisijas pamatnostādnes nosaka, ka apliecinātājiestādēm jāsaskaņo debitoru virsgrāmata ar tabulām un jāsniedz paskaidrojumi par jebkurām konstatētajām neatbilstībām. |
| --- | --- |

1.29.

Pastāv skaidra saikne starp šīm tabulām un maksājumu aģentūru debitoru virsgrāmatu, un jaunās, no 2007. gada piemērojamās Komisijas pamatnostādnes nosaka, ka apliecinātājiestādēm jāsaskaņo debitoru virsgrāmata ar tabulām un jāsniedz paskaidrojumi par jebkurām konstatētajām neatbilstībām.

Tabulas ir maksājumu aģentūru gada pārskatu daļa, un apliecinātājiestādes tās arī apliecina kā tādas. Turklāt Komisija ir veikusi milzīgu darbu, lai gūtu pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību.

Komisija 2007. gada laikā veiks detalizētu pēcpārbaudi, lai nodrošinātu parādu pienācīgu uzrādīšanu III pielikuma tabulās.

Skatīt atbildes uz 5.61. un 5.62. punktu.

Darbinieku pabalsti

| 1.30. | Eiropas Parlamenta deputātiem no valstīm, kuru iestādes nepiedāvā pensijas shēmu, Eiropas Parlamenta Prezidijs ir pieņēmis pagaidu pensiju shēmu, kamēr nav izstrādāta galīga Kopienas pensiju shēma visiem deputātiem (28). Tomēr konsolidētajā bilancē saistības attiecībā uz šīm pensijas tiesībām nav apstiprinātas. Ja nav pensijas tiesību aktuārā novērtējuma, nav iespējams aprēķināt finansiālo ietekmi uz (uzkrājumiem) “Darbinieku pabalstiem” un uz pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

1.30.

Eiropas Parlamenta deputātiem no valstīm, kuru iestādes nepiedāvā pensijas shēmu, Eiropas Parlamenta Prezidijs ir pieņēmis pagaidu pensiju shēmu, kamēr nav izstrādāta galīga Kopienas pensiju shēma visiem deputātiem (28). Tomēr konsolidētajā bilancē saistības attiecībā uz šīm pensijas tiesībām nav apstiprinātas. Ja nav pensijas tiesību aktuārā novērtējuma, nav iespējams aprēķināt finansiālo ietekmi uz (uzkrājumiem) “Darbinieku pabalstiem” un uz pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātiem.

28

| 1.30. | Šobrīd atkārtoti izskata jautājumu par šīs pensiju shēmas darbību nākotnē. Ņemot vērā neskaidrības par tās darbību nākotnē un to, ka nav aktuāra novērtējuma, pārskatos nevar iekļaut nevienu nozīmīgu uzkrājumu. |
| --- | --- |

1.30.

Šobrīd atkārtoti izskata jautājumu par šīs pensiju shēmas darbību nākotnē. Ņemot vērā neskaidrības par tās darbību nākotnē un to, ka nav aktuāra novērtējuma, pārskatos nevar iekļaut nevienu nozīmīgu uzkrājumu.

Īstermiņa parādi

| 1.31. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 150 faktūrrēķiniem/izmaksu paziņojumiem, ko izraudzījās no īstermiņa parādu ierakstiem grāmatvedības sistēmā, tika konstatētas šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā. Lielākā daļa kļūdu ir saistītas ar nepareizi reģistrētām faktūrrēķu vai izmaksu paziņojumu summām. |
| --- | --- |

1.31.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 150 faktūrrēķiniem/izmaksu paziņojumiem, ko izraudzījās no īstermiņa parādu ierakstiem grāmatvedības sistēmā, tika konstatētas šim bilances postenim būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā, bet nebūtiskas kopumā. Lielākā daļa kļūdu ir saistītas ar nepareizi reģistrētām faktūrrēķu vai izmaksu paziņojumu summām.

| 1.31. | Palātas konstatēto kļūdu līmenis bija neliels. |
| --- | --- |

1.31.

Palātas konstatēto kļūdu līmenis bija neliels.

Finanšu gadu nodalīšanas procedūra

| 1.32. | Finanšu gadu nodalīšanas procedūrās (sk. 1.18. punktu) konstatētie trūkumi izraisīja nepilnības pagaidu pārskatos, un tās tika izlabotas galīgajos pārskatos. |
| --- | --- |

1.32.

Finanšu gadu nodalīšanas procedūrās (sk. 1.18. punktu) konstatētie trūkumi izraisīja nepilnības pagaidu pārskatos, un tās tika izlabotas galīgajos pārskatos.

| 1.32. | Komisija 2006. gadā uzlaboja finanšu gadu nodalīšanas summu novērtēšanu, veicot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

1.32.

Komisija 2006. gadā uzlaboja finanšu gadu nodalīšanas summu novērtēšanu, veicot šādus pasākumus:

| — | izstrādāts finanšu gadu nodalīšanas pārskats, |
| --- | --- |

—

izstrādāts finanšu gadu nodalīšanas pārskats,

| — | uzlaboti finanšu gadu nodalīšanas paņēmieni, |
| --- | --- |

—

uzlaboti finanšu gadu nodalīšanas paņēmieni,

| — | izstrādāta jauna procedūra un pārbaudes saraksts dienestiem, |
| --- | --- |

—

izstrādāta jauna procedūra un pārbaudes saraksts dienestiem,

| — | sastādīts pārskata dokuments par finanšu gadu nodalīšanas metodēm, |
| --- | --- |

—

sastādīts pārskata dokuments par finanšu gadu nodalīšanas metodēm,

| — | Budžeta ģenerāldirektorāts veica pārbaudes uz vietas izraudzītajos ģenerāldirektorātos, |
| --- | --- |

—

Budžeta ģenerāldirektorāts veica pārbaudes uz vietas izraudzītajos ģenerāldirektorātos,

| — | vairākām iekšējās revīzijas struktūrām bija nozīmīga loma finanšu gadu nodalīšanas novērtēšanā. |
| --- | --- |

—

vairākām iekšējās revīzijas struktūrām bija nozīmīga loma finanšu gadu nodalīšanas novērtēšanā.

No dalībvalstīm saņemamās summas

| 1.33. | Kopējie aktīvi palielinājās no 58,7 miljardiem EUR 2005. gadā līdz 67 miljardiem EUR 2006. gadā, un kopējie pasīvi palielinājās no 120,9 miljardiem EUR līdz 131,8 miljardiem EUR. Starpību finansēs no jau pieņemtā budžeta līdzekļiem vai no nākamajiem budžetiem. Saskaņā ar iepriekš minēto (29) turpmāk jāatklāj to dažādo saistību raksturs, kuras jāsedz no summām, ko pieprasīs no dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz gadiem, kad tās atmaksajāmas. |
| --- | --- |

1.33.

Kopējie aktīvi palielinājās no 58,7 miljardiem EUR 2005. gadā līdz 67 miljardiem EUR 2006. gadā, un kopējie pasīvi palielinājās no 120,9 miljardiem EUR līdz 131,8 miljardiem EUR. Starpību finansēs no jau pieņemtā budžeta līdzekļiem vai no nākamajiem budžetiem. Saskaņā ar iepriekš minēto (29) turpmāk jāatklāj to dažādo saistību raksturs, kuras jāsedz no summām, ko pieprasīs no dalībvalstīm, īpaši attiecībā uz gadiem, kad tās atmaksajāmas.

29

| 1.33. | Pašreizējais dalībvalstīm pieprasāmo summu iedalījums ilgtermiņa un īstermiņa summās ir pietiekams, it sevišķi, ja to apvieno ar aktīvu iedalījumu ilgtermiņa/īstermiņa aktīvos un pasīvos bilancē. |
| --- | --- |

1.33.

Pašreizējais dalībvalstīm pieprasāmo summu iedalījums ilgtermiņa un īstermiņa summās ir pietiekams, it sevišķi, ja to apvieno ar aktīvu iedalījumu ilgtermiņa/īstermiņa aktīvos un pasīvos bilancē.

Ārpusbilances posteņi un piezīmes pie pārskatiem

| 1.34. | Salīdzinot ar 2005. gadu, gada pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija nekā iepriekš par to, ka Komisijas departamenti vai dalībvalstis, iespējams, vēlāk koriģēs dažus darījumus. Tomēr vēl joprojām piezīmēs katram kalendārajam gadam atsevišķi nav norādītas izdevumu summas (un jomas), kuras jau pieņēmusi Komisija vai kuras vēl būtu jāapstiprina un par kurām jāveic grāmatojumu noskaidrošana (30). |
| --- | --- |

1.34.

Salīdzinot ar 2005. gadu, gada pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija nekā iepriekš par to, ka Komisijas departamenti vai dalībvalstis, iespējams, vēlāk koriģēs dažus darījumus. Tomēr vēl joprojām piezīmēs katram kalendārajam gadam atsevišķi nav norādītas izdevumu summas (un jomas), kuras jau pieņēmusi Komisija vai kuras vēl būtu jāapstiprina un par kurām jāveic grāmatojumu noskaidrošana (30).

30

| 1.34. | Finanšu regula un nozares regulas attiecībā uz lauksaimniecību un struktūrfondiem dod Komisijai tiesības pārbaudīt visus izdevumus vēl daudzus gadus pēc to rašanās. Bet pārskati nenozīmē, ka šo tiesību dēļ ir jāpieņem visi attiecīgie izdevumi. Ja potenciāli atgūstamo līdzekļu summas ir izsakāmas skaitļos, tās norāda konsolidēto pārskatu 5.3. un 5.4. piezīmē. |
| --- | --- |

1.34.

Finanšu regula un nozares regulas attiecībā uz lauksaimniecību un struktūrfondiem dod Komisijai tiesības pārbaudīt visus izdevumus vēl daudzus gadus pēc to rašanās. Bet pārskati nenozīmē, ka šo tiesību dēļ ir jāpieņem visi attiecīgie izdevumi. Ja potenciāli atgūstamo līdzekļu summas ir izsakāmas skaitļos, tās norāda konsolidēto pārskatu 5.3. un 5.4. piezīmē.

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu (ietverot informāciju pa segmentiem)

| 1.35. | Saskaņā ar īpašu Palātas pieprasījumu paskaidrojošajās piezīmēs it īpaši attiecībā uz 2006. gada saimnieciskās darbības rezultātu (31) ir iekļauta plašāka informācija par atgūtajām summām saistībā ar nelikumīgām vai nepareizām darbībām it sevišķi galasaņēmēju līmenī, kurā konstatēti 90 % kļūdu. Tomēr ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu grāmatvedības datu un paskaidrojošajās piezīmēs minētās informācijas pilnīgumu un ticamību (sk. 2.23.-2.25. punktu). |
| --- | --- |

1.35.

Saskaņā ar īpašu Palātas pieprasījumu paskaidrojošajās piezīmēs it īpaši attiecībā uz 2006. gada saimnieciskās darbības rezultātu (31) ir iekļauta plašāka informācija par atgūtajām summām saistībā ar nelikumīgām vai nepareizām darbībām it sevišķi galasaņēmēju līmenī, kurā konstatēti 90 % kļūdu. Tomēr ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu grāmatvedības datu un paskaidrojošajās piezīmēs minētās informācijas pilnīgumu un ticamību (sk. 2.23.-2.25. punktu).

31

| 1.35. | ABAC grāmatvedības sistēma ir pielāgota tā, lai varētu palielināt tās informācijas daudzumu, ko iegrāmato attiecībā uz atgūtajām summām. Šos uzlabojumus plānots piemērot 2008. gada pārskatiem. |
| --- | --- |

1.35.

ABAC grāmatvedības sistēma ir pielāgota tā, lai varētu palielināt tās informācijas daudzumu, ko iegrāmato attiecībā uz atgūtajām summām. Šos uzlabojumus plānots piemērot 2008. gada pārskatiem.

ABAC

| 1.36. | Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību, budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskās darbības rezultāts ir detalizēti jāsaskaņo. Tomēr saskaņā ar 2007. gada jūlijā Palātai iesniegtajiem kontu salīdzināšanas rezultātiem joprojām pastāv nepaskaidrotas nelielas atšķirības. Turklāt pārskati būtu labāk saprotami, ja gada pārskatos iekļautu tabulu, kura atspoguļo saskaņošanas rezultātus. |
| --- | --- |

1.36.

Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību, budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskās darbības rezultāts ir detalizēti jāsaskaņo. Tomēr saskaņā ar 2007. gada jūlijā Palātai iesniegtajiem kontu salīdzināšanas rezultātiem joprojām pastāv nepaskaidrotas nelielas atšķirības. Turklāt pārskati būtu labāk saprotami, ja gada pārskatos iekļautu tabulu, kura atspoguļo saskaņošanas rezultātus.

| 1.36. | Komisija atzīst, ka ir jāuzlabo saskaņošanas procedūra. Tiks veikti pasākumi, lai novērstu konstatētās nepilnības. Turklāt Komisija izskatīs iespēju iekļaut gada pārskatos arī pilnu saskaņošanu. |
| --- | --- |

1.36.

Komisija atzīst, ka ir jāuzlabo saskaņošanas procedūra. Tiks veikti pasākumi, lai novērstu konstatētās nepilnības. Turklāt Komisija izskatīs iespēju iekļaut gada pārskatos arī pilnu saskaņošanu.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

| 1.37. | 2005. finanšu gada budžeta tabulās minētā “neatgūto” piedziņas rīkojumu summa (6 175 miljoni EUR) (32) nesakrīt ar atbilstošo “konstatēto prasījumu” summu (6 180 miljoni EUR) (33), kura 2006. gada pārskatos pārnesta no iepriekšējā gada. Tā kā šī nesakritība ir nepārtrauktības principa pārkāpums, tā bija jānovērš pirms pārskatu izveides. |
| --- | --- |

1.37.

2005. finanšu gada budžeta tabulās minētā “neatgūto” piedziņas rīkojumu summa (6 175 miljoni EUR) (32) nesakrīt ar atbilstošo “konstatēto prasījumu” summu (6 180 miljoni EUR) (33), kura 2006. gada pārskatos pārnesta no iepriekšējā gada. Tā kā šī nesakritība ir nepārtrauktības principa pārkāpums, tā bija jānovērš pirms pārskatu izveides.

32

33

| 1.37. | 5 miljonu euro starpība attiecas uz iepriekšējā gada korekciju apvienotas struktūrvienības budžeta kontos. |
| --- | --- |

1.37.

5 miljonu euro starpība attiecas uz iepriekšējā gada korekciju apvienotas struktūrvienības budžeta kontos.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Palātas pieeja

| 1.38. | Ņemot vērā ātri mainīgo revīzijas vidi un divpadsmit gados iegūto pieredzi, DAS metodes bija jāturpina uzlabot un pielāgot. Pārstrādātās DAS pieejas galvenā sastāvdaļa ir kvalitātes nodrošināšanas modelis, kas balstās uz diviem būtiskiem pierādījumu avotiem: |
| --- | --- |

1.38.

Ņemot vērā ātri mainīgo revīzijas vidi un divpadsmit gados iegūto pieredzi, DAS metodes bija jāturpina uzlabot un pielāgot. Pārstrādātās DAS pieejas galvenā sastāvdaļa ir kvalitātes nodrošināšanas modelis, kas balstās uz diviem būtiskiem pierādījumu avotiem:

DAS

DAS

| a) | to pārraudzības un kontroles sistēmu darbības pārbaude, kuras Kopienas iestādes, dalībvalstis un trešās valstis izmanto ES līdzekļu iekasēšanai un izmaksai; pārbaude sniedz būtisku informāciju par galveno kontroles mehānismu piemērošanu un darbību saistībā ar to spēju novērst vai konstatēt kļūdas un tās izlabot; |
| --- | --- |

a)

to pārraudzības un kontroles sistēmu darbības pārbaude, kuras Kopienas iestādes, dalībvalstis un trešās valstis izmanto ES līdzekļu iekasēšanai un izmaksai; pārbaude sniedz būtisku informāciju par galveno kontroles mehānismu piemērošanu un darbību saistībā ar to spēju novērst vai konstatēt kļūdas un tās izlabot;

| b) | ar ieņēmumiem un izdevumiem saistītu darījumu tipisku paraugu pārbaude līdz pat galasaņēmēja līmenim, lai iegūtu tiešus pierādījumus par maksājumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

ar ieņēmumiem un izdevumiem saistītu darījumu tipisku paraugu pārbaude līdz pat galasaņēmēja līmenim, lai iegūtu tiešus pierādījumus par maksājumu likumību un pareizību.

Ar kvalitātes nodrošināšanas modeļa palīdzību iespējams sniegt vērtējumu par to, kādu ticamības līmeni var iegūt, pārbaudot pārraudzības un kontroles sistēmu darbību un veicot darījumu tiešas pārbaudes, lai panāktu vajadzīgo augsta līmeņa pārliecību par darījumu likumību un pareizību.

| 1.39. | Abus galvenos avotus var papildināt ar diviem citiem avotiem: |
| --- | --- |

1.39.

Abus galvenos avotus var papildināt ar diviem citiem avotiem:

| a) | Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to kopsavilkumu analīze, kuros norādīts, vai Komisijai ir pamatota pārliecība, ka esošās sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību; |
| --- | --- |

a)

Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to kopsavilkumu analīze, kuros norādīts, vai Komisijai ir pamatota pārliecība, ka esošās sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

| b) | citu no Kopienas pārvaldes un kontroles procesa neatkarīgu revidentu (piem., augstākās revīzijas iestādes dalībvalstīs vai trešās valstīs) darba pārbaude (34). |
| --- | --- |

b)

citu no Kopienas pārvaldes un kontroles procesa neatkarīgu revidentu (piem., augstākās revīzijas iestādes dalībvalstīs vai trešās valstīs) darba pārbaude (34).

34

| 1.38.-1.39. | Palātas gada ticamības deklarācija un citi revīzijas pasākumi, un ieteikumi ir vērtīgs informācijas avots Komisijai, un tā cenšas rūpīgi ņemt vērā sniegtos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.38.-1.39.

Palātas gada ticamības deklarācija un citi revīzijas pasākumi, un ieteikumi ir vērtīgs informācijas avots Komisijai, un tā cenšas rūpīgi ņemt vērā sniegtos ieteikumus.

Ievērojot institūcijas, kas atbildīga par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi, kā arī Palātas ieteikumus, Komisija turpina piedalīties plašā, neoficiālā un ļoti noderīgā dialogā ar Palātu par konstatēto kļūdu ietekmi uz gada pārskatiem.

Tā jau ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu kvalitātes kontroli, izmantojot rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei, ar kuru ierosināts novērst pārraudzības un kontroles sistēmās konstatētās nepilnības un stiprināt minētās sistēmas.

Tam nepieciešama visu dalībvalstu pilnīga sadarbība, ņemot vērā to dalītās pārvaldības pienākumus attiecībā uz Eiropas Savienības budžeta trīs ceturkšņiem.

Komisijas pārskatu sistēma un modernizētā grāmatvedības sistēma nodrošina nozīmīgus datus katru gadu par Kopienas līdzekļu pārvaldību un izskaidro iemeslus ticamības apliecinājumiem, ko sniedz katrs ģenerāldirektorāts, tajos minētās atrunas un citus apsvērumus un revīzijas un kontroles darba rezultātā veiktos pasākumus.

Palātas revīzija attiecas uz attiecīgajā gadā iegrāmatoto darījumu likumību un pareizību. Ģenerāldirektorāti sniedz pārliecību par daudzgadu kontroles sistēmu darbību minētā gada laikā. Komisija pietiekami novērtē sistēmas nepilnības, kuru rezultātā izdevumi var neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, bet gūst pārliecību laika gaitā un ņem vērā pasākumus stāvokļa uzlabošanai, ko veic, lai novērstu minētās nepilnības, un daudzgadu sistēmas spēju izlabot kļūdas kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas.

2006. gada revīzijas rezultāti

| 1.40. | Tāpat kā iepriekšējos gados dažādu īpašo izvērtējumu secinājumi apliecina, ka tajās jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir pienācīgi un pareizi piemērotas, Palāta padziļinātajā pārbaudē konstatēja, ka būtisku kļūdu risks attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir neliels (sk. 4.28. punktu, 5.65. punktu par IAKS, 8.31. punktu par delegācijām, 9.23. punktu, izņemot par Sapard, un 10.6. punktu). Palātas aplēsēs par šīm jomām aprēķināts, ka kļūdu finansiālā ietekme ir mazāka nekā 2 % no attiecīgās datu kopas vērtības (sk. 
  1.2. tabulu
  ). Turklāt Palātas novērtējums par ģenerāldirektoru un delegāciju kredītrīkotāju deklarācijām apstiprināja, ka nepieciešamas tikai nelielas atrunas vai tās vispār nav vajadzīgas (sk. 2.11. un 2.12. punktu). |
| --- | --- |

1.40.

Tāpat kā iepriekšējos gados dažādu īpašo izvērtējumu secinājumi apliecina, ka tajās jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir pienācīgi un pareizi piemērotas, Palāta padziļinātajā pārbaudē konstatēja, ka būtisku kļūdu risks attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir neliels (sk. 4.28. punktu, 5.65. punktu par IAKS, 8.31. punktu par delegācijām, 9.23. punktu, izņemot par Sapard, un 10.6. punktu). Palātas aplēsēs par šīm jomām aprēķināts, ka kļūdu finansiālā ietekme ir mazāka nekā 2 % no attiecīgās datu kopas vērtības (sk. 
  1.2. tabulu
  ). Turklāt Palātas novērtējums par ģenerāldirektoru un delegāciju kredītrīkotāju deklarācijām apstiprināja, ka nepieciešamas tikai nelielas atrunas vai tās vispār nav vajadzīgas (sk. 2.11. un 2.12. punktu).

Sapard

1.2. tabulu

| 1.40. | Komisija uzskata, ka ir panākts progress pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanā 2006. gadā, bet atzīst, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi. Rīcības plāna īstenošana integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei un tā iespējamā pozitīvā ietekme nākamajos gados uz pārliecības gūšanu par datu ticamību, ko nodrošina šīs sistēmas, vēlreiz apliecina Komisijas vēlmi turpināt pilnveidojumus. |
| --- | --- |

1.40.

Komisija uzskata, ka ir panākts progress pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanā 2006. gadā, bet atzīst, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi. Rīcības plāna īstenošana integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei un tā iespējamā pozitīvā ietekme nākamajos gados uz pārliecības gūšanu par datu ticamību, ko nodrošina šīs sistēmas, vēlreiz apliecina Komisijas vēlmi turpināt pilnveidojumus.

1.2. tabula – Pakārtoto darījumu likumības un pareizības īpašie izvērtējumi

| 2006. gada pārskata īpašais izvērtējums | Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība | Kļūdu līmenis |
| --- | --- | --- |
| Pašu resursi (35) | | |
| Kopējā lauksaimniecības politika | IAKS | | Vispārēji KLP | IAKS |
| nav IAKS | | nav IAKS |
| Struktūrpasākumi | | |
| Iekšējā nozaru politika | | |
| Ārējās darbības | | Centrālie biroji un delegācijas |
| Ieviešanas organizācijas |
| Pirmspievienošanās stratēģija | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Administratīvie izdevumi (36) | | |
| Tabulā apkopots kontroles sistēmu darbības un pārraudzības vispārējs novērtējums, kas aprakstīts attiecīgajās nodaļās, un tas vispārēji atspoguļo Palātas padziļinātajā pārbaudē iegūtos rezultātus. Kaut gan tabulā ir akcentēti galvenie elementi, tajā nevar iekļaut visu svarīgo informāciju, kura izklāstīta Gada pārskatā saistībā ar Palātas revīzijas pieejas pamatā esošajām metodēm (sk. 1.38. un 1.39. punktu). |

2006. gada pārskata īpašais izvērtējums

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

Kļūdu līmenis

Pašu resursi (35)

35

Kopējā lauksaimniecības politika

IAKS

Vispārēji KLP

IAKS

nav IAKS

nav IAKS

Struktūrpasākumi

Iekšējā nozaru politika

Ārējās darbības

Centrālie biroji un delegācijas

Ieviešanas organizācijas

Pirmspievienošanās stratēģija

Phare/ISPA

SAPARD

Administratīvie izdevumi (36)

36

Tabulā apkopots kontroles sistēmu darbības un pārraudzības vispārējs novērtējums, kas aprakstīts attiecīgajās nodaļās, un tas vispārēji atspoguļo Palātas padziļinātajā pārbaudē iegūtos rezultātus. Kaut gan tabulā ir akcentēti galvenie elementi, tajā nevar iekļaut visu svarīgo informāciju, kura izklāstīta Gada pārskatā saistībā ar Palātas revīzijas pieejas pamatā esošajām metodēm (sk. 1.38. un 1.39. punktu).

Apzīmējumi

| Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība |
| --- |
| | Apmierinoši |
| | Daļēji apmierinoši (37) |
| | Neapmierinoši |
| Kļūdu diapazons |
| | Zem 2 % (zem būtiskuma sliekšņa) |
| | No 2 % līdz 5 % |
| | Virs 5 % |

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši (37)

37

Neapmierinoši

Kļūdu diapazons

Zem 2 % (zem būtiskuma sliekšņa)

No 2 % līdz 5 %

Virs 5 %

| 1.41. | Padziļinātajās pārbaudēs vēl joprojām tiek konstatēts būtisks kļūdu līmenis jomās, kurās Palāta norādījusi uz pārraudzības un kontroles sistēmu vājo un tikai daļēji apmierinošo stāvokli (sk. 5.65.-5.78. punktu attiecībā uz gadījumiem, ja nepiemēro IAKS, 6.37.-6.39. punktu, 7.30. un 7.31. punktu, 8.31. un 8.32. punktu par ieviešanas organizācijām, un 9.23. punktu par Sapard). Saskaņā ar Palātas aplēsēm šajās jomās kļūdu finansiālā ietekme ir vairāk nekā 2 % no datu kopas vērtības (sk. 
  1.2. tabulu
  ). Turklāt Palātas veiktais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskatiem, tās par attiecīgo jomu būtu jāpievieno (sk. 2.11. un 2.12. punktu un 2.13.-2.17. punktu). |
| --- | --- |

1.41.

Padziļinātajās pārbaudēs vēl joprojām tiek konstatēts būtisks kļūdu līmenis jomās, kurās Palāta norādījusi uz pārraudzības un kontroles sistēmu vājo un tikai daļēji apmierinošo stāvokli (sk. 5.65.-5.78. punktu attiecībā uz gadījumiem, ja nepiemēro IAKS, 6.37.-6.39. punktu, 7.30. un 7.31. punktu, 8.31. un 8.32. punktu par ieviešanas organizācijām, un 9.23. punktu par Sapard). Saskaņā ar Palātas aplēsēm šajās jomās kļūdu finansiālā ietekme ir vairāk nekā 2 % no datu kopas vērtības (sk. 
  1.2. tabulu
  ). Turklāt Palātas veiktais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskatiem, tās par attiecīgo jomu būtu jāpievieno (sk. 2.11. un 2.12. punktu un 2.13.-2.17. punktu).

Sapard

1.2. tabulu

| 1.41. | Kopienas finansētajiem izdevumiem šajās budžeta jomās piemēro virkni kontroles procesu, dažus no kuriem veic pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, bet dažus vēlāk. Piemēram, iekšpolitikas jomā risks, kas saistīts ar pārāk augstu novērtēto izmaksu atmaksāšanu, ir mazināts, ievērojami palielinot ex post pārbaužu skaitu, bet attiecībā uz ārējo atbalstu īstenotājām iestādēm Komisija nodrošina, lai saņēmēju maksājumu pieprasījumu kontrole tiktu īstenota projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot jau iepriekš konstatēt un izlabot kļūdas. Konstatējumi, ko iesniedz Revīzijas palāta, raksturo situāciju kādā konkrētā šo kontroles procesu īstenošanas posmā. Lielu daļu kļūdu iespējams labot, izmantojot daudzgadu korekciju sistēmu. |
| --- | --- |

1.41.

Kopienas finansētajiem izdevumiem šajās budžeta jomās piemēro virkni kontroles procesu, dažus no kuriem veic pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, bet dažus vēlāk. Piemēram, iekšpolitikas jomā risks, kas saistīts ar pārāk augstu novērtēto izmaksu atmaksāšanu, ir mazināts, ievērojami palielinot ex post pārbaužu skaitu, bet attiecībā uz ārējo atbalstu īstenotājām iestādēm Komisija nodrošina, lai saņēmēju maksājumu pieprasījumu kontrole tiktu īstenota projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot jau iepriekš konstatēt un izlabot kļūdas. Konstatējumi, ko iesniedz Revīzijas palāta, raksturo situāciju kādā konkrētā šo kontroles procesu īstenošanas posmā. Lielu daļu kļūdu iespējams labot, izmantojot daudzgadu korekciju sistēmu.

ex post

Attiecībā uz lauksaimniecību Komisija atzīmē, ka kļūdu līmenis kopumā ir ievērojami samazinājies un ir tuvu būtiskuma līmenim. Attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauku attīstību un veido vairāk nekā 85 % no kopējiem izdevumiem, kļūdu līmenis ir zem būtiskuma līmeņa.

Attiecībā uz citām politikas jomām Komisija savās revīzijās ņems vērā iespējamos riskus. Gada darbības pārskatos parasti ir skaidri izklāstīti ģenerāldirektorātu vērtējumi par pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti dalībvalstīs un koriģējošiem pasākumiem, kas uzsākti, lai panāktu vajadzīgos uzlabojumus. Ģenerāldirektori iekļauj atrunas, ja pastāv nopietni trūkumi, kas rada būtisku risku Kopienas budžetam, ko nevar pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus.

Skatīt arī atbildes uz 2.8.-2.17., 2.36., 5.65., 6.38.-6.40., 7.30., 7.31., 8.31., 8.32. un 9.23. punktu.

| 1.42. | Īpašie izvērtējumi par izdevumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, struktūrpolitiku un iekšējo nozaru politiku parāda, ka sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai kompleksas juridiskās prasības var nozīmīgi ietekmēt darījumu likumību un pareizību (sk. 5.44. punktu par lauku attīstības izdevumiem, 6.29. punktu par strukturālajām darbībām un 7.11. punktu par iekšējo nozaru politiku). Piemēram, Palātas sistēmu revīzijā norādīts, ka sarežģīto atbilstības nosacījumu (38) dēļ lauku attīstības pasākumiem ir raksturīgas biežas kļūdas. Savukārt vienotā maksājuma shēmas izstrāde un ieviešana ierobežo nepareizi veiktu maksājumu risku. Tomēr kopumā kļūdu līmenis ar lauksaimniecību saistītajos izdevumos vēl joprojām ir vairāk nekā būtisks. |
| --- | --- |

1.42.

Īpašie izvērtējumi par izdevumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, struktūrpolitiku un iekšējo nozaru politiku parāda, ka sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai kompleksas juridiskās prasības var nozīmīgi ietekmēt darījumu likumību un pareizību (sk. 5.44. punktu par lauku attīstības izdevumiem, 6.29. punktu par strukturālajām darbībām un 7.11. punktu par iekšējo nozaru politiku). Piemēram, Palātas sistēmu revīzijā norādīts, ka sarežģīto atbilstības nosacījumu (38) dēļ lauku attīstības pasākumiem ir raksturīgas biežas kļūdas. Savukārt vienotā maksājuma shēmas izstrāde un ieviešana ierobežo nepareizi veiktu maksājumu risku. Tomēr kopumā kļūdu līmenis ar lauksaimniecību saistītajos izdevumos vēl joprojām ir vairāk nekā būtisks.

38

| 1.42. | Lai gan politikas mērķu sasniegšanai dažreiz ir vajadzīga detalizēta reglamentēšana, Komisija apzinās nepieciešamību vienkāršot noteikumus, ciktāl tas netraucē politikas mērķu sasniegšanu. Gadījumos, kad tiesiskās prasības vēl aizvien ir sarežģītas, Komisija sniedz ieteikumus to piemērošanas vienkāršošanai un precizēšanai. Izvairīšanās no kļūdām lielā mērā atkarīga arī no ieteikumiem, ko dalībvalstu iestādes sniedz īstenotājām iestādēm un saņēmējiem par kontroles efektivitāti, kā arī no saņēmēju informētības par neatbilstību, kas var novest pie atbalsta zaudēšanas. Komisija aicina dalībvalstis paātrināt savas darbības šajās jomās, kas ir daļa no rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei. |
| --- | --- |

1.42.

Lai gan politikas mērķu sasniegšanai dažreiz ir vajadzīga detalizēta reglamentēšana, Komisija apzinās nepieciešamību vienkāršot noteikumus, ciktāl tas netraucē politikas mērķu sasniegšanu. Gadījumos, kad tiesiskās prasības vēl aizvien ir sarežģītas, Komisija sniedz ieteikumus to piemērošanas vienkāršošanai un precizēšanai. Izvairīšanās no kļūdām lielā mērā atkarīga arī no ieteikumiem, ko dalībvalstu iestādes sniedz īstenotājām iestādēm un saņēmējiem par kontroles efektivitāti, kā arī no saņēmēju informētības par neatbilstību, kas var novest pie atbalsta zaudēšanas. Komisija aicina dalībvalstis paātrināt savas darbības šajās jomās, kas ir daļa no rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidei.

Nepilnības ir ļoti iespējamas agrovides pasākumos, uz kuriem attiecas KLP izdevumu neliela daļa (skatīt atbildi uz 5.72. punktu). Šos trūkumus var atbilstoši novērst, veicot kontroles sistēmu koriģējošos pasākumus. Turklāt tika ieviesti tiesību aktu grozījumi nākamajam periodam.

Komisija uzskata, ka to pārbaude ir diezgan sarežģīts process, bet ir plaši atzīts šo pasākumu mērķis integrēt vides apsvērumus lauksaimniecībā un to pievienotā vērtība.

---

(1)  “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” veido Eiropas Kopienu 2006. finanšu gada pārskatu I sējumu.

1

(2)  “Konsolidētie finanšu pārskati” iekļauj bilanci, saimniecisko rezultātu pārskatu (tostarp informāciju pa segmentiem), naudas līdzekļu plūsmas tabulu, pārskatu par neto aktīvu izmaiņām un kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām, kā arī citas paskaidrojošās piezīmes.

2

(3)  “Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” iekļauj konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi un kopsavilkumu par budžeta principiem, kā arī citas paskaidrojošās piezīmes.

3

(4)  Eiropas iestādēs un struktūrvienībās pārvaldību veic iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, kā arī finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu grāmatveži un vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs pārvaldību veic maksātāju iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenošanas aģentūru kredītrīkotāji, grāmatveži un vadošie darbinieki.

4

(5)  Grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie valsts sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija (IFAC), vai, citos gadījumos, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/ Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB). Saskaņā ar Finanšu regulu “konsolidētie finanšu pārskati” 2006. finanšu gadam jau otro reizi ir sagatavoti, pamatojoties uz minētajiem Komisijas grāmatveža izstrādātajiem grāmatvedības noteikumiem, ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti īpašajiem Kopienu apstākļiem, savukārt “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” joprojām galvenokārt balstās uz naudas līdzekļu kustību.

5

IPSAS

IFAC

IAS

IFRS

IASB

(6)  Pirms iestāde pieņem galīgos gada pārskatus, tos paraksta vairāki grāmatveži, tādējādi apliecinot, ka viņiem ir pietiekama pārliecība par to, ka pārskati patiesi un pareizi atspoguļo iestādes finansiālo stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

6

(7)  Galīgos gada pārskatus sagatavo attiecīgie direktori un tos kopā ar iesaistītās valdes atzinumu nosūta Komisijas grāmatvedim. Papildus tos paraksta arī attiecīgie grāmatveži, tādējādi apliecinot, ka viņiem ir pietiekama pārliecība par to, ka pārskati patiesi un pareizi atspoguļo struktūru finansiālo stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

7

(8)  Sk. Palātas 2004. finanšu gada pārskata 1.51. un 1.52. punktu un šā gada pārskata 2. nodaļu.

8

(9)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

9

(10)  Sk. Komisijas 2002. gada 17. decembra paziņojumu “Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšana” (COM(2002) 755 galīgā redakcija).

10

(11)  Revīzijas pirmā posma sākotnējos konstatējumus Palāta izklāstīja 2004. finanšu gada pārskatā (sk. 1.21-1.45. punktu), bet otrā posma konstatējumus –2005. finanšu gada pārskatā (sk. 1.5-1.58. punktu). Turmāko posmu rezultāti tiks ietverti nākamo gadu pārskatos.

11

(12)  Sk. Palātas 2005. finanšu gada Ticamības deklarācijas VI, VII un VIII punktu.

12

(13)  Sk. Palātas 2005. finanšu gada Ticamības deklarācijas VI punktu un VII punkta a) un b) apakšpunktu.

13

(14)  Sk. 2005. finanšu gada pārskata 1.24., 1.25.un 1.49. punktu.

14

(15)  Komisijas grāmatvedis neapstiprināja trīs vietējās grāmatvedības palīgsistēmas un atzīmēja vairākus izskatāmos jautājumus. Sīkākai informācijai sk. 2005. finanšu gada pārskata 1.20. un 1.21. punktu.

15

(16)  Personāla un administrācijas ĢD, Konkurences ĢD, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Kopējais pētniecības centrs, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD, Nodokļu politika un muitas savienība, Enerģētikas un transporta ĢD, kā arī Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē un Luksemburgā.

16

(17)  Vietējā sistēma CRIS, kuru atjaunoja EuropeAid sadarbības birojs, sāka darboties 2007. gada 22. janvārī. Pirms sistēmas apstiprināšanas nepieciešamas papildu pārbaudes.

17

CRIS

EuropeAid

(18)  Izglītības un kultūras ĢD jaunās sistēmas Symmetry ieviešana tika atlikta līdz 2008. gadam, un 2006. gada oktobrī sāka darboties esošās sistēmas APPFIN jauna versija. Kaut gan no 2006. gada novembra datu kvalitāte paaugstinājās, daži trūkumi joprojām ir (it īpaši – nepilnīga dokumentācija). Turpmākās apstiprināšanas procedūras tiks veiktas 2007. gadā.

18

Symmetry

APPFIN

(19)  ABAC
  Delegation avansa kontu IT sistēma, ko pārvalda Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, sāka darboties 2007. gada 8. janvārī (izņemot toreiz vēl nepabeigto moduli par aktīviem). Papildu apstiprināšanas procedūras tiks veiktas 2007. gadā.

19

ABAC

Delegation

(20)  It īpaši daži vispārīgi jautājumi par priekšfinansējuma noskaidrošanu, savlaicīgu darījumu reģistrēšanu, ABAC līgumu izmantošanu, priekšfinansējuma izlietojumu konkrētās jomās, datu konsekvenci starp vietējām sistēmām un ABAC, augstu nezināšanas/neizpratnes līmeni par uzkrājuma grāmatvedības principiem dienestos.

20

ABAC

ABAC

(21)  Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Kopējais pētniecības centrs.

21

(22)  EuropeAid sadarbības birojs, Paplašināšanās ĢD, Pētniecības ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, kā arī Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra nav veikušas finanšu gadu nodalīšanas metožu ex-post pārbaudes.

22

EuropeAid

ex-post

(23)  Sk. Palātas 2005. finanšu gada Ticamības deklarācijas VIII punktu.

23

(24)  Izglītības un kultūras ĢD un izpildaģentūras revīziju veica Komisijas iekšējās revīzijas dienests Palātas pārraudzībā.

24

(25)  EuropeAid sadarbības birojs, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Izglītības un kultūras ĢD.

25

EuropeAid

(26)  Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005 (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.) un Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2006 (OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.).

26

(27)  Atzinumu ierobežojumi apliecinātājiestāžu apliecinājumos un nozīmīgie konstatējumi to ziņojumos, dažu apliecinātājiestāžu nepietiekamais darbs un nepietiekamā informācija dažos no to ziņojumiem.

27

(28)  Paplašinātā Prezidija 1981. gada 4. novembra lēmums, Prezidija 1982. gada 24. un 25. maija lēmums, kurā grozījumi izdarīti 1995. gada 13. septembrī (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02-2004/Ann.III).

28

(29)  Sk. 2005. finanšu gada pārskata 1.49. punktu.

29

(30)  Sk. 2002. finanšu gada pārskata 1.10. un 1.11. punktu, 2003. finanšu gada pārskata 1.11. punktu, 2004. finanšu gada pārskata 1.12. un 1.13. punktu un 2005. finanšu gada pārskata 1.57. punktu.

30

(31)  Papildinformācija atrodama sadaļā “Iespējamie aktīvi” (krāpšana un pārkāpumi un ieņēmumu prognozes) un paskaidrojošajās piezīmēs, kas iekļautas konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi.

31

(32)  Sk. pārskatus par budžeta izpildi, 2. tabula “Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats 2005. gadam”.

32

(33)  Sk. pārskatus par budžeta izpildi, 2. tabula “Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats 2006. gadam”.

33

(34)  Sīkāka informācija pieejama Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu.

34

(35)  Sk. 4.3., 4.4. un 4.7. punktu par tvēruma ierobežojumiem.

35

(36)  10.6. un 10.25. punktā pieminētas dažas nepilnības “pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā”.

36

(37)  Sistēmas klasificētas kā “daļēji apmierinošas”, ja saskaņā ar novērtējumu tikai daži kontroles mehānismi darbojas pienācīgi. Tādējādi šie mehānismi kopumā neierobežos kļūdas pakārtotajos darījumos līdz pieņemamam līmenim.

37

(38)  Palātas veiktajās padziļinātajās pārbaudēs redzams, ka kļūdu līmenis, kuru aprēķina, balstoties uz izlases grupu un tikai attiecībā uz izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauksaimniecības attīstību, būtiskuma slieksni nesasniedz.

38

2. NODAĻA

Komisijas iekšējās kontroles pamatsistēma

SATURS

| 2.1.–2.2. | Ievads un revīzijas tvērums |
| --- | --- |

2.1.–2.2.

| 2.3.–2.18. | Komisijas vadības apliecinājumi |
| --- | --- |

2.3.–2.18.

| 2.3.–2.6. | Komisijas Kopsavilkuma ziņojums |
| --- | --- |

2.3.–2.6.

| 2.7.–2.18. | Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas |
| --- | --- |

2.7.–2.18.

| 2.7. | Sagatavošanas process |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8.–2.17. | Ģenerāldirektoru deklarācijas |
| --- | --- |

2.8.–2.17.

| 2.18. | Likumības un pareizības rādītāji |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19.–2.30. | Rīcības plāni |
| --- | --- |

2.19.–2.30.

| 2.19.–2.22. | Vispārējs novērtējums |
| --- | --- |

2.19.–2.22.

| 2.23.–2.25. | Kļūdu koriģēšana |
| --- | --- |

2.23.–2.25.

| 2.26.–2.30. | Komisijā pieejamā informācija par kļūdu koriģēšanu |
| --- | --- |

2.26.–2.30.

| 2.31.–2.34. | Kontroles standarti |
| --- | --- |

2.31.–2.34.

| 2.32. | Atbilstība pamatprasībām |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33.–2.34. | Efektivitāte |
| --- | --- |

2.33.–2.34.

| 2.35.–2.37. | Vispārīgi secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

2.35.–2.37.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS UN REVĪZIJAS TVĒRUMS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ziņots par Komisijas centieniem 2006. gadā uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti ģenerāldirektorātos, lai nodrošinātu no ES budžeta izrietošo darījumu likumību un pareizību. Nodaļā jo īpaši analizē: |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS UN REVĪZIJAS TVĒRUMS

2.1.

Šajā nodaļā ziņots par Komisijas centieniem 2006. gadā uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti ģenerāldirektorātos, lai nodrošinātu no ES budžeta izrietošo darījumu likumību un pareizību. Nodaļā jo īpaši analizē:

| — | to, kādā mērā Palātas revīzijas konstatējumi apstiprina vadības apliecinājumus, kas ietverti gada darbības pārskatos un ģenerāldirektoru deklarācijās, kā arī Komisijas Kopsavilkuma ziņojumā (2.3.-2.18. punkts); |
| --- | --- |

—

to, kādā mērā Palātas revīzijas konstatējumi apstiprina vadības apliecinājumus, kas ietverti gada darbības pārskatos un ģenerāldirektoru deklarācijās, kā arī Komisijas Kopsavilkuma ziņojumā (2.3.-2.18. punkts);

| — | informāciju par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām (2.23.-2.30. punkts). |
| --- | --- |

—

informāciju par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām (2.23.-2.30. punkts).

| 2.1. | Pie pasākumiem, ko veica 2006. gadā, pieder rīcības plāna uzsākšana integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kur gūtie panākumi izklāstīti pirmajā progresa ziņojumā 2007. gada martā. Tika ieviesti uzlabojumi ikgadējo darbības pārskatu vadlīnijās, ieskaitot dienestu kontroles stratēģiju un to rezultātu sniegšanu un likumības un pareizības rādītājus, attiecībā uz kuriem tas nebija obligāti 2006. gadā. |
| --- | --- |

2.1.

Pie pasākumiem, ko veica 2006. gadā, pieder rīcības plāna uzsākšana integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kur gūtie panākumi izklāstīti pirmajā progresa ziņojumā 2007. gada martā. Tika ieviesti uzlabojumi ikgadējo darbības pārskatu vadlīnijās, ieskaitot dienestu kontroles stratēģiju un to rezultātu sniegšanu un likumības un pareizības rādītājus, attiecībā uz kuriem tas nebija obligāti 2006. gadā.

To darbību plašais spektrs, kuras īsteno, lai uzlabotu pārraudzības un kontroles sistēmas, atbilst Revīzijas palātas un pašas Komisijas iekšējo revidentu ieteikumiem un ieteikumiem, ko sniedza Parlaments un Padome ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā.

| 2.2. | Nodaļā arī sniegti komentāri par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (2.19.-2.22. punkts) un pārskatīta Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu darbība (2.31.-2.34. punkts). |
| --- | --- |

2.2.

Nodaļā arī sniegti komentāri par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (2.19.-2.22. punkts) un pārskatīta Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu darbība (2.31.-2.34. punkts).

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMI

Komisijas Kopsavilkuma Ziņojums

| 2.3. | Papildus ziņojumam par politikas īstenošanas sasniegumiem (1) Komisija pieņēma 2006. gada Kopsavilkuma ziņojumu (2) par pārvaldības sasniegumiem, uzskatot, ka “ieviestās iekšējās kontroles sistēmas – ar gada darbības pārskatos aprakstītajiem ierobežojumiem – sniedz pamatotu pārliecību par to darījumu likumību un pareizību, par kuriem Komisija atbild saskaņā ar EK Līguma 274. pantu. Tomēr tā apzinās, ka arī turpmāk jācenšas atrisināt virkni nepilnību, jo īpaši tās, kas izklāstītas pilnvaroto kredītrīkotāju atrunās”. |
| --- | --- |

2.3.

Papildus ziņojumam par politikas īstenošanas sasniegumiem (1) Komisija pieņēma 2006. gada Kopsavilkuma ziņojumu (2) par pārvaldības sasniegumiem, uzskatot, ka “ieviestās iekšējās kontroles sistēmas – ar gada darbības pārskatos aprakstītajiem ierobežojumiem – sniedz pamatotu pārliecību par to darījumu likumību un pareizību, par kuriem Komisija atbild saskaņā ar EK Līguma 274. pantu. Tomēr tā apzinās, ka arī turpmāk jācenšas atrisināt virkni nepilnību, jo īpaši tās, kas izklāstītas pilnvaroto kredītrīkotāju atrunās”.

2.4.

| 2.4. | Komisijas novērtējums atsevišķiem savstarpēji saistītiem “horizontāliem” jautājumiem sakrīt ar Palātas analīzi, proti, attiecībā uz secinājumiem par tiešu centralizētu pārvaldību pētniecības jomā (sk. 2.12. punktu), vajadzību ieviest vienkāršojumus (sk. 1.42. punktu), turpmākiem centieniem izstrādāt likumības un pareizības rādītājus (sk. 2.18. punktu) un gada darbības pārskatu kvalitātes pilnveidošanu (sk. 2.7. un 2.9. punktu). Tomēr zināmā daļā kopējās lauksaimniecības politikas, struktūrdarbībās un arī atsevišķās ārējās darbībās Palātas veiktā revīzija atklāj nozīmīgas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, kas pārsniedz tās, ko ģenerāldirektori atspoguļo kā atrunas savās deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem (sk. 2.13.-2.17. punktu). Turklāt Komisijas veiktā pārējo problēmu analīze saistībā ar pārskatu ticamību bija nepilnīga, jo īpaši vietējās palīgsistēmās (sk. 1.13.-1.17. punktu). |
| --- | --- |

Komisijas novērtējums atsevišķiem savstarpēji saistītiem “horizontāliem” jautājumiem sakrīt ar Palātas analīzi, proti, attiecībā uz secinājumiem par tiešu centralizētu pārvaldību pētniecības jomā (sk. 2.12. punktu), vajadzību ieviest vienkāršojumus (sk. 1.42. punktu), turpmākiem centieniem izstrādāt likumības un pareizības rādītājus (sk. 2.18. punktu) un gada darbības pārskatu kvalitātes pilnveidošanu (sk. 2.7. un 2.9. punktu). Tomēr zināmā daļā kopējās lauksaimniecības politikas, struktūrdarbībās un arī atsevišķās ārējās darbībās Palātas veiktā revīzija atklāj nozīmīgas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, kas pārsniedz tās, ko ģenerāldirektori atspoguļo kā atrunas savās deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem (sk. 2.13.-2.17. punktu). Turklāt Komisijas veiktā pārējo problēmu analīze saistībā ar pārskatu ticamību bija nepilnīga, jo īpaši vietējās palīgsistēmās (sk. 1.13.-1.17. punktu).

| 2.4. | Ģenerāldirektori savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie guva savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Papildus šiem gadījumiem ģenerāldirektori var izdarīt atrunu, ja pastāv augsts reputācijas risks Kopienas iestādēm. Tāpēc Revīzijas palātas minētie ģenerāldirektori neizdarīja atrunas, ja uzskatīja, ka risks tiek atbilstoši pārvaldīts, un izskaidroja sava novērtējuma iemeslus gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

2.4.

Ģenerāldirektori savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie guva savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Papildus šiem gadījumiem ģenerāldirektori var izdarīt atrunu, ja pastāv augsts reputācijas risks Kopienas iestādēm. Tāpēc Revīzijas palātas minētie ģenerāldirektori neizdarīja atrunas, ja uzskatīja, ka risks tiek atbilstoši pārvaldīts, un izskaidroja sava novērtējuma iemeslus gada darbības pārskatos.

Nepilnības ir ļoti iespējamas agrovides pasākumos, uz kuriem attiecas LKP izdevumu neliela daļa (skatīt 5.72. punktu). Šos trūkumus var atbilstoši novērst, veicot kontroles sistēmu koriģējošos pasākumus. Papildus minētajam tika ieviestas izmaiņas tiesību aktos turpmākajam laikposmam.

Skatīt arī atbildes uz 1.15., 1.17., 1.42., 2.13. un 2.18. punktu.

| 2.5. | Komisija savā Kopsavilkuma ziņojumā norāda, ka “dažos gadījumos” atšķirība starp Palātas novērtējumu pārliecībai, kas izriet no iekšējās kontroles sistēmām, un pārliecību, ko sniedz atbildīgie ģenerāldirektori, galvenokārt izskaidrojama ar atšķirīgu interpretāciju kļūdu tipoloģijai un ietekmei un/vai sistēmu nepilnību vērtējumu. Palāta uzskata, ka novirze galvenokārt atspoguļo to, ka Komisija savā pārvaldības sasniegumu novērtējumā pienācīgi neņem vērā esošo kontroles nepilnību ietekmi, kaut arī tās lielākoties ir atzītas dažādos rīcības plānos un gada darbības pārskatos (sk. 2.11. un 2.19.-2.22. punktu). |
| --- | --- |

2.5.

Komisija savā Kopsavilkuma ziņojumā norāda, ka “dažos gadījumos” atšķirība starp Palātas novērtējumu pārliecībai, kas izriet no iekšējās kontroles sistēmām, un pārliecību, ko sniedz atbildīgie ģenerāldirektori, galvenokārt izskaidrojama ar atšķirīgu interpretāciju kļūdu tipoloģijai un ietekmei un/vai sistēmu nepilnību vērtējumu. Palāta uzskata, ka novirze galvenokārt atspoguļo to, ka Komisija savā pārvaldības sasniegumu novērtējumā pienācīgi neņem vērā esošo kontroles nepilnību ietekmi, kaut arī tās lielākoties ir atzītas dažādos rīcības plānos un gada darbības pārskatos (sk. 2.11. un 2.19.-2.22. punktu).

| 2.5. | Kopsavilkuma ziņojumā Komisija norādīja, ka pārliecības novērtējumā, kas izriet no iekšējās kontroles sistēmas, ņem vērā arī tās daudzgadu raksturu, kas ļauj izdarīt korekcijas kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas un veikt koriģējošus pasākumus, lai novērstu konstatētās kontroles nepilnības. |
| --- | --- |

2.5.

Kopsavilkuma ziņojumā Komisija norādīja, ka pārliecības novērtējumā, kas izriet no iekšējās kontroles sistēmas, ņem vērā arī tās daudzgadu raksturu, kas ļauj izdarīt korekcijas kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas un veikt koriģējošus pasākumus, lai novērstu konstatētās kontroles nepilnības.

Attiecīgie ģenerāldirektori apspriež savas uztveres atšķirības ar Revīzijas palātu un iemeslus izskaidros savos gada darbības pārskatos par 2007. gadu un turpmākajiem gadiem.

Kopsavilkuma ziņojumā arī norādīts, ka ģenerāldirektori kā galveno savas pārliecības avotu pienācīgi ņem vērā Palātas veikto revīziju rezultātus.

| 2.6. | Piemēram, kā jau minēts Pārskatā par 2005. finanšu gadu (3), Palātas veiktajās revīzijās konstatēts, ka vairākās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas nenodrošina kļūdu novēršanu vai savlaicīgu pamanīšanu un koriģēšanu (sk. 5.76., 6.39., 7.30., 8.31 (4). un 9.23. punktu). Komisija paziņo, ka tās dienesti piemēro daudzgadu sistēmu, kas ļauj kļūdas, kuras bijušas vienā gadā, atklāt un koriģēt turpmākajos gados. Neskatoties uz šiem argumentiem, faktiski Komisijas rīcībā nav pietiekamas un ticamas informācijas par korekcijām, kas veiktas galasaņēmēju līmenī (sk. 2.23.-2.30. punktu). |
| --- | --- |

2.6.

Piemēram, kā jau minēts Pārskatā par 2005. finanšu gadu (3), Palātas veiktajās revīzijās konstatēts, ka vairākās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas nenodrošina kļūdu novēršanu vai savlaicīgu pamanīšanu un koriģēšanu (sk. 5.76., 6.39., 7.30., 8.31 (4). un 9.23. punktu). Komisija paziņo, ka tās dienesti piemēro daudzgadu sistēmu, kas ļauj kļūdas, kuras bijušas vienā gadā, atklāt un koriģēt turpmākajos gados. Neskatoties uz šiem argumentiem, faktiski Komisijas rīcībā nav pietiekamas un ticamas informācijas par korekcijām, kas veiktas galasaņēmēju līmenī (sk. 2.23.-2.30. punktu).

| 2.6. | Kā dalībvalstis ziņoja Komisijai un kā tika publicēts attiecīgajā gada darbības pārskatā, lauksaimniecības izdevumu jomā kontroles rezultāti galasaņēmēju līmenī norāda uz nepareizi izmaksātu summu apjomu. Lai turpmāk uzlabotu pārliecību, kuru var gūt no šīs informācijas, no 2007. gada Komisija ir īstenojusi Palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm jāiegulda vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu pārbaudes statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes. |
| --- | --- |

2.6.

Kā dalībvalstis ziņoja Komisijai un kā tika publicēts attiecīgajā gada darbības pārskatā, lauksaimniecības izdevumu jomā kontroles rezultāti galasaņēmēju līmenī norāda uz nepareizi izmaksātu summu apjomu. Lai turpmāk uzlabotu pārliecību, kuru var gūt no šīs informācijas, no 2007. gada Komisija ir īstenojusi Palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm jāiegulda vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu pārbaudes statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes.

Strukturālo darbību jomā Komisija kopumā piekrīt Palātas viedoklim, ka ir vajadzīgi uzlabojumi valstu sistēmās. Tomēr ir pierādījumi tam, ka 20 līdz 35 % no sistēmām ir apmierinošas, aptuveni 60 % ir vajadzīgi uzlabojumi, lai novērstu būtiskas nepilnības galvenajās kontroles sistēmās, un aptuveni 10 % sistēmu ir nopietni trūkumi (skatīt atbildi uz 6.35. punktu). Pēdējos gadījumos maksājumi tiek apturēti vai arī, ja dalībvalstis pašas neizdara vajadzīgās korekcijas, tiek ieviestas finanšu korekcijas.

Komisija apgalvo, ka lielu daļu konstatēto kļūdu var labot, izmantojot sistēmas daudzgadu koriģējošos mehānismus. Ikgadējo darbības pārskatu vadlīnijās 2007. gadam tiks pieprasīta sīkāka informācija par atgūtajiem līdzekļiem. Īpaši Komisija ir veikusi pasākumus, lai iegūtu precīzāku informāciju par korekcijām, ko izdarījušas dalībvalstis. Skatīt arī atbildes uz 5.76., 6.39., 7.30., 8.31. un 9.23. punktu.

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un Deklarācijas

Sagatavošanas process

| 2.7. | Norādījumi (5) 2006. gada darbības pārskatiem, kā arī profesionālapskate (6) norāda, ka Komisijas centrālie dienesti ir turpinājuši precizēt saikni starp iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un pamatiem, uz kuriem balstās deklarācijas (7), kā arī sniedz vispārēju informāciju par to, kā uzrādīt galvenos rādītājus par likumību un pareizību (8). |
| --- | --- |

2.7.

Norādījumi (5) 2006. gada darbības pārskatiem, kā arī profesionālapskate (6) norāda, ka Komisijas centrālie dienesti ir turpinājuši precizēt saikni starp iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un pamatiem, uz kuriem balstās deklarācijas (7), kā arī sniedz vispārēju informāciju par to, kā uzrādīt galvenos rādītājus par likumību un pareizību (8).

Ģenerāldirektoru Deklarācijas

| 2.8. | Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektoriem jāpaziņo, vai darbībām piešķirtie resursi ir izmantoti atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un vai viņu departamentos ieviestie iekšējās kontroles mehānismi sniedz pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Būtisku iekšējās kontroles nepilnību vai pārkāpumu gadījumā ģenerāldirektoriem jāpievieno deklarācijām atrunas (9) un jāsagatavo koriģējošas rīcības plāni. |
| --- | --- |

2.8.

Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektoriem jāpaziņo, vai darbībām piešķirtie resursi ir izmantoti atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un vai viņu departamentos ieviestie iekšējās kontroles mehānismi sniedz pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Būtisku iekšējās kontroles nepilnību vai pārkāpumu gadījumā ģenerāldirektoriem jāpievieno deklarācijām atrunas (9) un jāsagatavo koriģējošas rīcības plāni.

| 2.8. | Apvienojot šo divus principus (pietiekama pārliecība par pareizu finanšu vadību un likumību un pareizību), var panākt, ka vadība uzskata par pieņemamu risku un kontroles zināmu “līdzsvaru”, pat ja nav iespējams nodrošināt “pilnīgu pārliecību” un “pilnīgu likumību/pareizību”. |
| --- | --- |

2.8.

Apvienojot šo divus principus (pietiekama pārliecība par pareizu finanšu vadību un likumību un pareizību), var panākt, ka vadība uzskata par pieņemamu risku un kontroles zināmu “līdzsvaru”, pat ja nav iespējams nodrošināt “pilnīgu pārliecību” un “pilnīgu likumību/pareizību”.

| 2.9. | Analizējot ģenerāldirektoru sagatavos gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2006. gadu, Palāta konstatēja, ka būtiskuma kritēriji, kā arī atrunu definēšana un to ietekme uz pārliecību kopumā bija skaidra (10). Palātas revīzijā arī konstatēja, ka gada darbības pārskati kopumā labāk novērtē pārraudzības un kontroles sistēmu priekšrocības un nepilnības (11). |
| --- | --- |

2.9.

Analizējot ģenerāldirektoru sagatavos gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2006. gadu, Palāta konstatēja, ka būtiskuma kritēriji, kā arī atrunu definēšana un to ietekme uz pārliecību kopumā bija skaidra (10). Palātas revīzijā arī konstatēja, ka gada darbības pārskati kopumā labāk novērtē pārraudzības un kontroles sistēmu priekšrocības un nepilnības (11).

| 2.9. | Komisija sagaida turpmākus uzlabojumus 2007. gadā, galvenokārt pateicoties iekšējās kontroles veidlapas vispārīgai izmantošanai gada darbības pārskatos, kas veido skaidrāku saikni starp kontroles sistēmām un pārliecību. Komisija arī turpinās centienus vajadzības gadījumā uzlabot būtiskuma kritērijus un nostiprināt pārliecības pamatu. |
| --- | --- |

2.9.

Komisija sagaida turpmākus uzlabojumus 2007. gadā, galvenokārt pateicoties iekšējās kontroles veidlapas vispārīgai izmantošanai gada darbības pārskatos, kas veido skaidrāku saikni starp kontroles sistēmām un pārliecību. Komisija arī turpinās centienus vajadzības gadījumā uzlabot būtiskuma kritērijus un nostiprināt pārliecības pamatu.

| 2.10. | Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

2.10.

Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

2.11.

| 2.11. | Palāta norāda, ka viena vai vairākas atrunas ir pievienotas 15 no 40 deklarācijām. Kopējais atrunu skaits 2006. gadā, salīdzinot ar 2005. gadu, ir samazinājies no 31 uz 20 (12). Vairums atrunu attiecas uz jau agrākos gados konstatētām nepilnībām (13) un skar galvenokārt pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Svarīgākās atrunas saistībā ar Ticamības deklarāciju ir parādītas
  2.1. tabulā
  . |
| --- | --- |

Palāta norāda, ka viena vai vairākas atrunas ir pievienotas 15 no 40 deklarācijām. Kopējais atrunu skaits 2006. gadā, salīdzinot ar 2005. gadu, ir samazinājies no 31 uz 20 (12). Vairums atrunu attiecas uz jau agrākos gados konstatētām nepilnībām (13) un skar galvenokārt pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Svarīgākās atrunas saistībā ar Ticamības deklarāciju ir parādītas
  2.1. tabulā
  .

2.1. tabula. Komisijas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu nozīmīguma attīstības gaita saistībā ar Palātas sagatavoto Ticamības deklarāciju

| Nozare | Ģenerāldirektoru svarīgākās
  (deklarācijās ietvertās) atrunas | 2004 | 2005 | 2006 | | Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā (14) | Citas nozīmīgas Palātas revīzijās un/vai Komisijas atklātās nepilnības (neiekļautas deklarācijās) | 2004 | 2005 | 2006 | | Gada darbības pārskata nozīmīgums Palātas veiktās revīzijas secinājumiem (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Pašu resursi | — | “Hilton” liellopu gaļa |

Nozare

Ģenerāldirektoru svarīgākās

(deklarācijās ietvertās) atrunas

2004

2005

2006

Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā (14)

Citas nozīmīgas Palātas revīzijās un/vai Komisijas atklātās nepilnības (neiekļautas deklarācijās)

2004

2005

2006

Gada darbības pārskata nozīmīgums Palātas veiktās revīzijas secinājumiem (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Pašu resursi

—

“Hilton” liellopu gaļa

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | IAKS Grieķijā |
| --- | --- |

—

IAKS Grieķijā

×

×

×

B

B

B

| — | Komisijas uzraudzības darbību ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktās pārbaudes saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Komisijas uzraudzības darbību ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktās pārbaudes saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs saistībā ar lauku attīstību (5.65. punkts) |
| --- | --- |

—

Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs saistībā ar lauku attīstību (5.65. punkts)

×

Struktūrpasākumi

| — | ELVGF – Virzība: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ELVGF – Virzība: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Riski saistībā ar 1994.-1999. g. programmu posma slēgšanu un/vai nozīmīgas nepilnības Regulas (EK) Nr. 2064/97 īstenošanā |
| --- | --- |

—

Riski saistībā ar 1994.-1999. g. programmu posma slēgšanu un/vai nozīmīgas nepilnības Regulas (EK) Nr. 2064/97 īstenošanā

×

×

C

C

C

| — | ESF: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

Apvienotā Karaliste

×

Spānija, Skotija (Apvienotā Karaliste), Zviedrija, Slovākija, Slovēnija, Latvija, Kalabrija un Lacija (Itālija)

| — | Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) (6.38. punkts)
   (16) |
| --- | --- |

—

Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) (6.38. punkts)
   (16)

×

×

| — | IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

Itālija

| — | ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

Grieķija

×

Apvienotā Karaliste un Spānija

×

Anglija un Skotija (Apvienotā Karaliste)

| — | INTERREG: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

Visas programmas (izņemot IIIB Ziemeļrietum-eiropu un Azoru salas, Kanāriju salas and Madeiru)

| — | Kohēzijas fondi: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohēzijas fondi: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

Grieķija

×

Spānija

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| — | Valstu aģentūras nenodrošina pietiekamu pārliecību par pārvaldību/ir nepilnības |
| --- | --- |

—

Valstu aģentūras nenodrošina pietiekamu pārliecību par pārvaldību/ir nepilnības

×

×

B

B

B

| — | Sākotnējās pārbaudes saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 35.pants) (16) |
| --- | --- |

—

Sākotnējās pārbaudes saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 35.pants) (16)

×

B

B

B

| — | (Revīzijas uz vietas iekšējās nozaru politikas līgumiem) – trūkst pietiekamu pierādījumu, lai noteiktu saglabājušos kļūdu atlikušo līmeni attiecībā uz izmaksu deklarāciju precizitāti |
| --- | --- |

—

(Revīzijas uz vietas iekšējās nozaru politikas līgumiem) – trūkst pietiekamu pierādījumu, lai noteiktu saglabājušos kļūdu atlikušo līmeni attiecībā uz izmaksu deklarāciju precizitāti

×

×

×

Sestā pamat-programma

| — | Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā

×

| — | Kļūdu biežums (atbilstīgums) pētniecības līgumu izmaksu deklarācijās |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums (atbilstīgums) pētniecības līgumu izmaksu deklarācijās

×

×

Piektā pamat-programma

×

Piektā pamat-programma

| — | Kļūdu biežums 6. pamatprogrammā pētniecībai (16) |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums 6. pamatprogrammā pētniecībai (16)

×

| — | Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības un kontroles sistēmās |
| --- | --- |

—

Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības un kontroles sistēmās

×

Apvienotā Karaliste un Luksemburga

×

Apvienotā Karaliste

×

Itālija

Ārējās darbības

| — | Līgumiepirkuma procedūru neievērošana humānās palīdzības organizācijā |
| --- | --- |

—

Līgumiepirkuma procedūru neievērošana humānās palīdzības organizācijā

×

A

A

A

| — | Lai pārraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai pilnībā strādātu īstenotāju organizāciju līmenī, tās ir jāuzlabo (8.32. punkts) |
| --- | --- |

—

Lai pārraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai pilnībā strādātu īstenotāju organizāciju līmenī, tās ir jāuzlabo (8.32. punkts)

×

×

C

B

B

| — | Līgumpartnera tiesiskais statuss un atbildība saistībā ar ES ieguldījuma īstenošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldes IV pilārā Kosovā |
| --- | --- |

—

Līgumpartnera tiesiskais statuss un atbildība saistībā ar ES ieguldījuma īstenošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldes IV pilārā Kosovā

×

Pirmspievieno-šanās stratēģija

| — | ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

—

ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas

×

Rumānija

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: decentralizētajām sistēmām raksturīgie riska faktori, kļūdas sistēmu un darījumu revīzijā |
| --- | --- |

—

PHARE: decentralizētajām sistēmām raksturīgie riska faktori, kļūdas sistēmu un darījumu revīzijā

×

Rumānija un Bulgārija

Administratīvie izdevumi

| — | Iekšējās kontroles standartu izpilde ES delegācijās |
| --- | --- |

—

Iekšējās kontroles standartu izpilde ES delegācijās

×

×

A

A

A

| — | Nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās ES delegācijās
   (16)
  (10.15. punkts) |
| --- | --- |

—

Nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās ES delegācijās
   (16)
  (10.15. punkts)

×

A

A

A

Avots: Revīzijas palāta.

| 2.12. | Attiecībā uz pašu resursiem, iekšējo nozaru politiku (tostarp pētniecību), pirmspievienošanās stratēģiju (19) un administratīvajiem izdevumiem (sk. 
  2.1. tabulu
  un 4.28., 7.30., 9.23., 10.15., 10.16. un 10.25. punktu) gada darbības pārskati kopumā atbilst attiecīgajiem Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu secinājumiem. |
| --- | --- |

2.12.

Attiecībā uz pašu resursiem, iekšējo nozaru politiku (tostarp pētniecību), pirmspievienošanās stratēģiju (19) un administratīvajiem izdevumiem (sk. 
  2.1. tabulu
  un 4.28., 7.30., 9.23., 10.15., 10.16. un 10.25. punktu) gada darbības pārskati kopumā atbilst attiecīgajiem Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu secinājumiem.

2.13.

| 2.13. | Tomēr par nozīmīgu daļu ES budžeta ģenerāldirektori sniedz pozitīvāku viedokli par ES līdzekļu tēriņu likumību un pareizību, nekā secināts Palātas revīzijā. |
| --- | --- |

Tomēr par nozīmīgu daļu ES budžeta ģenerāldirektori sniedz pozitīvāku viedokli par ES līdzekļu tēriņu likumību un pareizību, nekā secināts Palātas revīzijā.

| 2.13. | Palātas revīzija attiecas uz to darījumu likumību un pareizību, kas reģistrēti konkrētā gadā. Ģenerāldirektori sniedz pārliecību par daudzgadu kontroles sistēmu darbību minētajā gadā. Komisija pietiekami novērtē sistēmas nepilnības, kuru rezultātā izdevumi var neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, bet gūst pārliecību laika gaitā un ņem vērā pasākumus stāvokļa uzlabošanai, ko veic, lai novērstu minētās nepilnības, un daudzgadu sistēmas spēju izlabot kļūdas kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas. |
| --- | --- |

2.13.

Palātas revīzija attiecas uz to darījumu likumību un pareizību, kas reģistrēti konkrētā gadā. Ģenerāldirektori sniedz pārliecību par daudzgadu kontroles sistēmu darbību minētajā gadā. Komisija pietiekami novērtē sistēmas nepilnības, kuru rezultātā izdevumi var neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, bet gūst pārliecību laika gaitā un ņem vērā pasākumus stāvokļa uzlabošanai, ko veic, lai novērstu minētās nepilnības, un daudzgadu sistēmas spēju izlabot kļūdas kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas.

Skatīt arī atbildes uz 2.5. un 2.6. punktu.

| 2.14. | Pārliecība, ko par kopējo lauksaimniecības politiku savā deklarācijā pauž lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors (sk. 
  2.1. tabulu
  ), dažos nozīmīgos aspektos nesaskan ar Palātas konstatējumiem. Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD deklarācijas pamatošanai izmanto pārliecības modeli. Šā modeļa elementi ir precizēti gada darbības pārskatā (20). Palātas revīzijas konstatējumos norādītas nepilnības, kas ietekmē katru no šiem elementiem un kas ierobežo no deklarācijas gūto pārliecību. Piemēram, Komisija gūst pārliecību no elementiem, kas nav saistīti ar 2006. gada izdevumiem (21), nākotnē izpildāmu korekciju prognozes (iespējamie aktīvi) lieto attiecībā uz kārtējo gadu un ņem vērā finanšu korekcijas, kas piemērojamas dalībvalstīm, nevis galasaņēmējiem, kuriem nepareizi atlīdzināti izdevumi (sk. 5.63.-5.64. punktu). |
| --- | --- |

2.14.

Pārliecība, ko par kopējo lauksaimniecības politiku savā deklarācijā pauž lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors (sk. 
  2.1. tabulu
  ), dažos nozīmīgos aspektos nesaskan ar Palātas konstatējumiem. Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD deklarācijas pamatošanai izmanto pārliecības modeli. Šā modeļa elementi ir precizēti gada darbības pārskatā (20). Palātas revīzijas konstatējumos norādītas nepilnības, kas ietekmē katru no šiem elementiem un kas ierobežo no deklarācijas gūto pārliecību. Piemēram, Komisija gūst pārliecību no elementiem, kas nav saistīti ar 2006. gada izdevumiem (21), nākotnē izpildāmu korekciju prognozes (iespējamie aktīvi) lieto attiecībā uz kārtējo gadu un ņem vērā finanšu korekcijas, kas piemērojamas dalībvalstīm, nevis galasaņēmējiem, kuriem nepareizi atlīdzināti izdevumi (sk. 5.63.-5.64. punktu).

| 2.14. | Komisija atzīmē, ka kopējais kļūdu līmenis ir ievērojami samazinājies un ka attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauku attīstību un veido vairāk nekā 85 % no kopējiem izdevumiem, tas ir zem būtiskuma līmeņa. Saistībā ar lauku attīstību agrovides pasākumiem ir liela būtisku kļūdu iespējamība. |
| --- | --- |

2.14.

Komisija atzīmē, ka kopējais kļūdu līmenis ir ievērojami samazinājies un ka attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauku attīstību un veido vairāk nekā 85 % no kopējiem izdevumiem, tas ir zem būtiskuma līmeņa. Saistībā ar lauku attīstību agrovides pasākumiem ir liela būtisku kļūdu iespējamība.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektora gūtā pārliecība ir balstīta uz lauksaimniecības izdevumu vadības un kontroles visaptverošu sistēmu, kas nodrošina, ka tiek novērsti vai konstatēti un atgūti nepareizi veiktie maksājumi galasaņēmējiem. Šī sistēma ir balstīta uz četriem papildu līmeņiem, un tie visi darbojas apmierinoši. Īpaši atbilstības noskaidrošanas procedūra, kurai ir daudzgadu raksturs, neietekmē pārliecību, ko gūst šajā procesā attiecībā uz 2006. finanšu gadu. Lai gan ir pareizi, ka finanšu sekas tiek noteiktas tikai procedūru beigās, jau ir zināmi 2006. gadā veikto revīziju provizoriskie konstatējumi. Tā kā Komisijas revīzijas ietver dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tās ne tikai sniedz informāciju par revidētajiem izdevumiem, bet netiešā veidā arī par turpmākajiem izdevumiem, kas ietilpst attiecīgajās sistēmās.

Turklāt iespējamo aktīvu grāmatošanu Komisijas uzskaitē veic, lai uzrādītu potenciālos debitoru parādus, pamatojoties uz tās revīziju rezultātiem, un tā nav paredzēta, lai sniegtu pārliecību par pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

| 2.15. | Struktūrpolitikā reģionālās politikas ģenerāldirektora un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektora deklarācijās par zemu novērtētas nozīmīgas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās dalībvalstīs (sk. 6.38. punktu) un augsts kļūdu līmenis projektos (sk. 6.39. punktu); tās Palāta konstatēja savās revīzijās (sk. 
  2.1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

2.15.

Struktūrpolitikā reģionālās politikas ģenerāldirektora un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektora deklarācijās par zemu novērtētas nozīmīgas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās dalībvalstīs (sk. 6.38. punktu) un augsts kļūdu līmenis projektos (sk. 6.39. punktu); tās Palāta konstatēja savās revīzijās (sk. 
  2.1. tabulu
  ).

| 2.15. | Atbildīgo ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos izklāstīts viņu veiktā vadības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējuma pamats dalībvalstīs un koriģējošie pasākumi, ko veic, lai panāktu vajadzīgos uzlabojumus un norādītu Kopienas līdzekļu riska līmeni. Novērtējumi ir balstīti uz visaptverošu revīzijas darbu un lielā mērā atbilst Palātas novērtējumiem. Kā izklāstīts atbildē uz 2.6. punktu, tie liecina, ka aptuveni 10 % kontroles sistēmu ir nopietnas nepilnības, un tāpēc tās ietver augstu risku. Šādos gadījumos maksājumus dalībvalstīm var apturēt un ieviest finanšu korekcijas, ja dalībvalsts pati neizdara vajadzīgās korekcijas. Komisija apgalvo, ka lielu daļu konstatēto kļūdu var labot, izmantojot sistēmas daudzgadu koriģējošos mehānismus. |
| --- | --- |

2.15.

Atbildīgo ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos izklāstīts viņu veiktā vadības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējuma pamats dalībvalstīs un koriģējošie pasākumi, ko veic, lai panāktu vajadzīgos uzlabojumus un norādītu Kopienas līdzekļu riska līmeni. Novērtējumi ir balstīti uz visaptverošu revīzijas darbu un lielā mērā atbilst Palātas novērtējumiem. Kā izklāstīts atbildē uz 2.6. punktu, tie liecina, ka aptuveni 10 % kontroles sistēmu ir nopietnas nepilnības, un tāpēc tās ietver augstu risku. Šādos gadījumos maksājumus dalībvalstīm var apturēt un ieviest finanšu korekcijas, ja dalībvalsts pati neizdara vajadzīgās korekcijas. Komisija apgalvo, ka lielu daļu konstatēto kļūdu var labot, izmantojot sistēmas daudzgadu koriģējošos mehānismus.

| 2.16. | Palāta arī apšauba, vai reģionālās politikas ģenerāldirektora vispārējais novērtējums Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam saskan ar ģenerāldirektora piezīmēm par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību attiecīgi 10 un 9 dalībvalstīs (22). Tādā pašā stāvoklī ir Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (23); turklāt šajā gadījumā Palāta atzīmē, ka tā gada darbības pārskatā minēts, ka revīzijas atzinumu neformulēja 17,5 % Eiropas Sociālā fonda (ESF) izdevumu 2000.-2006. gada programmu posmam; ģenerāldirektors savu pārliecību balstīja uz vadības apliecinājumiem. |
| --- | --- |

2.16.

Palāta arī apšauba, vai reģionālās politikas ģenerāldirektora vispārējais novērtējums Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam saskan ar ģenerāldirektora piezīmēm par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību attiecīgi 10 un 9 dalībvalstīs (22). Tādā pašā stāvoklī ir Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (23); turklāt šajā gadījumā Palāta atzīmē, ka tā gada darbības pārskatā minēts, ka revīzijas atzinumu neformulēja 17,5 % Eiropas Sociālā fonda (ESF) izdevumu 2000.-2006. gada programmu posmam; ģenerāldirektors savu pārliecību balstīja uz vadības apliecinājumiem.

| 2.16. | Lai gan Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta vadība un revīzijas dienesti sniedza daļēji labvēlīgu atzinumu par sistēmām vairākās dalībvalstīs saistībā ar būtiskiem trūkumiem, kas ietekmē to sistēmu galvenos elementus, pamatojoties uz īstenotajiem koriģējošajiem pasākumiem un ņemot vērā kontroles pasākumu daudzgadu darbību, tika secināts, ka trūkumi nav tik būtiski, lai pamatotu formālu atrunu ģenerāldirektora deklarācijā. Attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu Komisija uzskata, ka Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora veiktais sistēmu vispārējais novērtējums saskan ar atrunām par programmām septiņās dalībvalstīs. Vadības apliecinājumi tajās ir paredzēti, lai mazinātu nerevidēto darbību nepilnības, jo vienkārši nav iespējams katru gadu veikt 100 % revīziju. |
| --- | --- |

2.16.

Lai gan Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta vadība un revīzijas dienesti sniedza daļēji labvēlīgu atzinumu par sistēmām vairākās dalībvalstīs saistībā ar būtiskiem trūkumiem, kas ietekmē to sistēmu galvenos elementus, pamatojoties uz īstenotajiem koriģējošajiem pasākumiem un ņemot vērā kontroles pasākumu daudzgadu darbību, tika secināts, ka trūkumi nav tik būtiski, lai pamatotu formālu atrunu ģenerāldirektora deklarācijā. Attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu Komisija uzskata, ka Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora veiktais sistēmu vispārējais novērtējums saskan ar atrunām par programmām septiņās dalībvalstīs. Vadības apliecinājumi tajās ir paredzēti, lai mazinātu nerevidēto darbību nepilnības, jo vienkārši nav iespējams katru gadu veikt 100 % revīziju.

| 2.17. | EuropeAid sadarbības biroja gada darbības pārskatā un deklarācijā (sk. 
  2.1. tabulu
  ) nav pietiekami atspoguļotas Palātas konstatētās būtiskās kļūdas un nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, kas paredzētas darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai projektu īstenotāju organizāciju līmenī ārējo darbību jomā (sk. 8.31. un 8.32. punktu). |
| --- | --- |

2.17.

EuropeAid sadarbības biroja gada darbības pārskatā un deklarācijā (sk. 
  2.1. tabulu
  ) nav pietiekami atspoguļotas Palātas konstatētās būtiskās kļūdas un nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, kas paredzētas darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai projektu īstenotāju organizāciju līmenī ārējo darbību jomā (sk. 8.31. un 8.32. punktu).

| 2.17. | Komisijas iekšējās kontroles sistēma tiecas rast līdzsvaru starp pārbaužu izmaksām un ieguvumiem un ir veidota tā, lai ņemtu vērā ārējā atbalsta izdevumu daudzgadu raksturu, nodrošinot saņēmēju maksājumu prasību pārbaužu veikšanu projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot atklāt un izlabot kļūdas avansa maksājumos. |
| --- | --- |

2.17.

Komisijas iekšējās kontroles sistēma tiecas rast līdzsvaru starp pārbaužu izmaksām un ieguvumiem un ir veidota tā, lai ņemtu vērā ārējā atbalsta izdevumu daudzgadu raksturu, nodrošinot saņēmēju maksājumu prasību pārbaužu veikšanu projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot atklāt un izlabot kļūdas avansa maksājumos.

2006. gadā tika veikti pasākumi, lai turpmāk stiprinātu kontroles sistēmas, tostarp uzlabotās praktiskās rokasgrāmatas izplatīšana par līgumu procedūrām, rokasgrāmatu par programmu aplēsēm, sīkākas ziņojumu sagatavošanas pamatnostādnes delegācijām un stingrākas ex post pārbaudes.

Likumības un pareizības rādītāji

| 2.18. | Trīs ceturtdaļas (24) ģenerāldirektorātu norāda likumības un pareizības rādītājus savos 2006. gada darbības pārskatos. Palāta atzīmē, ka ne visi no šiem rādītājiem atbilst (rezultātu un/vai ietekmes rādītāju) vispārīgiem veidiem, kas norādīti Komisijas centrālo dienestu sagatavotajās pamatnostādnēs. Palāta uzskata, ka joprojām ir vajadzīgi turpmāki centieni ģenerāldirektorātu līmenī, lai precīzāk novērtētu pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 2.31.-2.34. punktu). |
| --- | --- |

2.18.

Trīs ceturtdaļas (24) ģenerāldirektorātu norāda likumības un pareizības rādītājus savos 2006. gada darbības pārskatos. Palāta atzīmē, ka ne visi no šiem rādītājiem atbilst (rezultātu un/vai ietekmes rādītāju) vispārīgiem veidiem, kas norādīti Komisijas centrālo dienestu sagatavotajās pamatnostādnēs. Palāta uzskata, ka joprojām ir vajadzīgi turpmāki centieni ģenerāldirektorātu līmenī, lai precīzāk novērtētu pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 2.31.-2.34. punktu).

| 2.18. | Lai gan ģenerāldirektoriem 2006. gada darbības pārskatos vēl nebija obligāti jāsniedz likumības un pareizības rādītāji saskaņā ar vispārīgajiem veidiem, ko ieteica pastāvīgajos norādījumos (D(2006) 12058), Kopsavilkuma ziņojumā tiek ziņots, ka tiek turpināti centieni izstrādāt šos likumības un pareizības radītājus, vienlaikus nodrošinot politikas virzienu dienesta grupu saskaņotu pieeju. Rādītāju izmantošana būs obligāta 2007. gada un turpmākajos gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

2.18.

Lai gan ģenerāldirektoriem 2006. gada darbības pārskatos vēl nebija obligāti jāsniedz likumības un pareizības rādītāji saskaņā ar vispārīgajiem veidiem, ko ieteica pastāvīgajos norādījumos (D(2006) 12058), Kopsavilkuma ziņojumā tiek ziņots, ka tiek turpināti centieni izstrādāt šos likumības un pareizības radītājus, vienlaikus nodrošinot politikas virzienu dienesta grupu saskaņotu pieeju. Rādītāju izmantošana būs obligāta 2007. gada un turpmākajos gada darbības pārskatos.

RĪCĪBAS PLĀNI

Vispārējs novērtējums

| 2.19. | Komisija 2007. gada 7. martā iesniedza ziņojumu (25) par to, kā tiek izpildīts Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (26), un šā ziņojuma secinājumi bija kopumā pozitīvi. Tajā bija izklāstīts, ka ir bijusi konkrēta virzība rīcības plāna izpildē, bet ir jārisina atlikušie izaicinājumi. Kaut arī ir bijuši zināmi kavējumi, Komisija uzskata, ka līdz 2007. gada beigām tai būs “izveidoti pamati”, lai pienācīgi pārvaldītu kļūdu risku un sniegtu lielāku pārliecību par darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

2.19.

Komisija 2007. gada 7. martā iesniedza ziņojumu (25) par to, kā tiek izpildīts Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (26), un šā ziņojuma secinājumi bija kopumā pozitīvi. Tajā bija izklāstīts, ka ir bijusi konkrēta virzība rīcības plāna izpildē, bet ir jārisina atlikušie izaicinājumi. Kaut arī ir bijuši zināmi kavējumi, Komisija uzskata, ka līdz 2007. gada beigām tai būs “izveidoti pamati”, lai pienācīgi pārvaldītu kļūdu risku un sniegtu lielāku pārliecību par darījumu likumību un pareizību.

2.20.

| 2.20. | Detalizētajā analīzē, kas pievienota Komisijas progresa ziņojumam (sk. 
  2.2. tabulu
  ), tā novērtēja, ka no 35 apakšpasākumiem 10 bija pabeigti, 5 bija gandrīz pabeigti, 13 bija īstenošanas stadijā, 4 nebija vēl sākti un 3 bija atcelti. Komisija arī ieviesa 6 jaunus apakšpasākumus, kas jāīsteno līdz 2007. gada beigām. |
| --- | --- |

Detalizētajā analīzē, kas pievienota Komisijas progresa ziņojumam (sk. 
  2.2. tabulu
  ), tā novērtēja, ka no 35 apakšpasākumiem 10 bija pabeigti, 5 bija gandrīz pabeigti, 13 bija īstenošanas stadijā, 4 nebija vēl sākti un 3 bija atcelti. Komisija arī ieviesa 6 jaunus apakšpasākumus, kas jāīsteno līdz 2007. gada beigām.

2.2. tabula. Pārskats par to, kā īsteno Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai

| Atsauce | Joma/(apakš)pasākums/rīcības plānā noteiktais termiņš | Komisijas izpildes novērtējums | Palātas izvērtējums par īstenošanas stadiju 31.12.2006. | Palātas sākotnējais novērtējums par sasniegto ietekmi 31.12.2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienkāršošana un kopēji kontroles principi |
| 1 | Pārskatīt 2007.–2013. gadam ierosinātos tiesību aktus ar mērķi vienkāršot tos, jo īpaši saistībā ar izdevumu atbilstīgumu struktūrfondos un pētniecības programmās (31.12.2006.). | Gandrīz pabeigts | Gandrīz īstenots | Vajadzīga turpmāka rīcība (27) |
| 2 | Iekļaut priekšlikumā pārskatītajai Finanšu regulai iekšējo kontroli kā budžeta principu saskaņā ar iestāžu savstarpējas apspriešanās rezultātiem (1.6.2006.). | Atcelts | Nav īstenots | Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 3a | Izstrādāt iekšējās kontroles veidlapas, kurās ietverti kontroles komponenti, kas būtu sastopami konkrētā kontroles vidē (31.5.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 3b | Parādīt, kā ģenerāldirektorāti gūs pārliecību par iekšējās kontroles struktūrām, kuras piemēro dalītai pārvaldībai un iekšējai nozaru politikai, ņemot vērā izstrādātās veidlapas un Komisijas kontroles stratēģijas (30.9.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 3c | Organizēt profesionālapskati, lai veicinātu kontroles stratēģiju atbilstību un saskaņu katrā ģenerāldirektorātu grupā (31.3.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 3d | Parādīt, kā ģenerāldirektorāti gūs pārliecību par iekšējās kontroles struktūrām, kuras piemēro ārējai politikai, administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās atbalstam, EAF un pašu resursiem, ņemot vērā izstrādātās veidlapas un Komisijas kontroles stratēģijas (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 3e | Organizēt profesionālapskati, lai veicinātu kontroles stratēģiju atbilstību un saskaņu katrā ģenerāldirektorātu grupā (31.12.2007.). | Vēl nav sākts |
| 3N | Sākot no 2006. gada, Komisija kopsavilkuma ziņojumos skaidri formulēs un ziņos budžeta lēmējiestādēm atrunas par kopējo pārliecību, tostarp – vajadzības gadījumā – pa nozarēm vai dalībvalstīm, kopā ar attiecīgām finanšu korekcijām vai informāciju par maksājumu pārtraukšanu (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| 4 | Sākt iestāžu dialogu par riskiem, kas būtu pieļaujami pakārtotajos darījumos, un kopējo standartu definēšanu risku pārvaldībā (31.3.2006.). | Atcelts | Nav īstenots | Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude) |
| Vadības deklarācijas un revīzijas sniegtā pārliecība |
| 5 | Veicināt operatīvā līmeņa vadības deklarāciju izmantošanu sarunās par 2007.–2013. gadam ierosinātajiem tiesību aktiem saistībā ar netiešu centralizētu pārvaldību un tādu koordinējošu struktūru izveidi valstīs, kas spētu sniegt kopskatu par pārliecību, piemēram, apkopojot darbības deklarācijas katrā politikas jomā (30.6.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 6a | Izstrādāt pamatnostādnes, lai padarītu vadības deklarācijas efektīvākas pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās (30.9.2006.). | Atcelts | Nav īstenots | Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 6b | Paplašināt pamatnostādnes par efektīvākām vadības deklarācijām ārējās politikas jomā (31.12.2007.). | Vēl nav sākts |
| 7a | Izstrādāt kritērijus sertifikācijas revīzijām pētniecībā un iekšējā nozaru politikā, jo īpaši piemērojot “saskaņotas procedūras” (31.12.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 7b | Pārbaudīt kritērijus, kur tie vēl nav ieviesti, sertifikācijas revīzijām dalītā pārvaldībā 2007.–2013. gadam, arī piemērojot “saskaņotas procedūras” (31.3.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 7c | Vajadzības gadījumā kritērijus sertifikācijas revīzijām, jo īpaši piemērojot “saskaņotas procedūras”, izmantot arī citās pārvaldības jomās (31.12.2007.). | Vēl nav sākts |
| 8 | Analīze par iespējamo papildu pārliecību no augstāko revīzijas iestāžu puses par esošo praksi saistībā ar ES līdzekļiem (31.12.2006.). | Pabeigts | Sk. 8N pasākumu |
| 8N | Lai izmantotu šā pasākuma radīto ierosmi, Komisija turpinās sazināties ar augstākajām revīzijas iestādēm ar mērķi noteikt, kā izmantot šo iestāžu darbu, lai pārliecinātos par tās programmu izpildi dalībvalstīs. Tā sāks gadījumu izpēti galvenajos jautājumos, kas jārisina augstākajām revīzijas iestādēm, pārbaudot Kopienas izdevumus (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un izmaksu un ieguvumu prioritāšu noteikšana |
| 9a.1 | Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu iekšējā nozaru politikā, tostarp pētniecībā (31.12.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 9a.1N | Lai pārraudzītu datu apmaiņas sākotnējos posmus ABAC sistēmā, Komisija kontrolēs datu apmaiņas izmantošanu un vadības pārskatu sniegšanu saistībā ar sesto pamatprogrammu, lai noteiktu galvenos elementus, kas vajadzīgi, lai varētu labāk integrēt datu apmaiņu kopējā kontroles procesā. (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| 9a.2 | Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu struktūrfondu jomā 2007.–2013. gadam (31.5.2007.). | Gandrīz pabeigts | Īstenošanas stadijā | — |
| 9a.3 | Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu citās politikas jomās (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 9b | Tieši pārvaldītiem izdevumiem ieviest instrumentu, kas savienots ar ABAC, lai visi Komisijas dienesti varētu apmainīties ar informāciju par pārbaudēm un revīzijas apmeklējumiem visās juridiskajās vienībās (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 9c | Rīkot konkursu, lai piešķirtu tiesības veidot Komisijas mēroga līgumu sistēmu, lai palīdzētu ģenerāldirektorātiem metodoloģiskos jautājumos, pārbaužu darba īstenošanā un pārbaužu izpildes izsekošanā (30.4.2007.). | Gandrīz pabeigts | Gandrīz īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 10a.1 | Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: definēt saskaņotu metodiku (31.5.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 10a.2 | Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: sākt iniciatīvu datiem, ko iesniegs dalībvalstis (30.9.2006.). | Pabeigts | Īstenošanas stadijā | — |
| 10a.3 | Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: dalībvalstu datu iesniegšana (28.2.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 10a.4 | Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: saņemtās informācijas analīze (30.9.2007.). | Vēl nav sākts |
| 10b | Veikt sākotnējas aplēses kontroles izmaksām tieši pārvaldītiem izdevumiem (30.6.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 10N | Lai turpinātu pētīt kontroles ieguvumu un izmaksu attiecību, Komisija pārbaudīs programmas modeļa un atbilstības prasību ietekmi uz kontroles izmaksām, lai veiktu sīku analīzi par pieļaujamo risku praksē (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| 11 | Uzsākt izmēģinājuma projektu kontroles ieguvumu novērtēšanai iekšējā nozaru politikā (30.6.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 11N | Lai konstatētu, vai līdzekļu atgūšanas un ieskaita sistēmas darbojas efektīvi, nosakot 2005. un 2006. gadā atgūtās summas, un to atbilstību pārbaužu laikā konstatētajām kļūdām, Komisija tiešas pārvaldības jomā izstrādās kļūdu tipoloģiju un noteiks to saistību ar atgūtajām summām, finanšu korekcijām un maksājumu korekcijām, bet struktūrfondu jomā tā pārbaudīs valstu kontroles un pārskatu sniegšanas sistēmu uzticamību (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| Nozarēm raksturīgi trūkumi |
| 12 | Īstenot pasākumus nepilnību novēršanai, tos paredzot gada pārvaldības plānos un vēlāk ziņojot par sasniegto gada darbības pārskatos (15.6.2007.). | Gandrīz pabeigts | Gandrīz īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 12N | Lai nodrošinātu efektīvus papildu ticamības pierādījumus, Komisija 2007. gadā veiks 300 revīzijas sestajai pamatprogrammai, salīdzinot ar 45 revīzijām 2006. gadā. Turklāt, izstrādājusi pastāvīgu pieeju sestajai pamatprogrammai piešķirto līdzekļu saņēmēju kopuma analīzei un parauga atlasei, kas ir daļa no 16.b pasākuma, Komisija turpinās identificēt un labot kļūdas attiecībā uz saņēmējiem, kas saņem budžeta finansējuma vislielāko daļu. Tas līdz 2007. gada beigām ļaus iegūt vispārēju priekšstatu par pārkāpumu līmeni un raksturu pētniecības budžetā kopumā (31.12.2007.). | Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007. |
| 13.1 | Pabeigt – kā to prasījis Ecofin – analīzi par pašreizējo kontroli nozaru un reģionālā līmenī un pašreizējo pārskatu un deklarāciju vērtību attiecībā uz struktūrfondiem, ņemot vērā 13. pantā minētos gada pārskatus, kas jāiesniedz līdz 2006. gada jūnijam, un Komisijas revīziju rezultātus (31.3.2007.). | Gandrīz pabeigts | Gandrīz īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 13.2 | Gada darbības pārskatu kontekstā atjaunināt to, kā ģenerāldirektorāti gūst pārliecību no iekšējās kontroles struktūrām par struktūrfondiem un lauksaimniecību 2007.–2013. gada posmam (31.12.2007.). | Pabeigts | Īstenošanas stadijā | — |
| 14a | Izplatīt labu praksi pirmā līmeņa pārbaudēs, lai pārvaldītu kļūdu risku pakārtotajos darījumos, un ieteikt dalībvalstīm labāk informēt galasaņēmējus, tostarp par kontroles iespējamību un finansējuma atcelšanas risku (30.6.2006.). | Pabeigts | Īstenots | Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude) |
| 14b | Saistībā ar struktūrfondiem un netiešu centralizētu pārvaldību 2007.–2013. gadam – nodrošināt pamatnostādnes galasaņēmējiem un/vai starpniekiem par kontroli un atbildību kontroles ķēdē (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 15 | Noslēgt – ja pietiek brīvprātīgo – “uzticēšanās līgumus” attiecībā uz struktūrfondiem ar astoņām dalībvalstīm kā pamatu, lai sagatavotos jauno tiesību aktu īstenošanai un uzlabotu pārliecību par izdevumiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 16a | Pamatojoties uz esošo pieredzi, izstrādāt pamatnostādnes par ārējo revidentu akreditāciju, mācībām un uzraudzību pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās (30.6.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 16b | Izstrādāt vienotu pieeju riska un reprezentatīvu paraugu lietošanai pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās, kā arī ārējā politikā (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| 16c | Koordinēt revīzijas standartus, kļūdu līmeņa ziņošanu u. c. elementus struktūrfondiem (31.12.2007.). | Īstenošanas stadijā | Īstenošanas stadijā | — |
| Avots: Revīzijas palāta. |

Atsauce

Joma/(apakš)pasākums/rīcības plānā noteiktais termiņš

Komisijas izpildes novērtējums

Palātas izvērtējums par īstenošanas stadiju 31.12.2006.

Palātas sākotnējais novērtējums par sasniegto ietekmi 31.12.2006.

Vienkāršošana un kopēji kontroles principi

1

Pārskatīt 2007.–2013. gadam ierosinātos tiesību aktus ar mērķi vienkāršot tos, jo īpaši saistībā ar izdevumu atbilstīgumu struktūrfondos un pētniecības programmās (31.12.2006.).

Gandrīz pabeigts

Gandrīz īstenots

Vajadzīga turpmāka rīcība (27)

2

Iekļaut priekšlikumā pārskatītajai Finanšu regulai iekšējo kontroli kā budžeta principu saskaņā ar iestāžu savstarpējas apspriešanās rezultātiem (1.6.2006.).

Atcelts

Nav īstenots

Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude)

3a

Izstrādāt iekšējās kontroles veidlapas, kurās ietverti kontroles komponenti, kas būtu sastopami konkrētā kontroles vidē (31.5.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

3b

Parādīt, kā ģenerāldirektorāti gūs pārliecību par iekšējās kontroles struktūrām, kuras piemēro dalītai pārvaldībai un iekšējai nozaru politikai, ņemot vērā izstrādātās veidlapas un Komisijas kontroles stratēģijas (30.9.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

3c

Organizēt profesionālapskati, lai veicinātu kontroles stratēģiju atbilstību un saskaņu katrā ģenerāldirektorātu grupā (31.3.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

3d

Parādīt, kā ģenerāldirektorāti gūs pārliecību par iekšējās kontroles struktūrām, kuras piemēro ārējai politikai, administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās atbalstam, EAF un pašu resursiem, ņemot vērā izstrādātās veidlapas un Komisijas kontroles stratēģijas (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

3e

Organizēt profesionālapskati, lai veicinātu kontroles stratēģiju atbilstību un saskaņu katrā ģenerāldirektorātu grupā (31.12.2007.).

Vēl nav sākts

3N

Sākot no 2006. gada, Komisija kopsavilkuma ziņojumos skaidri formulēs un ziņos budžeta lēmējiestādēm atrunas par kopējo pārliecību, tostarp – vajadzības gadījumā – pa nozarēm vai dalībvalstīm, kopā ar attiecīgām finanšu korekcijām vai informāciju par maksājumu pārtraukšanu (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

4

Sākt iestāžu dialogu par riskiem, kas būtu pieļaujami pakārtotajos darījumos, un kopējo standartu definēšanu risku pārvaldībā (31.3.2006.).

Atcelts

Nav īstenots

Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude)

Vadības deklarācijas un revīzijas sniegtā pārliecība

5

Veicināt operatīvā līmeņa vadības deklarāciju izmantošanu sarunās par 2007.–2013. gadam ierosinātajiem tiesību aktiem saistībā ar netiešu centralizētu pārvaldību un tādu koordinējošu struktūru izveidi valstīs, kas spētu sniegt kopskatu par pārliecību, piemēram, apkopojot darbības deklarācijas katrā politikas jomā (30.6.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

6a

Izstrādāt pamatnostādnes, lai padarītu vadības deklarācijas efektīvākas pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās (30.9.2006.).

Atcelts

Nav īstenots

Mērķis nepilnīgi sasniegts (vajadzīga pēcpārbaude)

6b

Paplašināt pamatnostādnes par efektīvākām vadības deklarācijām ārējās politikas jomā (31.12.2007.).

Vēl nav sākts

7a

Izstrādāt kritērijus sertifikācijas revīzijām pētniecībā un iekšējā nozaru politikā, jo īpaši piemērojot “saskaņotas procedūras” (31.12.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

7b

Pārbaudīt kritērijus, kur tie vēl nav ieviesti, sertifikācijas revīzijām dalītā pārvaldībā 2007.–2013. gadam, arī piemērojot “saskaņotas procedūras” (31.3.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

7c

Vajadzības gadījumā kritērijus sertifikācijas revīzijām, jo īpaši piemērojot “saskaņotas procedūras”, izmantot arī citās pārvaldības jomās (31.12.2007.).

Vēl nav sākts

8

Analīze par iespējamo papildu pārliecību no augstāko revīzijas iestāžu puses par esošo praksi saistībā ar ES līdzekļiem (31.12.2006.).

Pabeigts

Sk. 8N pasākumu

8N

Lai izmantotu šā pasākuma radīto ierosmi, Komisija turpinās sazināties ar augstākajām revīzijas iestādēm ar mērķi noteikt, kā izmantot šo iestāžu darbu, lai pārliecinātos par tās programmu izpildi dalībvalstīs. Tā sāks gadījumu izpēti galvenajos jautājumos, kas jārisina augstākajām revīzijas iestādēm, pārbaudot Kopienas izdevumus (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un izmaksu un ieguvumu prioritāšu noteikšana

9a.1

Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu iekšējā nozaru politikā, tostarp pētniecībā (31.12.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

9a.1N

Lai pārraudzītu datu apmaiņas sākotnējos posmus ABAC sistēmā, Komisija kontrolēs datu apmaiņas izmantošanu un vadības pārskatu sniegšanu saistībā ar sesto pamatprogrammu, lai noteiktu galvenos elementus, kas vajadzīgi, lai varētu labāk integrēt datu apmaiņu kopējā kontroles procesā. (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

9a.2

Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu struktūrfondu jomā 2007.–2013. gadam (31.5.2007.).

Gandrīz pabeigts

Īstenošanas stadijā

—

9a.3

Novērtēt, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu revīziju un pārbaužu rezultātu apmaiņu un pēcpārbaužu dokumentēšanu citās politikas jomās (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

9b

Tieši pārvaldītiem izdevumiem ieviest instrumentu, kas savienots ar ABAC, lai visi Komisijas dienesti varētu apmainīties ar informāciju par pārbaudēm un revīzijas apmeklējumiem visās juridiskajās vienībās (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

9c

Rīkot konkursu, lai piešķirtu tiesības veidot Komisijas mēroga līgumu sistēmu, lai palīdzētu ģenerāldirektorātiem metodoloģiskos jautājumos, pārbaužu darba īstenošanā un pārbaužu izpildes izsekošanā (30.4.2007.).

Gandrīz pabeigts

Gandrīz īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

10a.1

Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: definēt saskaņotu metodiku (31.5.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

10a.2

Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: sākt iniciatīvu datiem, ko iesniegs dalībvalstis (30.9.2006.).

Pabeigts

Īstenošanas stadijā

—

10a.3

Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: dalībvalstu datu iesniegšana (28.2.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

10a.4

Sagatavot kontroles izmaksu aprēķinu attiecībā uz dalītu pārvaldību: saņemtās informācijas analīze (30.9.2007.).

Vēl nav sākts

10b

Veikt sākotnējas aplēses kontroles izmaksām tieši pārvaldītiem izdevumiem (30.6.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

10N

Lai turpinātu pētīt kontroles ieguvumu un izmaksu attiecību, Komisija pārbaudīs programmas modeļa un atbilstības prasību ietekmi uz kontroles izmaksām, lai veiktu sīku analīzi par pieļaujamo risku praksē (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

11

Uzsākt izmēģinājuma projektu kontroles ieguvumu novērtēšanai iekšējā nozaru politikā (30.6.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

11N

Lai konstatētu, vai līdzekļu atgūšanas un ieskaita sistēmas darbojas efektīvi, nosakot 2005. un 2006. gadā atgūtās summas, un to atbilstību pārbaužu laikā konstatētajām kļūdām, Komisija tiešas pārvaldības jomā izstrādās kļūdu tipoloģiju un noteiks to saistību ar atgūtajām summām, finanšu korekcijām un maksājumu korekcijām, bet struktūrfondu jomā tā pārbaudīs valstu kontroles un pārskatu sniegšanas sistēmu uzticamību (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

Nozarēm raksturīgi trūkumi

12

Īstenot pasākumus nepilnību novēršanai, tos paredzot gada pārvaldības plānos un vēlāk ziņojot par sasniegto gada darbības pārskatos (15.6.2007.).

Gandrīz pabeigts

Gandrīz īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

12N

Lai nodrošinātu efektīvus papildu ticamības pierādījumus, Komisija 2007. gadā veiks 300 revīzijas sestajai pamatprogrammai, salīdzinot ar 45 revīzijām 2006. gadā. Turklāt, izstrādājusi pastāvīgu pieeju sestajai pamatprogrammai piešķirto līdzekļu saņēmēju kopuma analīzei un parauga atlasei, kas ir daļa no 16.b pasākuma, Komisija turpinās identificēt un labot kļūdas attiecībā uz saņēmējiem, kas saņem budžeta finansējuma vislielāko daļu. Tas līdz 2007. gada beigām ļaus iegūt vispārēju priekšstatu par pārkāpumu līmeni un raksturu pētniecības budžetā kopumā (31.12.2007.).

Jauns pasākums, kas ieviests 7.3.2007.

13.1

Pabeigt – kā to prasījis Ecofin – analīzi par pašreizējo kontroli nozaru un reģionālā līmenī un pašreizējo pārskatu un deklarāciju vērtību attiecībā uz struktūrfondiem, ņemot vērā 13. pantā minētos gada pārskatus, kas jāiesniedz līdz 2006. gada jūnijam, un Komisijas revīziju rezultātus (31.3.2007.).

Gandrīz pabeigts

Gandrīz īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

13.2

Gada darbības pārskatu kontekstā atjaunināt to, kā ģenerāldirektorāti gūst pārliecību no iekšējās kontroles struktūrām par struktūrfondiem un lauksaimniecību 2007.–2013. gada posmam (31.12.2007.).

Pabeigts

Īstenošanas stadijā

—

14a

Izplatīt labu praksi pirmā līmeņa pārbaudēs, lai pārvaldītu kļūdu risku pakārtotajos darījumos, un ieteikt dalībvalstīm labāk informēt galasaņēmējus, tostarp par kontroles iespējamību un finansējuma atcelšanas risku (30.6.2006.).

Pabeigts

Īstenots

Ietekme vēl nav redzama (vajadzīga pēcpārbaude)

14b

Saistībā ar struktūrfondiem un netiešu centralizētu pārvaldību 2007.–2013. gadam – nodrošināt pamatnostādnes galasaņēmējiem un/vai starpniekiem par kontroli un atbildību kontroles ķēdē (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

15

Noslēgt – ja pietiek brīvprātīgo – “uzticēšanās līgumus” attiecībā uz struktūrfondiem ar astoņām dalībvalstīm kā pamatu, lai sagatavotos jauno tiesību aktu īstenošanai un uzlabotu pārliecību par izdevumiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

16a

Pamatojoties uz esošo pieredzi, izstrādāt pamatnostādnes par ārējo revidentu akreditāciju, mācībām un uzraudzību pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās (30.6.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

16b

Izstrādāt vienotu pieeju riska un reprezentatīvu paraugu lietošanai pētniecībā un citās iekšējās nozaru politikas jomās, kā arī ārējā politikā (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

16c

Koordinēt revīzijas standartus, kļūdu līmeņa ziņošanu u. c. elementus struktūrfondiem (31.12.2007.).

Īstenošanas stadijā

Īstenošanas stadijā

—

Avots: Revīzijas palāta.

| 2.21. | Kā ziņots Pārskatā par 2005. finanšu gadu (28), Palāta vērtēs rīcības plāna rezultātus, kad būs iespējams novērtēt tā ietekmi. Palāta tomēr atzīmē, ka Komisijas laika grafiks rīcības plānam (sk. 2.19. punktu) ir optimistisks, un norāda, ka vairumam attiecīgo pasākumu būs reāla ietekme uz Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu darbību tikai vidējā/ilgākā termiņā. |
| --- | --- |

2.21.

Kā ziņots Pārskatā par 2005. finanšu gadu (28), Palāta vērtēs rīcības plāna rezultātus, kad būs iespējams novērtēt tā ietekmi. Palāta tomēr atzīmē, ka Komisijas laika grafiks rīcības plānam (sk. 2.19. punktu) ir optimistisks, un norāda, ka vairumam attiecīgo pasākumu būs reāla ietekme uz Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu darbību tikai vidējā/ilgākā termiņā.

| 2.21. | Progresa ziņojumā par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (29) Komisija pati uzsvēra, ka jaunās pakārtotās darbības tiks pabeigtas saskaņā ar rīcības plāna sākotnējo grafiku (2007. gada beigas) un kopā ar notiekošajām darbībām nodrošinās integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanu līdz minētajam datumam, lai varētu sākt izjust plānoto ietekmi uz ticamību. |
| --- | --- |

2.21.

Progresa ziņojumā par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (29) Komisija pati uzsvēra, ka jaunās pakārtotās darbības tiks pabeigtas saskaņā ar rīcības plāna sākotnējo grafiku (2007. gada beigas) un kopā ar notiekošajām darbībām nodrošinās integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanu līdz minētajam datumam, lai varētu sākt izjust plānoto ietekmi uz ticamību.

| 2.22. | Pārskats par Palātas sākotnējo novērtējumu to pasākumu īstenošanai, kas iekļauti Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, sniegts
  2.2. tabulā
  . Šajā analīzē 2006. gada beigās norādīts, ka 4 pasākumi vēl nebija sākti, 16 bija īstenošanas stadijā, 15 (30) bija vajadzīga pēcpārbaude (mērķis nebija pilnībā sasniegts vai ietekme vēl nebija redzama) un 6 bija no jauna ieviesti pasākumi. Palāta uzskata, ka daži no šiem pasākumiem ir iepriekšējo pasākumu pēcpārbaude (vai ir saistīti ar iepriekšējiem pasākumiem), kas definēti 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā un/vai agrāk (sk. 2.29. punktu) (31). |
| --- | --- |

2.22.

Pārskats par Palātas sākotnējo novērtējumu to pasākumu īstenošanai, kas iekļauti Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, sniegts
  2.2. tabulā
  . Šajā analīzē 2006. gada beigās norādīts, ka 4 pasākumi vēl nebija sākti, 16 bija īstenošanas stadijā, 15 (30) bija vajadzīga pēcpārbaude (mērķis nebija pilnībā sasniegts vai ietekme vēl nebija redzama) un 6 bija no jauna ieviesti pasākumi. Palāta uzskata, ka daži no šiem pasākumiem ir iepriekšējo pasākumu pēcpārbaude (vai ir saistīti ar iepriekšējiem pasākumiem), kas definēti 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā un/vai agrāk (sk. 2.29. punktu) (31).

| 2.22. | Rīcības plānu īsteno, lielā mērā ievērojot Komisijas noteikto grafiku, kas aptver 2006. un 2007. gadu. Komisija 2008. gada pavasarī sniegs nobeiguma pārskatu par rīcības plāna ieviešanu. Tā ietekme būs redzama ilgākā laikposmā. Komisija uzraudzīs šo ietekmi uz ticamību, un 2008. gada pārskatā pirmo reizi tiks apskatīta dažādu pasākumu ietekme uz ticamības pierādījumiem un tiks izdarīti secinājumi par integrētas iekšējās kontroles struktūras konsolidāciju nākotnē (skatīt COM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22.

Rīcības plānu īsteno, lielā mērā ievērojot Komisijas noteikto grafiku, kas aptver 2006. un 2007. gadu. Komisija 2008. gada pavasarī sniegs nobeiguma pārskatu par rīcības plāna ieviešanu. Tā ietekme būs redzama ilgākā laikposmā. Komisija uzraudzīs šo ietekmi uz ticamību, un 2008. gada pārskatā pirmo reizi tiks apskatīta dažādu pasākumu ietekme uz ticamības pierādījumiem un tiks izdarīti secinājumi par integrētas iekšējās kontroles struktūras konsolidāciju nākotnē (skatīt COM(2007) 86).

Kļūdu koriģēšana

| 2.23. | Pārraudzības un kontroles sistēmu galvenais mērķis ir novērst vai atklāt kļūdas ES budžeta darījumos. Tāpat kā iepriekšējos gados, veicot revīziju, Palāta konstatēja būtiskas kļūdas nozīmīgā daļā ES izdevumu un to, ka lielākā daļa kļūdu notiek galasaņēmēju līmenī; tādējādi rīcība kļūdu koriģēšanai izdevumiem no ES budžeta būtu galvenokārt jāveic šajā līmenī (32). |
| --- | --- |

2.23.

Pārraudzības un kontroles sistēmu galvenais mērķis ir novērst vai atklāt kļūdas ES budžeta darījumos. Tāpat kā iepriekšējos gados, veicot revīziju, Palāta konstatēja būtiskas kļūdas nozīmīgā daļā ES izdevumu un to, ka lielākā daļa kļūdu notiek galasaņēmēju līmenī; tādējādi rīcība kļūdu koriģēšanai izdevumiem no ES budžeta būtu galvenokārt jāveic šajā līmenī (32).

| 2.23. | Ja uzraudzības un kontroles sistēmas tiek novērtētas kā neefektīvas un ja konstatētās nepilnības rada risku EK budžetam, Komisija piemēro mehānismus, kas izklāstīti tās uzraudzības funkcijās, lai atgūtu attiecīgās summas no atbildīgās dalībvalsts. Tādējādi dalībvalstīm ir stimuls nodrošināt atbilstošu kontroli, lai izvairītos no iespējamām finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

2.23.

Ja uzraudzības un kontroles sistēmas tiek novērtētas kā neefektīvas un ja konstatētās nepilnības rada risku EK budžetam, Komisija piemēro mehānismus, kas izklāstīti tās uzraudzības funkcijās, lai atgūtu attiecīgās summas no atbildīgās dalībvalsts. Tādējādi dalībvalstīm ir stimuls nodrošināt atbilstošu kontroli, lai izvairītos no iespējamām finanšu korekcijām.

Kļūdas, ko struktūrfondos atklāj Palāta, ir sastopamas arī īstenošanas iestāžu, nevis atsevišķu pieprasītāju līmenī, piemēram, līdzfinansējuma likmju noteikšanā. Vienotas likmes finanšu korekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, šādos gadījumos norāda uz Komisijas uzraudzības kontroles efektivitāti Kopienas budžeta aizsargāšanā.

| 2.24. | Tomēr nav pietiekamu pierādījumu par veiktajām korekcijām. Informācijā par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām, kas uzrādīta 2006. gada darbības pārskatos un 2006. gada galīgo konsolidēto pārskatu dažādās iedaļās, trūkst pietiekamu izskaidrojumu, lai atklātu dažādu elementu dublēšanās risku. Turklāt nav iespējams atšķirt līdzekļus, kas atgūti par nelikumīgiem/nepareiziem izdevumiem galasaņēmēju līmenī, un dalībvalstu veiktās korekcijas saistībā ar nepilnībām sistēmās. |
| --- | --- |

2.24.

Tomēr nav pietiekamu pierādījumu par veiktajām korekcijām. Informācijā par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām, kas uzrādīta 2006. gada darbības pārskatos un 2006. gada galīgo konsolidēto pārskatu dažādās iedaļās, trūkst pietiekamu izskaidrojumu, lai atklātu dažādu elementu dublēšanās risku. Turklāt nav iespējams atšķirt līdzekļus, kas atgūti par nelikumīgiem/nepareiziem izdevumiem galasaņēmēju līmenī, un dalībvalstu veiktās korekcijas saistībā ar nepilnībām sistēmās.

| 2.24. | Ja lauksaimniecības nozarē informācija par atgūtajām summām un finanšu korekcijām ir kopumā atbilstoša, tad citās nozarēs tā ir jāuzlabo. Rīcības plāna 11N darbības mērķis inter alia ir noteikt, “vai līdzekļu atgūšanas un ieskaita sistēmas darbojas efektīvi”, nosakot 2005. un 2006. gadā atgūtās summas un to atbilstību pārbaužu laikā konstatētajām kļūdām, bet dalītās vadības jomā tā pārbaudīs valstu kontroles un pārskatu sniegšanas sistēmu uzticamību. |
| --- | --- |

2.24.

Ja lauksaimniecības nozarē informācija par atgūtajām summām un finanšu korekcijām ir kopumā atbilstoša, tad citās nozarēs tā ir jāuzlabo. Rīcības plāna 11N darbības mērķis inter alia ir noteikt, “vai līdzekļu atgūšanas un ieskaita sistēmas darbojas efektīvi”, nosakot 2005. un 2006. gadā atgūtās summas un to atbilstību pārbaužu laikā konstatētajām kļūdām, bet dalītās vadības jomā tā pārbaudīs valstu kontroles un pārskatu sniegšanas sistēmu uzticamību.

Komisija centīsies analizēt dažādās sistēmas, ko izmanto summu atgūšanai, lai gada pārskatos sniegtu precīzāku informāciju par minētajām atgūtajām summām.

| 2.25. | Sniegtā informācija piedevām ir nepilnīga, jo pilnībā neparāda korekcijas, kas veiktas EK izdevumiem, kā arī to, cik lielā mērā summas attiecas uz izdevumiem, kas veikti 2006. gadā (sk. 5.61. un 5.62. punktu). Tas jo īpaši attiecas uz struktūrpasākumiem, kaut arī darbojas īpaši mehānismi gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu neatbilstīgu dotāciju atdošanu (piemēram, samainot neatbilstīgus izdevumus pret atbilstīgiem un atskaitot atgūtos līdzekļus no izdevumiem vai arī deklarējot mazāk izmaksu nākotnē). |
| --- | --- |

2.25.

Sniegtā informācija piedevām ir nepilnīga, jo pilnībā neparāda korekcijas, kas veiktas EK izdevumiem, kā arī to, cik lielā mērā summas attiecas uz izdevumiem, kas veikti 2006. gadā (sk. 5.61. un 5.62. punktu). Tas jo īpaši attiecas uz struktūrpasākumiem, kaut arī darbojas īpaši mehānismi gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu neatbilstīgu dotāciju atdošanu (piemēram, samainot neatbilstīgus izdevumus pret atbilstīgiem un atskaitot atgūtos līdzekļus no izdevumiem vai arī deklarējot mazāk izmaksu nākotnē).

| 2.25. | Lēmumi par finanšu korekcijām lauksaimniecības jomā, kas pieņemti 2006. gadā, ir minēti Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā, katram lēmumam norādot kopējās summas, kas izslēgtas no Kopienas finansējuma. |
| --- | --- |

2.25.

Lēmumi par finanšu korekcijām lauksaimniecības jomā, kas pieņemti 2006. gadā, ir minēti Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā, katram lēmumam norādot kopējās summas, kas izslēgtas no Kopienas finansējuma.

Komisija piekrīt, ka tai ir jāsniedz pilnīgāki pierādījumi par finanšu korekcijām un atgūtajām summām saistībā ar strukturālajām darbībām, un tāpēc ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu Komisijā pieejamās informācijas kvalitāti un lai iegūtu no dalībvalstīm informāciju, kas, neraugoties uz regulējošām prasībām, netiek konsekventi sniegta.

Komisijā pieejamā Informācija par kļūdu koriģēšanu

| 2.26. | Ņemot vērā to, ka bija jānodrošina pieejamība, pilnīgums un ticamība informācijai par kļūdu korekciju, Komisija 2006. gadā sāka vairākas iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.26.

Ņemot vērā to, ka bija jānodrošina pieejamība, pilnīgums un ticamība informācijai par kļūdu korekciju, Komisija 2006. gadā sāka vairākas iniciatīvas.

2.27.

| 2.27. | Papildus rīcībai attiecībā uz ELVGF Garantijas nodaļu (sk. 5.52. un 5.61. punktu) Komisija 2006. gada decembrī izdarīja grozījumus Regulā (EK) Nr. 448/2001 (33) un pieņēma norādījumus par vajadzīgo informāciju saistībā ar veiktajām korekcijām un summām, kas dalībvalstīm jāatgūst struktūrpasākumu jomā. |
| --- | --- |

Papildus rīcībai attiecībā uz ELVGF Garantijas nodaļu (sk. 5.52. un 5.61. punktu) Komisija 2006. gada decembrī izdarīja grozījumus Regulā (EK) Nr. 448/2001 (33) un pieņēma norādījumus par vajadzīgo informāciju saistībā ar veiktajām korekcijām un summām, kas dalībvalstīm jāatgūst struktūrpasākumu jomā.

| 2.27. | Komisija 2007. gada janvārī arī rakstīja visām dalībvalstīm, pieprasot informāciju par finansējuma atgūšanu un atcelšanu 2006. gadā un kumulatīvi par visu laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam, kā arī par vēl neatgūtajām summām 2006. gada beigās. |
| --- | --- |

2.27.

Komisija 2007. gada janvārī arī rakstīja visām dalībvalstīm, pieprasot informāciju par finansējuma atgūšanu un atcelšanu 2006. gadā un kumulatīvi par visu laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam, kā arī par vēl neatgūtajām summām 2006. gada beigās.

| 2.28. | Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai 2007. gada martā paredzēja jaunu pasākumu (11N) (sk. 2.20. punktu un
  2.2. tabulu
  ). Pamatojoties uz to, Komisijas mērķis ir noteikt, vai līdzekļu atgūšanas un atskaitīšanas sistēmas darbojas efektīvi. Šajā nolūkā identificēja 2005. un 2006. gadā atgūtās summas un to saskaņotību ar pārbaudēs konstatētajām kļūdām. Šajā kontekstā ar šā pasākuma palīdzību tiešas pārvaldības izdevumiem izveidos kļūdu tipoloģiju un centīsies noteikt sakarību ar atgūtajiem līdzekļiem, finanšu korekcijām un maksājumu pielāgojumiem. Dalītas pārvaldības izdevumiem pārbaudīs valstu uzraudzības sistēmu uzticamību. |
| --- | --- |

2.28.

Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai 2007. gada martā paredzēja jaunu pasākumu (11N) (sk. 2.20. punktu un
  2.2. tabulu
  ). Pamatojoties uz to, Komisijas mērķis ir noteikt, vai līdzekļu atgūšanas un atskaitīšanas sistēmas darbojas efektīvi. Šajā nolūkā identificēja 2005. un 2006. gadā atgūtās summas un to saskaņotību ar pārbaudēs konstatētajām kļūdām. Šajā kontekstā ar šā pasākuma palīdzību tiešas pārvaldības izdevumiem izveidos kļūdu tipoloģiju un centīsies noteikt sakarību ar atgūtajiem līdzekļiem, finanšu korekcijām un maksājumu pielāgojumiem. Dalītas pārvaldības izdevumiem pārbaudīs valstu uzraudzības sistēmu uzticamību.

2.29.

| 2.29. | Tomēr šī darbība 11N pēc būtības ir pēcpārbaude (vai citā veidā saistīta ar) iepriekšējiem Komisijas horizontāliem rīcības plāniem (34) (sk. 2.22. punktu), kurus Komisija uzskatīja par izpildītiem. |
| --- | --- |

Tomēr šī darbība 11N pēc būtības ir pēcpārbaude (vai citā veidā saistīta ar) iepriekšējiem Komisijas horizontāliem rīcības plāniem (34) (sk. 2.22. punktu), kurus Komisija uzskatīja par izpildītiem.

| 2.29. | Darbība 11N ir plašāka nekā iepriekšējās darbības, ko citēja Palāta, jo tā izveido saikni starp konstatējumiem un kontroli. |
| --- | --- |

2.29.

Darbība 11N ir plašāka nekā iepriekšējās darbības, ko citēja Palāta, jo tā izveido saikni starp konstatējumiem un kontroli.

| 2.30. | Vairākos iepriekšējo gada pārskatos (35) Palāta vērsa Komisijas uzmanību uz nepilnībām ticamas informācijas saņemšanā saistībā ar kļūdu koriģēšanu. Ņemot vērā jautājumu sarežģītību, nav norādes par to, ka šīs nepilnības būtu jau atrisinātas vai ka tās atrisinās īstermiņā. |
| --- | --- |

2.30.

Vairākos iepriekšējo gada pārskatos (35) Palāta vērsa Komisijas uzmanību uz nepilnībām ticamas informācijas saņemšanā saistībā ar kļūdu koriģēšanu. Ņemot vērā jautājumu sarežģītību, nav norādes par to, ka šīs nepilnības būtu jau atrisinātas vai ka tās atrisinās īstermiņā.

| 2.30. | Kā norādīts atbildē uz 2.6. punktu, Komisija pārliecināsies, lai turpmākajos gada darbības pārskatos tiktu iekļauta plašāka informācija par konkrētajā gadā paredzētajām, uzsāktajām vai noteiktajām korekcijām. Komisija pievērš īpašu uzmanību preventīvu pasākumu izstrādei, balstoties uz to iemeslu analīzi, kuru rezultātā tika noteiktas korekcijas. Tie var būt tādi vispārīgi pasākumi kā tiesiskā regulējuma definēšana vai konkrētāki pasākumi, piemēram, atsevišķas finanšu pārbaudes. |
| --- | --- |

2.30.

Kā norādīts atbildē uz 2.6. punktu, Komisija pārliecināsies, lai turpmākajos gada darbības pārskatos tiktu iekļauta plašāka informācija par konkrētajā gadā paredzētajām, uzsāktajām vai noteiktajām korekcijām. Komisija pievērš īpašu uzmanību preventīvu pasākumu izstrādei, balstoties uz to iemeslu analīzi, kuru rezultātā tika noteiktas korekcijas. Tie var būt tādi vispārīgi pasākumi kā tiesiskā regulējuma definēšana vai konkrētāki pasākumi, piemēram, atsevišķas finanšu pārbaudes.

KONTROLES STANDARTI

| 2.31. | Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles standartu piemērošanu (36) vairākos (37) Komisijas dienestos ar mērķi novērtēt ne tikai to, kādā mērā tiek izpildītas obligātās prasības (pamatprasības), bet arī novērtēt efektivitāti sistēmām, kas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību (38). |
| --- | --- |

2.31.

Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles standartu piemērošanu (36) vairākos (37) Komisijas dienestos ar mērķi novērtēt ne tikai to, kādā mērā tiek izpildītas obligātās prasības (pamatprasības), bet arī novērtēt efektivitāti sistēmām, kas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību (38).

Atbilstība pamatprasībām

| 2.32. | Pārskatā par iekšējās kontroles stāvokli Komisijas dienestos 2006. gadā, ko sagatavoja Budžeta ģenerāldirektorāts, parādīts, ka 2006. finanšu gadā ģenerāldirektorāti izpilda aptuveni 95 % pamatprasību. Ņemot vērā to, ka pamatprasības būtībā palikušas nemainīgas (39), Palāta atzīmē, ka atbilstība iekšējās kontroles standartiem ir stabila, salīdzinot ar 2005. gadu. Palātas novērtējums iekšējās kontroles standartu īstenošanai (galvenokārt sakrīt ar Komisijas novērtējumu) ir sniegts
  2.3. tabulā
  . |
| --- | --- |

2.32.

Pārskatā par iekšējās kontroles stāvokli Komisijas dienestos 2006. gadā, ko sagatavoja Budžeta ģenerāldirektorāts, parādīts, ka 2006. finanšu gadā ģenerāldirektorāti izpilda aptuveni 95 % pamatprasību. Ņemot vērā to, ka pamatprasības būtībā palikušas nemainīgas (39), Palāta atzīmē, ka atbilstība iekšējās kontroles standartiem ir stabila, salīdzinot ar 2005. gadu. Palātas novērtējums iekšējās kontroles standartu īstenošanai (galvenokārt sakrīt ar Komisijas novērtējumu) ir sniegts
  2.3. tabulā
  .

| 2.32. | Pat ja 95 % vidējais rādītājs ir šķietami stabils un nemainīgs, 2006. gada ģenerāldirektorātiem tika izvirzītas jaunas prasības ICS 11 jomā (jo īpaši IT drošības plānu sagatavošana, balstoties uz IT sistēmu riska analīzi) un ICS 15 jomā (divas jaunas prasības uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānošanā). |
| --- | --- |

2.32.

Pat ja 95 % vidējais rādītājs ir šķietami stabils un nemainīgs, 2006. gada ģenerāldirektorātiem tika izvirzītas jaunas prasības ICS 11 jomā (jo īpaši IT drošības plānu sagatavošana, balstoties uz IT sistēmu riska analīzi) un ICS 15 jomā (divas jaunas prasības uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānošanā).

2.3. tabula. Palātas veiktā analīze par iekšējās kontroles standartu īstenošanu (tieša saikne ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību (galvenajos ģenerāldirektorātos (stāvoklis 2006. gada 31. decembrī)

| Ģenerāldirektorāts vai dienests | Maksājumu apropriāciju izpilde 2006. gadā
  (miljonos EUR) | Atbilstība |
| --- | --- | --- |
| 11. standarts
  “Riska analīze un pārvaldība” | 12. standarts
  “Adekvāta pārvaldības informācija” | 14. standarts
  “Ziņojumi par neatbilstībām” | 17. standarts
  “Pārraudzība” | 18. standarts
  “Izņēmumu reģistrēšana” | 20. standarts
  “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija” | 21. standarts
  “Revīzijas ziņojumi” | 22. standarts
  “Iekšējās revīzijas resursi” |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Lauksaimniecības un lauku attīstības | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budžeta | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomikas un finanšu lietu | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Paplašināšanās | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Enerģētikas un transporta | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ārējo sakaru | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Zivsaimniecības un jūras lietu | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humānās palīdzības birojs | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Publikāciju birojs | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Reģionālās politikas | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Pētniecības | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Novērtējums:
  Atbilstība
  A: Pamatprasības izpildītas.
  B: Pamatprasības izpildītas daļēji.

  Avots: Revīzijas palāta. |

Ģenerāldirektorāts vai dienests

Maksājumu apropriāciju izpilde 2006. gadā

(miljonos EUR)

Atbilstība

11. standarts

“Riska analīze un pārvaldība”

12. standarts

“Adekvāta pārvaldības informācija”

14. standarts

“Ziņojumi par neatbilstībām”

17. standarts

“Pārraudzība”

18. standarts

“Izņēmumu reģistrēšana”

20. standarts

“Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija”

21. standarts

“Revīzijas ziņojumi”

22. standarts

“Iekšējās revīzijas resursi”

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Lauksaimniecības un lauku attīstības

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budžeta

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomikas un finanšu lietu

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Paplašināšanās

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Enerģētikas un transporta

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ārējo sakaru

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Zivsaimniecības un jūras lietu

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humānās palīdzības birojs

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Publikāciju birojs

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Reģionālās politikas

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Pētniecības

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Novērtējums:

Atbilstība

A: Pamatprasības izpildītas.

B: Pamatprasības izpildītas daļēji.

Avots: Revīzijas palāta.

Efektivitāte

| 2.33. | Kaut arī atbilstība pamatprasībām ir augsta, pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijas līmenī pietiekami nenovērš kļūdu risku, konkrēti, zināmās lauksaimniecības, struktūrpolitikas, iekšējās nozaru politikas, ārējo darbību un pirmspievienošanās atbalsta jomās (sk. 5.77., 6.38., 7.30., 8.32. un 9.23. punktu un
  2.4. tabulu
  ). Šī analīze sakrīt ar secinājumiem (40), kas izdarīti Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2006. gada pārskatā (41). |
| --- | --- |

2.33.

Kaut arī atbilstība pamatprasībām ir augsta, pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijas līmenī pietiekami nenovērš kļūdu risku, konkrēti, zināmās lauksaimniecības, struktūrpolitikas, iekšējās nozaru politikas, ārējo darbību un pirmspievienošanās atbalsta jomās (sk. 5.77., 6.38., 7.30., 8.32. un 9.23. punktu un
  2.4. tabulu
  ). Šī analīze sakrīt ar secinājumiem (40), kas izdarīti Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2006. gada pārskatā (41).

| 2.33. | Tas ir sagaidāms, jo iekšējās kontroles standarti galvenokārt attiecas uz darbībām Komisijā, bet lielākā daļa kļūdu tiek pieļautas izdevumos, ko pārvalda dalībvalstis vai īstenotājas organizācijas. |
| --- | --- |

2.33.

Tas ir sagaidāms, jo iekšējās kontroles standarti galvenokārt attiecas uz darbībām Komisijā, bet lielākā daļa kļūdu tiek pieļautas izdevumos, ko pārvalda dalībvalstis vai īstenotājas organizācijas.

Saistībā ar lauksaimniecības jomu atbildes ir sniegtas 5.63., 5.64. un 5.77. punktā.

Attiecībā uz pirmspievienošanās atbalstu skatīt atbildi 9.23. punktā.

2.4. tabula. Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (42)

Avots: Revīzijas palāta.

| Darbības joma | Kopvērtējums |
| --- | --- |
| Pašu resursi
   (43) | |
| Lauksaimniecība |
| — | Komisijā |

Darbības joma

Kopvērtējums

Pašu resursi
   (43)

Lauksaimniecība

—

Komisijā

IAKS

Nav piemērota IAKS

| — | Dalībvalstīs |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs

IAKS

Nav piemērota IAKS

Struktūrpolitika

| — | Komisijā |
| --- | --- |

—

Komisijā

| — | Dalībvalstīs |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīs

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

Ārējās darbības

| — | Komisijas centrālajos dienestos un delegācijās |
| --- | --- |

—

Komisijas centrālajos dienestos un delegācijās

Pirmspievienošanās atbalsts

| — | Komisijā |
| --- | --- |

—

Komisijā

Phare/Turcija un ISPA

SAPARD

| — | Valstu līmenī |
| --- | --- |

—

Valstu līmenī

Administratīvie izdevumi
   (44)

Iepriekš dotajā tabulā sniegts pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums, kā norādīts attiecīgajās nodaļās. Tajā izcelti galvenie elementi, bet tā nevar sniegt visu svarīgo detalizēto informāciju, kas atrodama pārskata tekstā, kur aprakstīta arī Palātas pieeja un metodoloģija (sk. 1.38.–1.39. punktu).

Apzīmējumi

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

| 2.34. | Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veiktajā kvalitātes pārbaudē par ģenerāldirektorātu iekšējās revīzijas nodaļām (IRN) secināts, ka lielākā daļa IRN (45) daļēji vai kopumā atbilst (profesionāliem) standartiem, bet jāturpina centieni uzlabot iekšējās revīzijas darbu (46). Palāta ņem vērā šīs kvalitātes pārbaudes ziņojuma konstatējumus un atbalsta priekšlikumus, jo īpaši par to, ka, no vienas puses, IRN jāsniedz vispārējs novērtējums ģenerāldirektorātu iekšējās kontroles sistēmām, kad 2009. gadā beigsies kārtējais triju gadu termiņš, un, no otras puses, tas pats attiecas arī uz Komisijas IRD (47). |
| --- | --- |

2.34.

Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veiktajā kvalitātes pārbaudē par ģenerāldirektorātu iekšējās revīzijas nodaļām (IRN) secināts, ka lielākā daļa IRN (45) daļēji vai kopumā atbilst (profesionāliem) standartiem, bet jāturpina centieni uzlabot iekšējās revīzijas darbu (46). Palāta ņem vērā šīs kvalitātes pārbaudes ziņojuma konstatējumus un atbalsta priekšlikumus, jo īpaši par to, ka, no vienas puses, IRN jāsniedz vispārējs novērtējums ģenerāldirektorātu iekšējās kontroles sistēmām, kad 2009. gadā beigsies kārtējais triju gadu termiņš, un, no otras puses, tas pats attiecas arī uz Komisijas IRD (47).

| 2.34. | Iekšējās revīzijas struktūras (IAC) pienākums nav sniegt ikgadēju atzinumu par ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem (AAR), bet dot padomu par AAR procesu, un atbilstīgi tās darba raksturam un tvērumam attiecīgā gada laikā IAC jāsniedz atzinums par kontroles stāvokli kā ieguldījums AAR sagatavošanā (skatīt SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34.

Iekšējās revīzijas struktūras (IAC) pienākums nav sniegt ikgadēju atzinumu par ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem (AAR), bet dot padomu par AAR procesu, un atbilstīgi tās darba raksturam un tvērumam attiecīgā gada laikā IAC jāsniedz atzinums par kontroles stāvokli kā ieguldījums AAR sagatavošanā (skatīt SEC(2003) 0059).

Komisija pašlaik neplāno mainīt savu kontroles struktūru attiecībā uz iekšējās revīzijas struktūras lomu.

Šo jautājumu varētu izskatīt atkārtoti, kad Komisija būs guvusi vairāk pieredzes iekšējās kontroles pašreizējās arhitektūras jomā, ņemot vērā arī vajadzīgos resursus.

VISPĀRĪGI SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 2.35. | Palāta konstatēja, ka 2006. finanšu gadā ir bijuši turpmāki uzlabojumi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, proti, uzlabojies gada darbības pārskatu un deklarāciju sagatavošanas process (2.7. punkts) un pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējums, kā arī novērtējums par svarīgu atrunu ietekmi uz pārliecību, kas pausta ģenerāldirektoru deklarācijās (2.9. un 2.12. punkts). |
| --- | --- |

2.35.

Palāta konstatēja, ka 2006. finanšu gadā ir bijuši turpmāki uzlabojumi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, proti, uzlabojies gada darbības pārskatu un deklarāciju sagatavošanas process (2.7. punkts) un pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējums, kā arī novērtējums par svarīgu atrunu ietekmi uz pārliecību, kas pausta ģenerāldirektoru deklarācijās (2.9. un 2.12. punkts).

2.36.

| 2.36. | Tomēr Palātas revīzijās joprojām atklājās nepilnības dažu ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās sniegtajos novērtējumos (2.13.-2.18. punkts) un pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā (2.33.-2.34. punkts). |
| --- | --- |

Tomēr Palātas revīzijās joprojām atklājās nepilnības dažu ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās sniegtajos novērtējumos (2.13.-2.18. punkts) un pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā (2.33.-2.34. punkts).

| 2.36. | Gada darbības pārskatos parasti ir skaidri izklāstīts vadības un kontroles sistēmas efektivitātes novērtējums dalībvalstīs un koriģējošie pasākumi, kas uzsākti, lai gūtu vajadzīgos uzlabojumus. Ģenerāldirektoru vērtējums atšķiras no Palātas vērtējuma, piemēram, saistībā ar vajadzību pēc atrunām par ticamības pierādījumiem lielā mērā sakarā ar to kontroles sistēmu daudzgadu perspektīvu, kas izveidotas visās politikas jomās. |
| --- | --- |

2.36.

Gada darbības pārskatos parasti ir skaidri izklāstīts vadības un kontroles sistēmas efektivitātes novērtējums dalībvalstīs un koriģējošie pasākumi, kas uzsākti, lai gūtu vajadzīgos uzlabojumus. Ģenerāldirektoru vērtējums atšķiras no Palātas vērtējuma, piemēram, saistībā ar vajadzību pēc atrunām par ticamības pierādījumiem lielā mērā sakarā ar to kontroles sistēmu daudzgadu perspektīvu, kas izveidotas visās politikas jomās.

| 2.37. | Palāta iesaka Komisijai turpināt uzlabot ģenerāldirektorātu pārraudzības un kontroles sistēmas, pievēršoties šādām jomām: |
| --- | --- |

2.37.

Palāta iesaka Komisijai turpināt uzlabot ģenerāldirektorātu pārraudzības un kontroles sistēmas, pievēršoties šādām jomām:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| a) | nodrošināt, lai gada darbības pārskati un deklarācijas sniegtu konsekventu un stingru pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu, kas ir saskaņā ar atrunām, tostarp atbilstīgus likumības un pareizības rādītājus (2.13.-2.18. punkts); |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai gada darbības pārskati un deklarācijas sniegtu konsekventu un stingru pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu, kas ir saskaņā ar atrunām, tostarp atbilstīgus likumības un pareizības rādītājus (2.13.-2.18. punkts);

| a) | Komisija 2006. gada Kopsavilkuma ziņojumā apņēmās uzraudzīt trūkumu novēršanas darbību īstenošanu, ko uzsāka deleģētie kredītrīkotāji, lai novērstu pamatā esošās kontroles nepilnības. |
| --- | --- |

a)

Komisija 2006. gada Kopsavilkuma ziņojumā apņēmās uzraudzīt trūkumu novēršanas darbību īstenošanu, ko uzsāka deleģētie kredītrīkotāji, lai novērstu pamatā esošās kontroles nepilnības.

| b) | pabeigt pienācīgu to attiecīgo pasākumu pēcpārbaudi, kas paredzēti Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, lai nodrošinātu pārraudzības un kontroles sistēmu patiesu ietekmi, tostarp izstrādājot adekvātu un ticamu informāciju par kļūdu koriģēšanu galasaņēmēju līmenī (2.19.-2.30. punkts); |
| --- | --- |

b)

pabeigt pienācīgu to attiecīgo pasākumu pēcpārbaudi, kas paredzēti Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, lai nodrošinātu pārraudzības un kontroles sistēmu patiesu ietekmi, tostarp izstrādājot adekvātu un ticamu informāciju par kļūdu koriģēšanu galasaņēmēju līmenī (2.19.-2.30. punkts);

| b) | Komisija 2008. gada pavasarī sniegs galīgo pārskatu par rīcības plāna īstenošanu. Šajā pārskatā pirmo reizi tiks apskatīta dažādu pasākumu ietekme uz ticamības pierādījumiem un tiks izdarīti secinājumi par integrētas iekšējās kontroles struktūras konsolidāciju nākotnē. |
| --- | --- |

b)

Komisija 2008. gada pavasarī sniegs galīgo pārskatu par rīcības plāna īstenošanu. Šajā pārskatā pirmo reizi tiks apskatīta dažādu pasākumu ietekme uz ticamības pierādījumiem un tiks izdarīti secinājumi par integrētas iekšējās kontroles struktūras konsolidāciju nākotnē.

| c) | uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, lai pietiekami novērstu kļūdu risku (2.33.-2.34. punkts). |
| --- | --- |

c)

uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, lai pietiekami novērstu kļūdu risku (2.33.-2.34. punkts).

| c) | Komisija piekrīt ieteikumam, un tās mērķis ir nodrošināt, lai kontroles resursi tiktu izmantoti lietderīgi un kontroles izmaksas attaisnotos saistībā ar novēroto kļūdu intensitāti, preventīvo iedarbību un citām kvalitātes priekšrocībām.
  Komisija turpinās centienus uzlabot uzraudzības un kontroles sistēmas, īpaši – lai turpmāk mazinātu kļūdu risku programmās, ko īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalītās vadības principu. Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai ir paredzēts, lai optimizētu sadarbību ar dalībvalstīm un vispārējās kontroles sistēmas efektivitāti. Arī jaunie elementi, kas ieviesti reglamentējošos noteikumos laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, palielinās efektivitāti. |
| --- | --- |

c)

Komisija piekrīt ieteikumam, un tās mērķis ir nodrošināt, lai kontroles resursi tiktu izmantoti lietderīgi un kontroles izmaksas attaisnotos saistībā ar novēroto kļūdu intensitāti, preventīvo iedarbību un citām kvalitātes priekšrocībām.

Komisija turpinās centienus uzlabot uzraudzības un kontroles sistēmas, īpaši – lai turpmāk mazinātu kļūdu risku programmās, ko īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalītās vadības principu. Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai ir paredzēts, lai optimizētu sadarbību ar dalībvalstīm un vispārējās kontroles sistēmas efektivitāti. Arī jaunie elementi, kas ieviesti reglamentējošos noteikumos laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, palielinās efektivitāti.

---

(1)  COM(2007) 67, 28.2.2007.

(2)  COM(2007) 274, 30.5.2007.

(3)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 1.64. punktu.

(4)  Ārējās darbībās atrastās kļūdas bija galvenokārt projektu īstenotāju organizāciju līmenī.

(5)  Komisijas centrālo dienestu (SEC GEN, ĢD BUDG un ĢD ADMIN) vēstule ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem – Instrukcijas 2006. gada darbības pārskatu sagatavošanai, SEC(2006) 1789, 19.12.2006.

(6)  Tas ir process, ko organizē ģenerāldirektorātu grupas un koordinē centrālie dienesti, lai uzlabotu atbilstību un saskaņu starp deklarācijās iekļautajām atrunām.

(7)  Proti, 2. daļā “Pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmas” jālieto “Iekšējās kontroles veidlapa”, lai aprakstītu pārvaldības, riska un kontroles vides raksturīgās īpašības. 3. pasākums Rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai paredz izstrādāt iekšējās kontroles veidlapu.

(8)  Saskaņā ar 4. daudzgadu mērķi 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā (COM(2006) 277, 7.6.2006.) ģenerāldirektorātu grupām turpmāk jāizstrādā īpašas kopējas veidlapas likumības un pareizības rādītājiem. Līdz 2006. gada beigām tikai tajā ģenerāldirektorātu grupā, kas atbild par “Kohēziju izaugsmes un nodarbinātības jomā”, bija izveidots pārskats par mērķiem un rādītājiem.

(9)  Ģenerāldirektoriem ir jāsniedz vispārējs kopsavilkums par atrunu kopējo ietekmi uz deklarācijām un jādod skaidrs secinājums par to, vai, ņemot vērā atrunas, deklarācijās paužamo pārliecību iespējams saglabāt.

(10)  Attiecībā uz būtiskuma kritērijiem un/vai atrunām (to definēšanu un/vai ietekmi) saistībā ar Ticamības deklarāciju joprojām iespējams panākt uzlabojumu šādos ĢD: EAC, ECFIN, ENV, EPSO/EAS, ESTAT un FISH.

(11)  Kaut arī ģenerāldirektorāti iekšējās kontroles veidlapu nelietoja saskaņoti (sk. 2.7. punktu).

(12)  Palātas veiktā detalizētā analīze rāda, ka 2006. gada atrunās ir 6 jaunas un14 pārnestas atrunas, taču, piemēram, to dalībvalstu/reģionu skaits, uz kurām attiecas atrunas saistībā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF), palielinājās no 1 līdz 8.

(13)  Sk. Pārskatu par 2003. un 2004. finanšu gadu 1.67. punktu un Pārskata par 2005. finanšu gadu 2.17. punktu.

(14)  Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā:

A: pamatota pārliecība par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību ar nenozīmīgām piezīmēm vai bez tām.

B: pamatota pārliecība par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, bet ar piezīmēm (kļūdas < 2 % vai sistēmas nepilnības, kuru finansiālā ietekme ir < 10 % no attiecīgā budžeta).

C: nav pārliecības (kļūdas > 2 % vai sistēmas nepilnību finansiālā ietekme ir > 10 % no attiecīgā budžeta).

(15)  Gada darbības pārskata nozīmīgums saistībā ar Palātas veikto revīziju secinājumiem:

A: pietiekami pierādījumi, lai izmantotu secinājumiem Palātas Ticamības deklarācijā (skaidri un nepārprotami).

B: pietiekami pierādījumi, lai sagatavotu secinājumus Palātas Ticamības deklarācijā pēc korekciju veikšanas (ar būtiskām neprecizitātēm vai trūkstošu mazsvarīgu informāciju).

C: nepietiekami pierādījumi, lai sagatavotu secinājumus Palātas Ticamības deklarācijā (ar būtiskām neprecizitātēm vai svarīgu iztrūkstošu informāciju, piemēram, dalītas pārvaldības problēmu ignorēšana, pagājušā finanšu gada informācijas izmantošana, datu nekvantificēšana, neizmantojama informācija).

(16)  Lai gan iekļauts Gada darbības pārskatos.

(17)  KAP izdevumiem, ja ir pienācīgi piemērota IAKS.

(18)  KAP izdevumiem, kuriem nepiemēro IAKS vai ja to piemēro nepienācīgi.

Avots: Revīzijas palāta.

(19)  Izņemot SAPARD.

(20)  Piemēram, ELVGF Garantijas nodaļai: 1) obligāta pārvaldes struktūra dalībvalstīs; 2) pārbaudes un preventīvu sankciju detalizētas sistēmas; 3) ex post pārbaudes; 4) grāmatojumu noskaidrošana procedūras.

(21)  Piemēram, grāmatojumu noskaidrošana procedūras (sk. 5.56.-5.64. punktu) un maksājumu ex post pārbaudes (sk. 5.48.-5.53. punktu).

(22)  Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskata analīzē atklājas, ka ERAF “atzinums ar piezīmi saistībā ar būtiskām nepilnībām, kas ietekmē sistēmas galvenos elementus”, bija Čehijai, Grieķijai, Īrijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Nīderlandei, Slovākijai un Spānijai. Turklāt Slovēnijai atzinums ar piezīmi bija tvēruma ierobežojuma dēļ. Kohēzijas fondam “atzinums ar piezīmi saistībā ar būtiskām nepilnībām, kas ietekmē sistēmas galvenos elementus”, bija Čehijai, Ungārijai, Īrijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Portugālei, Slovākijai un Spānijai. Piedevām nav precīzas informācijas par konstatēto pārkāpumu apmēru un sāktajām finanšu koriģēšanas procedūrām saistībā ar 1994.-1999. gada programmu posma slēgšanu.

(23)  Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta gada darbības pārskata analīzē atklājas, ka ģenerāldirektorāts uzskata, ka Eiropas Sociālajam fondam (ESF) valstu/reģionālās sistēmas, kas aptver 73,39 % no 2006. gada maksājumiem, ar ierobežojumiem sniedza pamatotu pārliecību.

(24)  Vienīgie izņēmumi ir ĢD BEPA, BUDG, DIGIT, EPSO/EAS, ESTAT, MARKT, OIL, PMO un SG, kas neiekļauj visus lielos tērētājus dienestus.

(25)  COM(2007) 86, 7.3.2007.

(26)  COM(2006) 9, 17.1.2006.

(27)  Tiesiskā regulējuma īstenošanā/interpretācijā joprojām jāpatur prātā vienkāršošanas mērķis.

Avots: Revīzijas palāta.

(28)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 2.3. un 2.24. punktu.

(29)  Skatīt COM(2006) 9 galīgo redakciju, 17.1.2006.

(30)  Vienpadsmit no tiem ir gandrīz vai pilnībā īstenoti.

(31)  Proti, daudzgadu mērķi, kuri minēti 2005. gada Kopsavilkuma ziņojuma 1. pielikumā (COM(2006) 277, 7.6.2006.) un kuros iekļauti tie pasākumi no iepriekšējā kopsavilkuma ziņojuma, kurus vēl īsteno. Piemēram, 1. mērķis “sasniegt efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un atbildības pārņemšanu par iekšējās kontroles iestrādēm un procesiem visos līmeņos katrā ģenerāldirektorātā un dienestā”, 2. mērķis “veicināt Komisijas pārskatatbildību, attiecīgi sagatavot gada darbības pārskatus un to kopsavilkumus, kas stingri pamatotos uz vadītāju pausto pārliecību”, 3. mērķis “izveidot efektīvu un visaptverošu riska pārvaldību ... ”, 4. mērķis “padarīt mērķus un rādītājus par politikas un pārvaldības instrumentu..”, 5. mērķis “nodrošināt pieņemto iekšējās revīzijas ieteikumu vienmērīgu īstenošanu”, 8. mērķis “nodrošināt stingru pēcpārbaudi rīcības plāniem, kas saistīti ar formulētajām atrunām, jo īpaši par virzību 2006. gadā”, 9. mērķis “veicināt pārskatatbildību, izveidojot visaptverošu integrētu iekšējās kontroles struktūru ...”, 10. mērķis “uzlabot produktivitāti un stiprināt pārskatatbildību, nodrošinot proporcionalitāti un racionālu līdzsvaru starp ex ante un ex post pārbaudēm un turpinot harmonizēt un labāk fokusēt ex post pārbaudes” un 12. mērķis “padarīt finanšu pārvaldību produktīvāku, piemērojot vienkāršošanu”. Sk. arī Pārskata par 2002. finanšu gadu 1 104. punktu un Pārskata par 2003. finanšu gadu 1.76. punktu.

(32)  Tāpēc tādi atgūtie līdzekļi kā dalībvalstu atbalstītās vienotas likmes vai vienreizēju maksājumu korekcijas nepilnībām pārraudzības un kontroles sistēmās vai spontānas atmaksas, ko veic galasaņēmēji/saņēmēji, nav tiešā veidā būtiski, lai norādītu pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti galasaņēmēju/saņēmēju līmenī.

(33)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1978/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 89. lpp.).

(34)

| a) | Baltās grāmatas 96. pasākums “Efektīvāka nepamatoti izmaksātu līdzekļu atgūšanas pārvaldība” (COM(2000) 200, 1.3.2000.); |
| --- | --- |

a)

Baltās grāmatas 96. pasākums “Efektīvāka nepamatoti izmaksātu līdzekļu atgūšanas pārvaldība” (COM(2000) 200, 1.3.2000.);

| b) | Kopsavilkuma par 2002. gadu 5.3.2.A pasākums “Atmaksājamo summu atgūšana (...) jāiekļauj gada pārvaldības plānā (...) kopā ar pienācīgiem izpildes rādītājiem..” un B. “Budžeta ģenerāldirektorāts vadīs uzraudzības procesu, kura mērķis ir likvidēt iekrājušos darbus līdzekļu atgūšanā (...), kas sniegtu regulārus un ticamus statistikas datus/rādītājus pārvaldības nolūkos (...) un dotu Komisijai plašu ieskatu par kopējo izpildi un efektivitāti” (COM(2003) 391, 9.7.2003.); un |
| --- | --- |

b)

Kopsavilkuma par 2002. gadu 5.3.2.A pasākums “Atmaksājamo summu atgūšana (...) jāiekļauj gada pārvaldības plānā (...) kopā ar pienācīgiem izpildes rādītājiem..” un B. “Budžeta ģenerāldirektorāts vadīs uzraudzības procesu, kura mērķis ir likvidēt iekrājušos darbus līdzekļu atgūšanā (...), kas sniegtu regulārus un ticamus statistikas datus/rādītājus pārvaldības nolūkos (...) un dotu Komisijai plašu ieskatu par kopējo izpildi un efektivitāti” (COM(2003) 391, 9.7.2003.); un

| c) | papildpasākumi: Kopsavilkuma par 2004. gadu 5. mērķis (COM(2005) 256, 15.6.2006.) un Kopsavilkuma par 2005. gadu 4. mērķis (COM(2006) 277, 7.6.2006.) “padarīt mērķus un rādītājus par politikas un pārvaldības instrumentu ...”. |
| --- | --- |

c)

papildpasākumi: Kopsavilkuma par 2004. gadu 5. mērķis (COM(2005) 256, 15.6.2006.) un Kopsavilkuma par 2005. gadu 4. mērķis (COM(2006) 277, 7.6.2006.) “padarīt mērķus un rādītājus par politikas un pārvaldības instrumentu ...”.

(35)  Sk. finanšu atrunu par pārējiem debitoriem Palātas Ticamības deklarācijā par 2004., 2003. un 2002. finanšu gadu un Pārskata par 2005. finanšu gadu 6.41. punktu.

(36)  11. standarts “Riska analīze un pārvaldība”, 12. standarts “Adekvāta pārvaldības informācija”, 14. standarts “Ziņojumi par neatbilstībām”, 17. standarts “Pārraudzība”, 18. standarts “Izņēmumu reģistrēšana”, 20. standarts “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija”, 21. standarts “Revīzijas ziņojumi” un 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”.

(37)  ĢD AGRI, AIDCO, BUDG, ECFIN, ECHO, ELARG, EMPL, FISH, INFSO, PMO, OIB, OIL, OPOCE, REGIO, RELEX, RTD un TREN.

(38)  Iekšējās kontroles standartu tūlītējā tiešā ietekme ir dažāda atkarībā no pārvaldības veida budžeta izpildei. Piemēram, lauksaimniecībai un struktūrfondiem – jomām, kurās ikdienas pārvaldību veic valstu vai reģionālās iestādes, – Komisijas iekšējā kontrole ietver arī dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu uzraudzību.

(39)  Pamatprasību skaits palielinājās no 75 līdz 79. Deviņām no 2006. gadam atlasītajām pamatprasībām veica nelielas izmaiņas, salīdzinot ar 2005. gadu.

(40)  IRD revīzijās konstatēja nepārprotamus uzlabojumus iekšējās kontroles sistēmās daudzās jomās, taču joprojām ir arī būtiskas nepilnības, un ir jāveic turpmāki pasākumi. Piemēram, jāuzlabo ex post pārbaudes un līgumu pārvaldība.

(41)  COM(2007) 280, 30.5.2007.

(42)  Atšķirība starp Komisiju un citiem līmeņiem ir sniegta, ja informācija ir svarīga.

(43)  Tvēruma ierobežojumu sk. 4.3., 4.4. un 4.7. punktā.

(44)  Novērtējums attiecas tikai uz Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu darbību.

Avots: Revīzijas palāta.

(45)  Prasības IRN paredz 22. iekšējās kontroles standarts.

(46)  Profesionālā līmeņa paaugstināšana un revīzijas plānošanas procesa koordinēšana.

(47)  Sk. arī 1.76. punktu Pārskatā par 2004. finanšu gadu.

3. NODAĻA

Budžeta pārvaldība

SATURS

| 3.1.–3.2. | Ievads |
| --- | --- |

3.1.–3.2.

| 3.3.–3.15. | Apsvērumi |
| --- | --- |

3.3.–3.15.

| 3.3.–3.6. | Ar budžeta grozījumiematceļ maksājumu budžeta sākotnējo palielinājumu |
| --- | --- |

3.3.–3.6.

| 3.7.–3.11. | Neizpildītās budžeta saistības turpina pieaugt |
| --- | --- |

3.7.–3.11.

| 3.12. | Kohēzijas fondā izdots mazāk līdzekļu, nekā plānots |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13.–3.14. | Saistības saskaņā ar formulu “n + 2. gads” atceltas maz |
| --- | --- |

3.13.–3.14.

| 3.15. | Komisijas pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību ir uzlabots, taču informācijas dziļums ir nevienmērīgs |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16.–3.21. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

3.16.–3.21.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES vispārējā budžeta izpildi 2006. gadā, kurš ir pēdējais gads 2000.–2006. gada finanšu plānā. Galvenā uzmanība pievērsta budžeta izpildes augstajiem rādītājiem, budžeta grozījumiem, neizpildīto budžeta saistību pieaugumam un sekām, ko izraisa neplānoti zems līdzekļu izlietojums Kohēzijas fondā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES vispārējā budžeta izpildi 2006. gadā, kurš ir pēdējais gads 2000.–2006. gada finanšu plānā. Galvenā uzmanība pievērsta budžeta izpildes augstajiem rādītājiem, budžeta grozījumiem, neizpildīto budžeta saistību pieaugumam un sekām, ko izraisa neplānoti zems līdzekļu izlietojums Kohēzijas fondā.

3.2.

| 3.2. | Sīkāku informāciju par budžeta uzbūvi un darbību, tostarp maksājumu un saistību nozīmi un to savstarpējām saiknēm, skatīt šā gada pārskata
  I pielikumā
  . |
| --- | --- |

Sīkāku informāciju par budžeta uzbūvi un darbību, tostarp maksājumu un saistību nozīmi un to savstarpējām saiknēm, skatīt šā gada pārskata
  I pielikumā
  .

APSVĒRUMI

Ar budžeta grozījumiem atceļ maksājumu budžeta sākotnējo palielinājumu

| 3.3. | Kopējās apropriācijas saistībām (122,8 miljardi EUR) un maksājumiem (111,2 miljardi EUR) 2006. gadā bija attiecīgi par 4,1 % un 1,6 % lielākas nekā 2005. gadā. Kopumā apropriācijas saistībām un maksājumiem joprojām nesasniedz finanšu plāna maksimumu – attiecīgi par 0,7 miljardiem EUR un 7,9 miljardiem EUR. |
| --- | --- |

3.3.

Kopējās apropriācijas saistībām (122,8 miljardi EUR) un maksājumiem (111,2 miljardi EUR) 2006. gadā bija attiecīgi par 4,1 % un 1,6 % lielākas nekā 2005. gadā. Kopumā apropriācijas saistībām un maksājumiem joprojām nesasniedz finanšu plāna maksimumu – attiecīgi par 0,7 miljardiem EUR un 7,9 miljardiem EUR.

3.4.

| 3.4. | Gada laikā pieņēma sešus budžeta grozījumus, ar kuriem kopā par 0,6 miljardiem EUR samazināja apropriācijas saistībām un par 4,6 miljardiem EUR samazināja apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas maksājumiem samazināja galvenokārt tādēļ, ka maksājumi lauksaimniecībā (0,9 miljardi EUR) un struktūrdarbībās (3,3 miljardi EUR) nesasniedza plānotos. Šādi samazinot apropriācijas maksājumiem, ir ievērots labas budžeta pārvaldības princips, jo tādējādi par tādu pašu summu samazinās budžeta atlikums (1) (un pašu resursi nonāk atpakaļ dalībvalstīs). |
| --- | --- |

Gada laikā pieņēma sešus budžeta grozījumus, ar kuriem kopā par 0,6 miljardiem EUR samazināja apropriācijas saistībām un par 4,6 miljardiem EUR samazināja apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas maksājumiem samazināja galvenokārt tādēļ, ka maksājumi lauksaimniecībā (0,9 miljardi EUR) un struktūrdarbībās (3,3 miljardi EUR) nesasniedza plānotos. Šādi samazinot apropriācijas maksājumiem, ir ievērots labas budžeta pārvaldības princips, jo tādējādi par tādu pašu summu samazinās budžeta atlikums (1) (un pašu resursi nonāk atpakaļ dalībvalstīs).

| 3.4. | Komisija veic pasākumus, lai ar aktīvu budžeta pārvaldību līdz minimumam samazinātu līdzekļu nepilnīgu izlietojumu. Budžeta prognozes trauksmes sistēma palīdz agrā stadijā atklāt iespējamās problēmas. Neparedzamus notikumus risina ar budžeta grozījumiem, kā ieteikusi Palāta. Šīs pieejas rezultātā galīgo maksājumu izpildes rādītājs ir pastāvīgi paaugstinājies līdz gandrīz 100 %. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija veic pasākumus, lai ar aktīvu budžeta pārvaldību līdz minimumam samazinātu līdzekļu nepilnīgu izlietojumu. Budžeta prognozes trauksmes sistēma palīdz agrā stadijā atklāt iespējamās problēmas. Neparedzamus notikumus risina ar budžeta grozījumiem, kā ieteikusi Palāta. Šīs pieejas rezultātā galīgo maksājumu izpildes rādītājs ir pastāvīgi paaugstinājies līdz gandrīz 100 %.

| 3.5. | Budžeta izpildes rezultāts 2006. gadā dots
  I pielikuma


  III un IV diagrammā
  : |
| --- | --- |

3.5.

Budžeta izpildes rezultāts 2006. gadā dots
  I pielikuma


  III un IV diagrammā
  :

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | izlietojuma koeficients gan saistībām, gan maksājumiem – attiecīgi 99 % un 96 % – bija tieši tāds pats kā 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

izlietojuma koeficients gan saistībām, gan maksājumiem – attiecīgi 99 % un 96 % – bija tieši tāds pats kā 2005. gadā,

—

| — | struktūrdarbībās, kur par 3,3 miljardiem EUR samazināja maksājumu apropriācijas (kas pārsniedza visa gada budžeta palielinājumu šajā jomā), galīgais izlietojuma koeficients bija 99 %. Bez budžeta grozījumiem tas būtu 90 %. Šā samazinājuma galvenais iemesls bija maksājumu pieprasījumu ieturēšana Spānijā un maksājumu atlikšana Apvienotajai Karalistei dēļ nepilnībām abu valstu pārvaldības un kontroles sistēmās, |
| --- | --- |

struktūrdarbībās, kur par 3,3 miljardiem EUR samazināja maksājumu apropriācijas (kas pārsniedza visa gada budžeta palielinājumu šajā jomā), galīgais izlietojuma koeficients bija 99 %. Bez budžeta grozījumiem tas būtu 90 %. Šā samazinājuma galvenais iemesls bija maksājumu pieprasījumu ieturēšana Spānijā un maksājumu atlikšana Apvienotajai Karalistei dēļ nepilnībām abu valstu pārvaldības un kontroles sistēmās,

| — | Izņemot šo un mazākus, nekā prognozēts, maksājumus ES-10 dalībvalstīs, sākotnēji pieejamās maksājumu apropriācijas būtu bijušas pilnībā izlietotas atbilstīgi Komisijas aplēsēm. |
| --- | --- |

—

Izņemot šo un mazākus, nekā prognozēts, maksājumus ES-10 dalībvalstīs, sākotnēji pieejamās maksājumu apropriācijas būtu bijušas pilnībā izlietotas atbilstīgi Komisijas aplēsēm.

| — | neizlietotās maksājumu apropriācijas 2,7 miljardu EUR apmērā netika anulētas, bet pārnestas no 2006. uz 2007. gadu; tādu pašu summu pārnesa arī no 2005. uz 2006. gadu, |
| --- | --- |

—

neizlietotās maksājumu apropriācijas 2,7 miljardu EUR apmērā netika anulētas, bet pārnestas no 2006. uz 2007. gadu; tādu pašu summu pārnesa arī no 2005. uz 2006. gadu,

—

| — | gada budžeta atlikums bija 1,9 miljardi EUR, tātad mazāks nekā 2005. gadā (2,4 miljardi EUR). |
| --- | --- |

gada budžeta atlikums bija 1,9 miljardi EUR, tātad mazāks nekā 2005. gadā (2,4 miljardi EUR).

3.6.

| 3.6. | Sīkāka informācija par budžeta izpildi 2006. gadā ir sniegta Komisijas dokumentā “Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2006. finanšu gads” (2) (sk. 3.15. punktu). |
| --- | --- |

Sīkāka informācija par budžeta izpildi 2006. gadā ir sniegta Komisijas dokumentā “Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2006. finanšu gads” (2) (sk. 3.15. punktu).

Neizpildītās budžeta saistības turpina pieaugt

| 3.7. | Neizpildītās budžeta saistības – t. i., neizlietotās saistības, ko pārnes uz turpmākajiem gadiem, galvenokārt daudzgadu programmās – pieauga par 12,6 miljardiem EUR (10,6 %) līdz 131,6 miljardiem EUR (sk. 
  3.1. tabulu
  ). Aptuveni 90 % šā pieauguma (un 71 % no kopsummas) bija saistīti ar struktūrdarbībām, turklāt no tiem 23 % (2,9 miljardi EUR) ar Kohēzijas fondu (sk. 3.12. punktu). |
| --- | --- |

3.7.

Neizpildītās budžeta saistības – t. i., neizlietotās saistības, ko pārnes uz turpmākajiem gadiem, galvenokārt daudzgadu programmās – pieauga par 12,6 miljardiem EUR (10,6 %) līdz 131,6 miljardiem EUR (sk. 
  3.1. tabulu
  ). Aptuveni 90 % šā pieauguma (un 71 % no kopsummas) bija saistīti ar struktūrdarbībām, turklāt no tiem 23 % (2,9 miljardi EUR) ar Kohēzijas fondu (sk. 3.12. punktu).

| 3.7. | Kā Palāta atzīmē 3.10. punktā, neizpildīto saistību uzkrāšanās attiecīga finanšu plāna posma laikā ir diferencētu izdevumu dabiskas sekas, sakarā ar ko saistības uzņemas posma laikā, bet maksājumi var turpināties pēc posma beigām. |
| --- | --- |

3.7.

Kā Palāta atzīmē 3.10. punktā, neizpildīto saistību uzkrāšanās attiecīga finanšu plāna posma laikā ir diferencētu izdevumu dabiskas sekas, sakarā ar ko saistības uzņemas posma laikā, bet maksājumi var turpināties pēc posma beigām.

| 3.8. | 2006. gads bija pēdējais gads 2000.–2006. gada programmu posmā: līdz gada beigām par visām šā posma saistībām bija noslēgti līgumi. Tātad neizpildītās budžeta saistības 2006. gada beigās atbilst kopējiem atlikušajiem maksājumiem, kas veicami dažos tuvākajos gados (3). Tie savukārt atbilst 28 % no finanšu plāna attiecīgo pozīciju kopējām summām visam posmam. |
| --- | --- |

3.8.

2006. gads bija pēdējais gads 2000.–2006. gada programmu posmā: līdz gada beigām par visām šā posma saistībām bija noslēgti līgumi. Tātad neizpildītās budžeta saistības 2006. gada beigās atbilst kopējiem atlikušajiem maksājumiem, kas veicami dažos tuvākajos gados (3). Tie savukārt atbilst 28 % no finanšu plāna attiecīgo pozīciju kopējām summām visam posmam.

3.1. tabula. Neizpildīto saistību apjoma izmaiņas 2006. gadā

| | Pēc veida | Kopā | Lauksaimniecība | Struktūrdarbības | Iekšējā nozaru politika | Ārējās darbības | Administrācija | Rezerves | Pirmspievienošanās stratēģija | Kompensācija | Noapaļojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nediferencētās apropriācijas | Diferencētās apropriācijas |
| Pārnestās saistības |
| No iepriekšējā gada pārnestais atlikums | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Maksājumi | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Atceltās saistības | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Anulētās saistības | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| 2006. gadā uzņemtās saistības |
| Uzņemtās saistības | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Maksājumi | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Atceltās saistības | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Noapaļojums | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Neizpildītās saistības 2006. gada beigās | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Avots: 2006. gada pārskati. |

Pēc veida

Kopā

Lauksaimniecība

Struktūrdarbības

Iekšējā nozaru politika

Ārējās darbības

Administrācija

Rezerves

Pirmspievienošanās stratēģija

Kompensācija

Noapaļojums

Nediferencētās apropriācijas

Diferencētās apropriācijas

Pārnestās saistības

No iepriekšējā gada pārnestais atlikums

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Maksājumi

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Atceltās saistības

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Anulētās saistības

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

2006. gadā uzņemtās saistības

Uzņemtās saistības

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Maksājumi

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Atceltās saistības

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Noapaļojums

–1

–1

1

1

–1

–2

Neizpildītās saistības 2006. gada beigās

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Avots: 2006. gada pārskati.

| 3.9. | 2006. gada beigās neizpildītās budžeta saistības pēc 2006. gada izlietojuma tempa atbilda 2,6 gadu maksājumiem un 2,0 gadu saistībām. Šie skaitļi ir attiecīgi par 30 % un 38 % lielāki nekā attiecīgajā laikā iepriekšējā ciklā (t. i., 1999. gadā, kas bija pēdējais gads 1994.–1999. gada posmā). Tas liecina par neizpildīto budžeta saistību augstāku relatīvo līmeni. |
| --- | --- |

3.9.

2006. gada beigās neizpildītās budžeta saistības pēc 2006. gada izlietojuma tempa atbilda 2,6 gadu maksājumiem un 2,0 gadu saistībām. Šie skaitļi ir attiecīgi par 30 % un 38 % lielāki nekā attiecīgajā laikā iepriekšējā ciklā (t. i., 1999. gadā, kas bija pēdējais gads 1994.–1999. gada posmā). Tas liecina par neizpildīto budžeta saistību augstāku relatīvo līmeni.

| 3.10. | Budžeta saistību neizpilde ir dabiska tad, ja ir runa par diferencētajiem izdevumiem, jo izdevumu programmu pabeigšanai vajadzīgi vairāki gadi un saistības reizēm uzņemas vairākus gadus pirms attiecīgajiem maksājumiem. Ja līdzekļus pilnībā neizlieto – kā tas lielos apmēros notika 1999.–2003. gadā (4) un kā tas pašlaik notiek ar struktūrdarbību tēriņiem jaunajās dalībvalstīs (sk. 3.12. punktu) –, tad neizlietotās maksājumu apropriācijas anulē, bet neizlietotās saistības kādu laiku var pārnest uz turpmākiem gadiem, pirms tās jāatceļ (sk. 3.13. punktu). Kopš 1994. gada saistības ir pārsniegušas maksājumus vidēji par 21 % (sk. 
  3.1. grafiku
  ), kā rezultātā neizpildītās saistības uzkrājas lielākā apmērā, nekā paredzēts, un šis stāvoklis no gada uz gadu turpinās. |
| --- | --- |

3.10.

Budžeta saistību neizpilde ir dabiska tad, ja ir runa par diferencētajiem izdevumiem, jo izdevumu programmu pabeigšanai vajadzīgi vairāki gadi un saistības reizēm uzņemas vairākus gadus pirms attiecīgajiem maksājumiem. Ja līdzekļus pilnībā neizlieto – kā tas lielos apmēros notika 1999.–2003. gadā (4) un kā tas pašlaik notiek ar struktūrdarbību tēriņiem jaunajās dalībvalstīs (sk. 3.12. punktu) –, tad neizlietotās maksājumu apropriācijas anulē, bet neizlietotās saistības kādu laiku var pārnest uz turpmākiem gadiem, pirms tās jāatceļ (sk. 3.13. punktu). Kopš 1994. gada saistības ir pārsniegušas maksājumus vidēji par 21 % (sk. 
  3.1. grafiku
  ), kā rezultātā neizpildītās saistības uzkrājas lielākā apmērā, nekā paredzēts, un šis stāvoklis no gada uz gadu turpinās.

| 3.9.–3.10. | Komisija izmanto arī neizpildīto saistību un vidējo gada saistību attiecību, ko mazāk ietekmē avansa maksājumi un vienreizēji notikumi. Šī attiecība ir bijusi aptuveni 2 saistību gadi (2,1 – 2006. gadā), kas ir normāli, ņemot vērā formulu “n + 2. gads”. |
| --- | --- |

3.9.–3.10.

Komisija izmanto arī neizpildīto saistību un vidējo gada saistību attiecību, ko mazāk ietekmē avansa maksājumi un vienreizēji notikumi. Šī attiecība ir bijusi aptuveni 2 saistību gadi (2,1 – 2006. gadā), kas ir normāli, ņemot vērā formulu “n + 2. gads”.

1999. gads bija četrus gadus pēc Eiropas Savienības paplašināšanās no 12 līdz 15 dalībvalstīm, turpretim 2006. gads bija divus gadus pēc desmit jauno dalībvalstu pievienošanās. Otrkārt, pārkārtojumiem saistību un maksājumu sistēmā (saistības uzņemas automātiski katru gadu no 2000. gada līdz 2006. gadam, nevis atkarībā no izpildes progresa, kā 1994.-1999. gadā, un maksājumus kā atmaksas avansu vietā) arī bija tendence palielināt neizpildītās saistības attiecībā pret iepriekšējo posmu. Saistību uzkrāšanās posma laikā šajos apstākļos ir normāla.

Image

| 3.11. | Kā minēts 3.7. punktā, struktūrdarbībās – struktūrfondos un Kohēzijas fondā – ir lielākā daļa neizpildīto saistību. Struktūrfondos 2000.–2006. gada programmu neizpildītās saistības bija 76,9 miljardi EUR, kas pēc 2006. gada izlietojuma tempa atbilst 2,6 gadu maksājumiem (sk. 
  3.2. grafiku
  ). Tas ir proporcionāls kritums no 3,6 gadu maksājumiem 2005. gada beigās. Līdzekļu saņēmēji maksājumus var veikt līdz 2008. gada beigām (5), taču, kā liecina pieredze, tēriņi dabiski novirzās uz posma beigām, tātad pastāv risks, ka izdevumi būs jāatceļ atbilstīgi formulai “n + 2. gads” (sk. 3.13. punktu). Par to liecina arī tēriņi 2006. gadā, kas bija mazliet mazāki nekā 2005. gadā, lai gan budžets bija palielināts (6). |
| --- | --- |

3.11.

Kā minēts 3.7. punktā, struktūrdarbībās – struktūrfondos un Kohēzijas fondā – ir lielākā daļa neizpildīto saistību. Struktūrfondos 2000.–2006. gada programmu neizpildītās saistības bija 76,9 miljardi EUR, kas pēc 2006. gada izlietojuma tempa atbilst 2,6 gadu maksājumiem (sk. 
  3.2. grafiku
  ). Tas ir proporcionāls kritums no 3,6 gadu maksājumiem 2005. gada beigās. Līdzekļu saņēmēji maksājumus var veikt līdz 2008. gada beigām (5), taču, kā liecina pieredze, tēriņi dabiski novirzās uz posma beigām, tātad pastāv risks, ka izdevumi būs jāatceļ atbilstīgi formulai “n + 2. gads” (sk. 3.13. punktu). Par to liecina arī tēriņi 2006. gadā, kas bija mazliet mazāki nekā 2005. gadā, lai gan budžets bija palielināts (6).

| 3.11. | 2006. gada maksājumu nelielais kritums salīdzinājumā ar 2005. gadu nebija saistīts ar plānošanas posma beigām. Pieejamie pierādījumi par 2000.–2006. gada plānošanas posma programmu izpildes tendencēm neliecina par pamatā esošu tempa ievērojamu palēnināšanos. |
| --- | --- |

3.11.

2006. gada maksājumu nelielais kritums salīdzinājumā ar 2005. gadu nebija saistīts ar plānošanas posma beigām. Pieejamie pierādījumi par 2000.–2006. gada plānošanas posma programmu izpildes tendencēm neliecina par pamatā esošu tempa ievērojamu palēnināšanos.

Image

Kohēzijas fondā izdots mazāk līdzekļu, nekā plānots

| 3.12. | Tēriņu temps jaunajās dalībvalstīs bija mazāks, nekā paredzēts, kas saistīts ar šo valstu grūtībām absorbēt izdevumus. Ar budžeta grozījumiem maksājumu apropriācijas samazināja par 0,5 miljardiem EUR, un neizpildītās budžeta saistības pieauga no 12,5 miljardiem EUR 2005. gadā līdz 15,4 miljardiem EUR 2006. gada beigās (sk. 
  3.3. grafiku
  ). Tas pēc 2006. gada tēriņu tempa atbilst 5,1 gada maksājumiem. Attiecīgie tēriņi tādējādi varētu turpināties vēl krietnu laiku 2007.-2013. gada posmā, kad dalībvalstīm būs jāievieš jaunas programmas un jāabsorbē ar tām saistītie izdevumi. |
| --- | --- |

3.12.

Tēriņu temps jaunajās dalībvalstīs bija mazāks, nekā paredzēts, kas saistīts ar šo valstu grūtībām absorbēt izdevumus. Ar budžeta grozījumiem maksājumu apropriācijas samazināja par 0,5 miljardiem EUR, un neizpildītās budžeta saistības pieauga no 12,5 miljardiem EUR 2005. gadā līdz 15,4 miljardiem EUR 2006. gada beigās (sk. 
  3.3. grafiku
  ). Tas pēc 2006. gada tēriņu tempa atbilst 5,1 gada maksājumiem. Attiecīgie tēriņi tādējādi varētu turpināties vēl krietnu laiku 2007.-2013. gada posmā, kad dalībvalstīm būs jāievieš jaunas programmas un jāabsorbē ar tām saistītie izdevumi.

| 3.12. | Komisija atsaucas uz saviem komentāriem 3.9. punktā par attiecību starp neizpildīto saistību līmeni un vidējām gada saistībām. Kohēzijas fondam 2006. gada beigās šī attiecība bija 3,9. |
| --- | --- |

3.12.

Komisija atsaucas uz saviem komentāriem 3.9. punktā par attiecību starp neizpildīto saistību līmeni un vidējām gada saistībām. Kohēzijas fondam 2006. gada beigās šī attiecība bija 3,9.

Kohēzijas fonda tēriņu profils ES-10 dalībvalstīs bija balstīts uz Eiropadomes lēmumiem Kopenhāgenā 2002. gadā. Kohēzijas fonda tēriņi ES-10 dalībvalstīs ir ierobežoti ne tikai ar darbības sākšanas absorbēšanas grūtībām, bet arī ar relatīvi ilgajiem apstrādes termiņiem infrastruktūras projektu īstenošanai. Tomēr tiek prognozēts, ka šo tēriņu līmenis ES-10 dalībvalstīs dažos nākamajos gados paaugstināsies. Lielākajai daļai projektu īstenošanas galīgais termiņš ir 2010. gada beigas, un lielākā daļa noslēgumu ir paredzēti 2011. un 2012. gadā. 2007.-2013. gada posmā Kohēzijas fonda projektiem būs īsāki īstenošanas termiņi, jo tiem piemēros formulu “n + 2. gads/n + 3. gads” (sk. arī Palātas apsvērumu 3.14. punktā).

Image

Saistības saskaņā ar formulu “n + 2. gads” atceltas maz

| 3.13. | Neizpildītajām saistībām struktūrfondos (bet ne Kohēzijas fondā) piemēro formulu “n + 2. gads”, saskaņā ar kuru gadījumos, kad divos gados pēc konkrētas saistības uzņemšanās nav veikts atbilstošs maksājums, saistības jāanulē. Dalībvalstis par iespējamo anulēšanu tiek brīdinātas, lai ļautu tām pievērst lielāku uzmanību gadījumiem, kad izpilde atpaliek. Kopējās saistības, ko 2006. gadā atcēla atbilstīgi formulai “n + 2. gads”, bija 217 miljoni EUR (2005. gadā – 286 miljoni EUR). Saistību atcelšana joprojām ir maza apjoma salīdzinājumā ar gada saistību vidējo rādītāju (apmēram 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13.

Neizpildītajām saistībām struktūrfondos (bet ne Kohēzijas fondā) piemēro formulu “n + 2. gads”, saskaņā ar kuru gadījumos, kad divos gados pēc konkrētas saistības uzņemšanās nav veikts atbilstošs maksājums, saistības jāanulē. Dalībvalstis par iespējamo anulēšanu tiek brīdinātas, lai ļautu tām pievērst lielāku uzmanību gadījumiem, kad izpilde atpaliek. Kopējās saistības, ko 2006. gadā atcēla atbilstīgi formulai “n + 2. gads”, bija 217 miljoni EUR (2005. gadā – 286 miljoni EUR). Saistību atcelšana joprojām ir maza apjoma salīdzinājumā ar gada saistību vidējo rādītāju (apmēram 0,7 %).

| 3.13. | Formulas “n+2. gads” mērķis ir atbalstīt īstenošanu. Zems atcelšanas rādītājs norāda, ka formula darbojas, kā paredzēts. |
| --- | --- |

3.13.

Formulas “n+2. gads” mērķis ir atbalstīt īstenošanu. Zems atcelšanas rādītājs norāda, ka formula darbojas, kā paredzēts.

Formula ir izrādījusies efektīva līdzekļu finanšu pārvaldības uzlabošanā un zaudējumu (atcelto saistību summu) samazināšanā salīdzinājumā ar saistību atcelšanas iepriekšējo sistēmu tikai noslēgumā.

| 3.14. | Palāta atzīmē, ka jaunajā 2007.–2013. gada programmu posmā ir ieviestas izmaiņas: dažām dalībvalstīm (7) piešķirs vēl vienu gadu (n + 3), kurā iesniegt pieprasījumus, lai saņemtu līdzekļus no attiecīgajām saistībām. Tajā pašā laikā Kohēzijas fondam piemēros formulu “n + 2./n + 3. gads”. Pirmās izmaiņas iespaidā neizpildītās budžeta saistības varētu vēl vairāk pieaugt, bet šo pieaugumu varētu mazināt otrā izmaiņa. |
| --- | --- |

3.14.

Palāta atzīmē, ka jaunajā 2007.–2013. gada programmu posmā ir ieviestas izmaiņas: dažām dalībvalstīm (7) piešķirs vēl vienu gadu (n + 3), kurā iesniegt pieprasījumus, lai saņemtu līdzekļus no attiecīgajām saistībām. Tajā pašā laikā Kohēzijas fondam piemēros formulu “n + 2./n + 3. gads”. Pirmās izmaiņas iespaidā neizpildītās budžeta saistības varētu vēl vairāk pieaugt, bet šo pieaugumu varētu mazināt otrā izmaiņa.

Komisijas pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību ir uzlabots, taču informācijas dziļums ir nevienmērīgs

| 3.15. | Komisijas pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību sniedz sīkāku informāciju par budžeta izpildi, neizpildītām budžeta saistībām, tostarp rādītājiem, un neplānoti zema izlietojuma iemesliem. Tomēr ir izlaista informācija, kas tika iekļauta 2005. gada pārskatā, proti, par lielāko daudzgadu Kopienas programmu kopējo budžeta izpildi. Tāpat arī nav izšķirti ES-15 un ES-10 izdevumi. Pārskatā ne vienmēr ir izvērsta analīze, piemēram, līdzekļu neplānoti zems izlietojums lauksaimniecībā paskaidrots plašāk nekā citās jomās. Neplānoti zemais izlietojums struktūrdarbībās, kas bija par iemeslu budžeta grozījumiem, sīkāk nav analizēts (8). |
| --- | --- |

3.15.

Komisijas pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību sniedz sīkāku informāciju par budžeta izpildi, neizpildītām budžeta saistībām, tostarp rādītājiem, un neplānoti zema izlietojuma iemesliem. Tomēr ir izlaista informācija, kas tika iekļauta 2005. gada pārskatā, proti, par lielāko daudzgadu Kopienas programmu kopējo budžeta izpildi. Tāpat arī nav izšķirti ES-15 un ES-10 izdevumi. Pārskatā ne vienmēr ir izvērsta analīze, piemēram, līdzekļu neplānoti zems izlietojums lauksaimniecībā paskaidrots plašāk nekā citās jomās. Neplānoti zemais izlietojums struktūrdarbībās, kas bija par iemeslu budžeta grozījumiem, sīkāk nav analizēts (8).

| 3.15. | Komisija ņem vērā komentārus. Finanšu regulā pieprasītā pārskata laiks (marta beigas) apgrūtina lielākas analīzes sniegšanu par struktūrdarbību izdevumiem, tāpēc šo informāciju sniedz atsevišķā pārskatā par struktūrfondiem, kuru publicē maijā. |
| --- | --- |

3.15.

Komisija ņem vērā komentārus. Finanšu regulā pieprasītā pārskata laiks (marta beigas) apgrūtina lielākas analīzes sniegšanu par struktūrdarbību izdevumiem, tāpēc šo informāciju sniedz atsevišķā pārskatā par struktūrfondiem, kuru publicē maijā.

Pārskatā iekļauta nodaļa par katras finanšu plāna pozīcijas īstenošanas pārskatu, kā arī atsevišķa nodaļa “Līdzekļu nepilnīga izlietojuma galveno gadījumu analīze pa politikas jomām”, kas ir paredzēta, lai sniegtu visaptverošu priekšstatu par budžeta korekcijām un līdzekļu izlietojuma jaudu. To parasti veic, citējot budžeta lēmējinstitūcijai norādītos iemeslus.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 3.16. | Salīdzinājumā ar 2005. gadu budžets 2006. gadā tika palielināts, un līdzekļu izlietojuma tempi turpināja būt strauji. Neskatoties uz to, izrādījās, ka aplēses par sākotnējām maksājumu apropriācijām struktūrdarbībām bija lielākas, nekā vajadzīgs, un nācās pieņemt budžeta grozījumus par galīgā budžeta samazināšanu par 3,3 miljardiem EUR, kas faktiski atcēla minēto palielinājumu. |
| --- | --- |

3.16.

Salīdzinājumā ar 2005. gadu budžets 2006. gadā tika palielināts, un līdzekļu izlietojuma tempi turpināja būt strauji. Neskatoties uz to, izrādījās, ka aplēses par sākotnējām maksājumu apropriācijām struktūrdarbībām bija lielākas, nekā vajadzīgs, un nācās pieņemt budžeta grozījumus par galīgā budžeta samazināšanu par 3,3 miljardiem EUR, kas faktiski atcēla minēto palielinājumu.

| 3.16. | Galīgais budžets bija jāsamazina sakarā ar maksājumu samazināšanu Spānijai un Apvienotajai Karalistei to vadības un kontroles sistēmu nepilnību rezultātā un mazākiem, nekā paredzēts, tēriņiem ES-10 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.16.

Galīgais budžets bija jāsamazina sakarā ar maksājumu samazināšanu Spānijai un Apvienotajai Karalistei to vadības un kontroles sistēmu nepilnību rezultātā un mazākiem, nekā paredzēts, tēriņiem ES-10 dalībvalstīs.

| 3.17. | Runājot par diferencētajiem izdevumiem, neizpildītās budžeta saistības palielinājās par 10,7 % līdz 130,5 miljardiem EUR. Šī summa atbilst 2,6 gadu maksājumiem un ir par 30 % lielāka nekā attiecīgajā laikā iepriekšējā posmā (1999. gadā). Fakts, ka jaunajā programmu posmā dažām dalībvalstīm formula “n + 2. gads” nomainīta ar formulu “n + 3. gads”, rada risku, ka neizpildītās saistības vēl vairāk pieaugs, bet šo pieaugumu varētu mazināt formulas “n + 2./n + 3. gads” piemērošana Kohēzijas fondam. |
| --- | --- |

3.17.

Runājot par diferencētajiem izdevumiem, neizpildītās budžeta saistības palielinājās par 10,7 % līdz 130,5 miljardiem EUR. Šī summa atbilst 2,6 gadu maksājumiem un ir par 30 % lielāka nekā attiecīgajā laikā iepriekšējā posmā (1999. gadā). Fakts, ka jaunajā programmu posmā dažām dalībvalstīm formula “n + 2. gads” nomainīta ar formulu “n + 3. gads”, rada risku, ka neizpildītās saistības vēl vairāk pieaugs, bet šo pieaugumu varētu mazināt formulas “n + 2./n + 3. gads” piemērošana Kohēzijas fondam.

| 3.17. | Neizpildīto saistību attiecība pret vidējām gada saistībām ir aptuveni 2, kas ir normāli, ņemot vērā formulu “n + 2. gads”. |
| --- | --- |

3.17.

Neizpildīto saistību attiecība pret vidējām gada saistībām ir aptuveni 2, kas ir normāli, ņemot vērā formulu “n + 2. gads”.

Situācija 1999. gadā nav viegli salīdzināma ar 2006. gada situāciju, ņemot vērā reglamentējošo noteikumu izmaiņas un paplašināšanos (sk. 3.9. punktu).

| 3.18. | Kā jau norādīts 2005. gadā (9), augstais tēriņu līmenis struktūrfondos (kuros ir lielākā daļa diferencēto izdevumu un neizpildīto saistību) 2007. un 2008. gadā vēl vairāk jākāpina, lai 2000.–2006. gada programmās būtu iespējams ievērot termiņu galasaņēmēju maksājumiem (2008. gada beigas). To būs grūti panākt, jo tēriņiem programmu posma beigās ir tendence samazināties. Komisijai un dalībvalstīm ir jādomā, kā novērst kārtējā programmu posma sākumā novēroto risku (10), ka varētu aizkavēties programmu slēgšana, kas ietekmētu 2007.–2013. gada programmu uzsākšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

3.18.

Kā jau norādīts 2005. gadā (9), augstais tēriņu līmenis struktūrfondos (kuros ir lielākā daļa diferencēto izdevumu un neizpildīto saistību) 2007. un 2008. gadā vēl vairāk jākāpina, lai 2000.–2006. gada programmās būtu iespējams ievērot termiņu galasaņēmēju maksājumiem (2008. gada beigas). To būs grūti panākt, jo tēriņiem programmu posma beigās ir tendence samazināties. Komisijai un dalībvalstīm ir jādomā, kā novērst kārtējā programmu posma sākumā novēroto risku (10), ka varētu aizkavēties programmu slēgšana, kas ietekmētu 2007.–2013. gada programmu uzsākšanu un īstenošanu.

| 3.18. | Izdevumu termiņš (2008. gada beigas) ir jānošķir no dalībvalstu galīgo maksājumu prasību iesniegšanas galīgā termiņa (2010. gada marts). Pienākošos atlikumu maksājums par lielāko daļu programmu tiks veikts 2010./2011. gadā. Lai sagatavotos noslēgumam, Komisija 2006. gadā izdeva noslēguma vadlīnijas un organizē noslēguma seminārus dalībvalstīm. Ja izdevumu galīgais termiņš netiks ievērots, Komisija noslēgumā atcels saistības attiecībā uz neiztērētajiem līdzekļiem. Pieejamie pierādījumi par 2000.–2006. gada programmu izpildes tendencēm neliecina par pamatā esošu tempa ievērojamu palēnināšanos. Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, lai veicinātu 2007.–2013. gada programmu nevainojamu sākšanu. |
| --- | --- |

3.18.

Izdevumu termiņš (2008. gada beigas) ir jānošķir no dalībvalstu galīgo maksājumu prasību iesniegšanas galīgā termiņa (2010. gada marts). Pienākošos atlikumu maksājums par lielāko daļu programmu tiks veikts 2010./2011. gadā. Lai sagatavotos noslēgumam, Komisija 2006. gadā izdeva noslēguma vadlīnijas un organizē noslēguma seminārus dalībvalstīm. Ja izdevumu galīgais termiņš netiks ievērots, Komisija noslēgumā atcels saistības attiecībā uz neiztērētajiem līdzekļiem. Pieejamie pierādījumi par 2000.–2006. gada programmu izpildes tendencēm neliecina par pamatā esošu tempa ievērojamu palēnināšanos. Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, lai veicinātu 2007.–2013. gada programmu nevainojamu sākšanu.

| 3.19. | Īpaša uzmanība pievēršama Kohēzijas fondam, kur nepilnīgs līdzekļu izlietojums vērā ņemami palielinājis neizpildītās budžeta saistības. Šis stāvoklis jaunā programmu posma sākumā, domājams, pasliktināsies. |
| --- | --- |

3.19.

Īpaša uzmanība pievēršama Kohēzijas fondam, kur nepilnīgs līdzekļu izlietojums vērā ņemami palielinājis neizpildītās budžeta saistības. Šis stāvoklis jaunā programmu posma sākumā, domājams, pasliktināsies.

| 3.19. | Komisija uzmanīgi pārrauga Kohēzijas fonda situāciju. Kohēzijas fonda mazāks, nekā prognozēts, tēriņu līmenis ES-10 dalībvalstīs ir daļēji saistīts ar relatīvi ilgajiem apstrādes termiņiem infrastruktūras projektiem un daļēji ar darbības sākšanas problēmām (sk. 3.12. punktu). Formulas “n + 2. gads/n + 3. gads” piemērošana 2007.–2013. gadā darbosies pret neizpildītu saistību uzkrāšanos. |
| --- | --- |

3.19.

Komisija uzmanīgi pārrauga Kohēzijas fonda situāciju. Kohēzijas fonda mazāks, nekā prognozēts, tēriņu līmenis ES-10 dalībvalstīs ir daļēji saistīts ar relatīvi ilgajiem apstrādes termiņiem infrastruktūras projektiem un daļēji ar darbības sākšanas problēmām (sk. 3.12. punktu). Formulas “n + 2. gads/n + 3. gads” piemērošana 2007.–2013. gadā darbosies pret neizpildītu saistību uzkrāšanos.

| 3.20. | Palāta atkārto ieteikumu Komisijai (11), prognozējot maksājumu budžetus nākotnē, vairāk ņemt vērā dalībvalstu absorbcijas spējas un programmu posma izdevumu profilu. Saistībā ar šo jautājumu Komisijai jāpievērš pienācīga uzmanība arī tam, ka tiek pakļauta riskam pareiza finanšu pārvaldība. |
| --- | --- |

3.20.

Palāta atkārto ieteikumu Komisijai (11), prognozējot maksājumu budžetus nākotnē, vairāk ņemt vērā dalībvalstu absorbcijas spējas un programmu posma izdevumu profilu. Saistībā ar šo jautājumu Komisijai jāpievērš pienācīga uzmanība arī tam, ka tiek pakļauta riskam pareiza finanšu pārvaldība.

| 3.20. | Komisijas budžeta plānošanā, kas balstīta uz pareizas finanšu pārvaldības principu, pēc iespējas lielākā mērā ņem vērā dalībvalstu absorbcijas spējas, īpašu uzmanību pievēršot iepriekšējo gadu budžeta izpildei, prognozēm un programmu īstenošanas līmenim. Neparedzamus notikumus risina ar budžeta grozījumiem. Galīgo maksājumu izpildes rādītājs ir pastāvīgi paaugstinājies līdz gandrīz 100 %. |
| --- | --- |

3.20.

Komisijas budžeta plānošanā, kas balstīta uz pareizas finanšu pārvaldības principu, pēc iespējas lielākā mērā ņem vērā dalībvalstu absorbcijas spējas, īpašu uzmanību pievēršot iepriekšējo gadu budžeta izpildei, prognozēm un programmu īstenošanas līmenim. Neparedzamus notikumus risina ar budžeta grozījumiem. Galīgo maksājumu izpildes rādītājs ir pastāvīgi paaugstinājies līdz gandrīz 100 %.

| 3.21. | Budžeta ģenerāldirektorāta sagatavotais Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību sniedz uzlabotu, tomēr nevienmērīgi detalizētu informāciju. Palāta iesaka vienmērīgi izvērsti analizēt līdzekļu neplānoti zemo izlietojumu visās galvenajās budžeta jomās. |
| --- | --- |

3.21.

Budžeta ģenerāldirektorāta sagatavotais Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību sniedz uzlabotu, tomēr nevienmērīgi detalizētu informāciju. Palāta iesaka vienmērīgi izvērsti analizēt līdzekļu neplānoti zemo izlietojumu visās galvenajās budžeta jomās.

| 3.21. | Komisija ņem vērā šos komentārus (sk. arī atbildi uz 3.15. punktu). |
| --- | --- |

3.21.

Komisija ņem vērā šos komentārus (sk. arī atbildi uz 3.15. punktu).

---

(1)  Budžeta atlikums atspoguļo apmēru, kādā budžets nav izlietots. Atlikums nav rezerve, ko var uzkrāt un izmantot izdevumu finansēšanai turpmākajos gados. Neizlietotie ieņēmumi, kas veido budžeta atlikumu, tiek atskaitīti no pašu resursiem, kuri ir iekasējami nākamajā gadā.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Vienlaikus ar maksājumiem, ko veiks 2007.-2013. posma sākumā.

(4)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 2.12. punktu.

(5)  Komisija var veikt maksājumus dalībvalstīm līdz darbības programmu slēgšanai. Attiecīgie maksājumu pieprasījumi Komisijai iesniedzami līdz 2010. gada martam, taču tie jābalsta uz maksājumiem, ko galasaņēmēji veikuši līdz 2008. gada beigām.

(6)  Apkopojot “neveikto maksājumu uzkrājums par 2000.-2006. gadu ir 29,6 miljardi EUR”. Avots: Komisijas 2007. gada maija analīze par struktūrfondu budžeta izpildi 2006. gadā, 15. lpp.

(7)  Formula “n + 3. gads” 2007.–2013. gada programmu posmā attiecas uz 2007.–2010. gada tēriņiem dalībvalstīs, kuras ES pievienojās 2004. un 2007. gadā, kā arī Portugālē un Grieķijā (Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 93. pants).

(8)  Sīkāka informācija par struktūrfondiem gan ir sniegta Gada pārskatā par struktūrfondu budžeta izpildi.

(9)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 3.10. un 3.16. punktu.

(10)  Kā to norāda Komisija dokumentā COM(2002) 528, galīgā redakcija, 4. lpp.: “Administratīvie un finanšu ierobežojumi, kas bija saistīti ar 1994.–1999. gada programmu pabeigšanu, lielā mērā iekavēja 2000.–2006. gada programmu uzsākšanu.”

(11)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 3.21. punktu.

4. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

| 4.1.–4.2. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.–4.2.

| 4.3.–4.32. | Īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

4.3.–4.32.

| 4.3.–4.8. | Revīzijas tvērums |
| --- | --- |

4.3.–4.8.

| 4.3.–4.5. | Tradicionālie pašu resursi |
| --- | --- |

4.3.–4.5.

| 4.6.–4.7. | PVN un NKI pašu resursi |
| --- | --- |

4.6.–4.7.

| 4.8. | Budžeta pagaidu kompensācija un īpašā vienreizējā maksājuma summa jaunajām dalībvalstīm |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9.–4.15. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

4.9.–4.15.

| 4.9.–4.13. | Tradicionālie pašu resursi |
| --- | --- |

4.9.–4.13.

| 4.14. | PVN un NKI pašu resursi |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Budžeta pagaidu kompensācija un īpašā vienreizējā maksājuma summa jaunajām dalībvalstīm |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16.–4.27. | Pārraudzības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

4.16.–4.27.

| 4.16.–4.18. | Tradicionālie pašu resursi |
| --- | --- |

4.16.–4.18.

| 4.19.–4.20. | PVN pašu resurss |
| --- | --- |

4.19.–4.20.

| 4.21.–4.27. | NKI pašu resurss |
| --- | --- |

4.21.–4.27.

| 4.28.–4.32. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

4.28.–4.32.

| 4.33. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

4.33.

| 4.34. | Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata |
| --- | --- |

4.34.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  4.1. tabulā
  ,
  4.1. grafikā
  un
  4.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,4 %). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  4.1. tabulā
  ,
  4.1. grafikā
  un
  4.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,4 %).

4.1. tabula – Ieņēmumi 2005. un 2006. finanšu gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija | Faktiskie ieņēmumi 2005. gadā | 2006. gada budžeta attīstība | Faktiskie ieņēmumi 2006. gadā | Izmaiņas %
  (no 2005. g. līdz 2006. g.) |
| Sākotnējais budžets | Galīgais budžets |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradicionālie pašu resursi (neto vērtība 25 % iekasēšanas izmaksu) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 % |
| — | Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa) |

(miljonos EUR)

Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija

Faktiskie ieņēmumi 2005. gadā

2006. gada budžeta attīstība

Faktiskie ieņēmumi 2006. gadā

Izmaiņas %

(no 2005. g. līdz 2006. g.)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradicionālie pašu resursi (neto vērtība 25 % iekasēšanas izmaksu)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9 %

—

Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4 %

| — | Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2 %

| — | Muitas nodokļi (12. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Muitas nodokļi (12. nodaļa)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0 %

2

PVN resurss

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4 %

| — | Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2 %

| — | Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4 %

3

NKI resurss

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0 %

| — | Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3 %

| — | Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3 %

4

Atlikumi un korekcijas

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3 %

| — | AK korekcija (15. nodaļa) |
| --- | --- |

—

AK korekcija (15. nodaļa)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0 %

| — | Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2 %

| — | AK korekcijas starpposma aprēķina rezultāts (36. nodaļa) |
| --- | --- |

—

AK korekcijas starpposma aprēķina rezultāts (36. nodaļa)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Citi ieņēmumi

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3 %

| — | Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa) |
| --- | --- |

—

Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3 %

| — | Pārējie ieņēmumi (4.-9. iedaļa) |
| --- | --- |

—

Pārējie ieņēmumi (4.-9. iedaļa)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3 %

Kopsumma

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2 %

Avots: Budžeti un budžeta grozījumi 2006. gadam; Eiropas Kopienu 2006. gada pārskati.

Image

Image

| 4.2. | Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi (2) (muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas) (14,0 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN) (15,8 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi (2) (muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas) (14,0 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN) (15,8 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) (3) (64,6 %).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

Tradicionālie pašu resursi

| 4.3. | Galvenie riska faktori tradicionālo pašu resursu iekasēšanā ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši ievedot preces kontrabandas ceļā, nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa nenoskaidrotu kļūdu vai nepilnību dēļ muitas iestāžu sistēmās un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs. Palātas pakārtoto darījumu revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.3.

Galvenie riska faktori tradicionālo pašu resursu iekasēšanā ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši ievedot preces kontrabandas ceļā, nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa nenoskaidrotu kļūdu vai nepilnību dēļ muitas iestāžu sistēmās un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs. Palātas pakārtoto darījumu revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā.

4.4.

| 4.4. | Palāta revidēja pakārtoto darījumu paraugu, kurā ietilpst deklarācijas, ko dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai, un izvērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas gan Komisijā, gan dalībvalstīs. |
| --- | --- |

Palāta revidēja pakārtoto darījumu paraugu, kurā ietilpst deklarācijas, ko dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai, un izvērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas gan Komisijā, gan dalībvalstīs.

4.5.

| 4.5. | Tostarp Palāta pārbaudīja muitas pārraudzības kārtību un valstu tradicionālo pašu resursu uzskaites sistēmas sešās dalībvalstīs (4) un izvērtēja pārraudzības lomu, kāda ir apvienotajām komitejām (ACOR [Padomdevēja komiteja Kopienu pašu resursu jautājumos] (5), Muitas kodeksa komiteja (6)). |
| --- | --- |

Tostarp Palāta pārbaudīja muitas pārraudzības kārtību un valstu tradicionālo pašu resursu uzskaites sistēmas sešās dalībvalstīs (4) un izvērtēja pārraudzības lomu, kāda ir apvienotajām komitejām (ACOR [Padomdevēja komiteja Kopienu pašu resursu jautājumos] (5), Muitas kodeksa komiteja (6)).

PVN un NKI pašu resursi

| 4.6. | Galvenie riska faktori, kam pakļauti šie divi resursi, ir valstu pārskatos izmantoto datu apkopošana, aplēšu lietošana gadījumos, kad statistikas dati nav pieejami, un tiesiskā regulējuma sarežģītība. |
| --- | --- |

4.6.

Galvenie riska faktori, kam pakļauti šie divi resursi, ir valstu pārskatos izmantoto datu apkopošana, aplēšu lietošana gadījumos, kad statistikas dati nav pieejami, un tiesiskā regulējuma sarežģītība.

4.7.

| 4.7. | PVN un NKI resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos datus), un Palāta revīzijas gaitā novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptvēra gada budžeta izveidi un izpildi dalībvalstu veikto maksājumu jomā. Revīzija aptvēra arī Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir nodrošināt ES ieņēmumu pareizu noteikšanu un iekasēšanu, kā arī ACOR
   (7) un NKI (8) komiteju pārraudzības lomu. |
| --- | --- |

PVN un NKI resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos datus), un Palāta revīzijas gaitā novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptvēra gada budžeta izveidi un izpildi dalībvalstu veikto maksājumu jomā. Revīzija aptvēra arī Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir nodrošināt ES ieņēmumu pareizu noteikšanu un iekasēšanu, kā arī ACOR
   (7) un NKI (8) komiteju pārraudzības lomu.

Budžeta pagaidu kompensācija un īpašā vienreizējā maksājuma summa jaunajām dalībvalstīm

| 4.8. | Palātas revīzija turklāt aptvēra to pasākumu īstenošanu, kuru nolūks ir kompensēt budžeta nelīdzsvarotību jaunajām dalībvalstīm (9) saskaņā ar 29. un 30. pantu 10 jauno ES dalībvalstu Pievienošanās aktā (10). Šie pasākumi izpaužas kā budžeta pagaidu kompensācija Čehijai, Kiprai, Maltai un Slovēnijai, kā arī kā īpaša vienreizēja maksājuma summa visām 10 valstīm, kas pievienojās, kopsummā sasniedzot 3 386 miljonus EUR 1999. gada cenās. Šo summu izmaksāja no 2004. līdz 2006. gadam kā izdevumus no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. |
| --- | --- |

4.8.

Palātas revīzija turklāt aptvēra to pasākumu īstenošanu, kuru nolūks ir kompensēt budžeta nelīdzsvarotību jaunajām dalībvalstīm (9) saskaņā ar 29. un 30. pantu 10 jauno ES dalībvalstu Pievienošanās aktā (10). Šie pasākumi izpaužas kā budžeta pagaidu kompensācija Čehijai, Kiprai, Maltai un Slovēnijai, kā arī kā īpaša vienreizēja maksājuma summa visām 10 valstīm, kas pievienojās, kopsummā sasniedzot 3 386 miljonus EUR 1999. gada cenās. Šo summu izmaksāja no 2004. līdz 2006. gadam kā izdevumus no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Tradicionālie pašu resursi

| 4.9. | Tradicionālos pašu resursus iekasē dalībvalstis, kas tos iegrāmato valsts kases grāmatvedības sistēmā (“A konti”), tādējādi padarot resursus pieejamus Kopienām. Gadījumā, ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu pieejamību, iegrāmatojot tos atsevišķā kontā (“B konts” (11)). |
| --- | --- |

4.9.

Tradicionālos pašu resursus iekasē dalībvalstis, kas tos iegrāmato valsts kases grāmatvedības sistēmā (“A konti”), tādējādi padarot resursus pieejamus Kopienām. Gadījumā, ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu pieejamību, iegrāmatojot tos atsevišķā kontā (“B konts” (11)).

4.10.

| 4.10. | Palāta konstatēja, ka kopumā revidētie pakārtotie darījumi bija likumīgi un pareizi, tomēr atrada dažas kļūdas un nepilnības. |
| --- | --- |

Palāta konstatēja, ka kopumā revidētie pakārtotie darījumi bija likumīgi un pareizi, tomēr atrada dažas kļūdas un nepilnības.

4.11.

| 4.11. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palātas revīzija un Komisijas pārbaudes atklāja atkārtotas grāmatvedības problēmas saistībā ar B kontiem. Novēlotus vai neprecīzus un izlaistus vai kļūdaini atceltus iegrāmatojumus atrada vairākās dalībvalstīs (12). Divās no šīm dalībvalstīm (13) neapstrīdētus muitas parādus, kas bija nodrošināti, regulāri iegrāmatoja B kontos, kaut arī tās parādu summas, kurām ir nodrošinājums, bija jādara pieejamas. Turklāt 22,7 miljonu EUR lielas summas samaksu, kas jāveic Vācijai, joprojām apspriež ar Komisiju (14). |
| --- | --- |

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palātas revīzija un Komisijas pārbaudes atklāja atkārtotas grāmatvedības problēmas saistībā ar B kontiem. Novēlotus vai neprecīzus un izlaistus vai kļūdaini atceltus iegrāmatojumus atrada vairākās dalībvalstīs (12). Divās no šīm dalībvalstīm (13) neapstrīdētus muitas parādus, kas bija nodrošināti, regulāri iegrāmatoja B kontos, kaut arī tās parādu summas, kurām ir nodrošinājums, bija jādara pieejamas. Turklāt 22,7 miljonu EUR lielas summas samaksu, kas jāveic Vācijai, joprojām apspriež ar Komisiju (14).

| 4.11. | Komisija ir rīkojusies, lai atrisinātu šos jautājumus. Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma rezultātā par pārkāpumu, kuru Tiesā iesniegusi Komisija (15), Beļģija izdara grozījumus savās valsts procedūrās, lai izslēgtu garantētās summas; Komisijas veiktās pārbaudes konstatējumu rezultātā Komisija izmeklē garantēto summu nepareizu uzskaiti Apvienotajā Karalistē. Vācija nesenas pārbaudes laikā Komisijai sniedza papildu informāciju, kas pietiekami izskaidro gandrīz visus grāmatvedības labojumus, kurus Vācija bija veikusi savā B kontā. Komisija paredz, ka atlikušie jautājumi drīz tiks slēgti. |
| --- | --- |

4.11.

Komisija ir rīkojusies, lai atrisinātu šos jautājumus. Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma rezultātā par pārkāpumu, kuru Tiesā iesniegusi Komisija (15), Beļģija izdara grozījumus savās valsts procedūrās, lai izslēgtu garantētās summas; Komisijas veiktās pārbaudes konstatējumu rezultātā Komisija izmeklē garantēto summu nepareizu uzskaiti Apvienotajā Karalistē. Vācija nesenas pārbaudes laikā Komisijai sniedza papildu informāciju, kas pietiekami izskaidro gandrīz visus grāmatvedības labojumus, kurus Vācija bija veikusi savā B kontā. Komisija paredz, ka atlikušie jautājumi drīz tiks slēgti.

| 4.12. | Dalībvalstīm ir arī jānosūta Komisijai ikgadējas aplēses par to prasījumu summām, kuru piedziņa ir maz ticama (16). Četrās apmeklētajās dalībvalstīs (17) nebija rakstisku instrukciju šo aplēšu sagatavošanai, un tas varētu ietekmēt aplēšu kvalitāti, kā arī gadu no gada lietoto metožu konsekvenci. |
| --- | --- |

4.12.

Dalībvalstīm ir arī jānosūta Komisijai ikgadējas aplēses par to prasījumu summām, kuru piedziņa ir maz ticama (16). Četrās apmeklētajās dalībvalstīs (17) nebija rakstisku instrukciju šo aplēšu sagatavošanai, un tas varētu ietekmēt aplēšu kvalitāti, kā arī gadu no gada lietoto metožu konsekvenci.

| 4.12. | Komisija nodos Palātas konstatējumus attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.12.

Komisija nodos Palātas konstatējumus attiecīgajām dalībvalstīm.

| 4.13. | Pašlaik tarifu kvotu sistēmā iekļauto lauksaimniecības produktu importa vai eksporta nodrošinājums, kuru pārvalda saskaņā ar importa vai eksporta licenci un kuru vēlāk atsavina, kļūst par attiecīgās dalībvalsts resursu. Palāta uzskata, ka šādam nodrošinājumam (18) būtu jākļūst par Kopienu pašu resursu sastāvdaļu un attiecīgās summas būtu jādara pieejamas Komisijai. Komisija ir aicināta noskaidrot šo jautājumu. Palāta kopš 2006. gada decembra ir arī varākkārt lūgusi informāciju par šīm summām, bet Komisija nav varējusi sniegt ticamus datus (19). |
| --- | --- |

4.13.

Pašlaik tarifu kvotu sistēmā iekļauto lauksaimniecības produktu importa vai eksporta nodrošinājums, kuru pārvalda saskaņā ar importa vai eksporta licenci un kuru vēlāk atsavina, kļūst par attiecīgās dalībvalsts resursu. Palāta uzskata, ka šādam nodrošinājumam (18) būtu jākļūst par Kopienu pašu resursu sastāvdaļu un attiecīgās summas būtu jādara pieejamas Komisijai. Komisija ir aicināta noskaidrot šo jautājumu. Palāta kopš 2006. gada decembra ir arī varākkārt lūgusi informāciju par šīm summām, bet Komisija nav varējusi sniegt ticamus datus (19).

| 4.13. | Komisija vērsīs Palātas uzmanību atbilstīgā forumā, lai noskaidrotu šo jautājumu. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija vērsīs Palātas uzmanību atbilstīgā forumā, lai noskaidrotu šo jautājumu.

Pamatojoties uz dalībvalstīm sniegto pieprasījumu, atsavināto nodrošinājumu pagaidu daļējā summa par importa licencēm tarifu kvotu ietvaros ir 1,05 miljoni euro 2005.–2006. budžeta gadam. Šo rādītāju dalībvalstis joprojām var pārskatīt. Palāta tiks informēta, tiklīdz būs pieejams atjaunināts rādītājs.

PVN un NKI pašu resursi

| 4.14. | Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķins un dalībvalstu veiktie maksājumi ir likumīgi un pareizi. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz komentāriem 4.24.-4.26. punktā. |
| --- | --- |

4.14.

Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķins un dalībvalstu veiktie maksājumi ir likumīgi un pareizi. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz komentāriem 4.24.-4.26. punktā.

Budžeta pagaidu kompensācija un īpašā vienreizējā maksājuma summa jaunajām dalībvalstīm

| 4.15. | Veicot revīziju, neatrada nevienu kļūdu saistībā ar 4.8. punktā minēto kompensāciju summu aprēķinu un maksājumiem. |
| --- | --- |

4.15.

Veicot revīziju, neatrada nevienu kļūdu saistībā ar 4.8. punktā minēto kompensāciju summu aprēķinu un maksājumiem.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Tradicionālie pašu resursi

| 4.16. | Palāta ir izskatījusi Komisijas veiktās pārbaudes (20) un ņēmusi vērā to rezultātus. Tāpat kā iepriekšējos gados tika konstatēts, ka Komisijas metodoloģija un dokumenti ir pienācīgi pamatoti un labi. Pārbaudēs apstiprinājās, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā bija apmierinošas, bet tika konstatētas atsevišķas nepilnības saistībā ar tranzīta procedūru un B kontu pārvaldību. |
| --- | --- |

4.16.

Palāta ir izskatījusi Komisijas veiktās pārbaudes (20) un ņēmusi vērā to rezultātus. Tāpat kā iepriekšējos gados tika konstatēts, ka Komisijas metodoloģija un dokumenti ir pienācīgi pamatoti un labi. Pārbaudēs apstiprinājās, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā bija apmierinošas, bet tika konstatētas atsevišķas nepilnības saistībā ar tranzīta procedūru un B kontu pārvaldību.

4.17.

| 4.17. | Palātas uz vietas veiktās revīzijas apstiprināja, ka kopumā revidētās muitas un tradicionālo pašu resuru grāmatvedības pārraudzības un kontroles sistēmas darbojās apmierinoši sešās apmeklētajās dalībvalstīs (21), taču atklāja arī dažas nepilnības. |
| --- | --- |

Palātas uz vietas veiktās revīzijas apstiprināja, ka kopumā revidētās muitas un tradicionālo pašu resuru grāmatvedības pārraudzības un kontroles sistēmas darbojās apmierinoši sešās apmeklētajās dalībvalstīs (21), taču atklāja arī dažas nepilnības.

4.18.

| 4.18. | Kopienas tiesību akti parasti nenorāda konkrētas metodes, un tie nenosaka, kādā līmenī veicama muitas kontrole, taču dalībvalstīm ir jāīsteno pārbaudes, kurām pietiekami jāaizsargā Kopienas finansiālās intereses (22). Tomēr revīzijās atklājās dažas nepilnības saistībā ar pārbaudēm, ko veic dalībvalstis. Piemēram, vienā dalībvalstī (23) IT sistēmas ierosināto fizisko pārbaužu biežums importētajām precēm bija ļoti zems salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm (24) – vienā gadījumā no 7 000 (0,014 %). Citā dalībvalstī (25)
  ex post pārbaudes tirgotājiem, kuriem piemēro vienkāršotu procedūru (26), veica ar vairāk nekā trīs gadu intervālu, kaut arī noilgums nedeklarētajiem pašu resursiem ir trīs gadi. |
| --- | --- |

Kopienas tiesību akti parasti nenorāda konkrētas metodes, un tie nenosaka, kādā līmenī veicama muitas kontrole, taču dalībvalstīm ir jāīsteno pārbaudes, kurām pietiekami jāaizsargā Kopienas finansiālās intereses (22). Tomēr revīzijās atklājās dažas nepilnības saistībā ar pārbaudēm, ko veic dalībvalstis. Piemēram, vienā dalībvalstī (23) IT sistēmas ierosināto fizisko pārbaužu biežums importētajām precēm bija ļoti zems salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm (24) – vienā gadījumā no 7 000 (0,014 %). Citā dalībvalstī (25)
  ex post pārbaudes tirgotājiem, kuriem piemēro vienkāršotu procedūru (26), veica ar vairāk nekā trīs gadu intervālu, kaut arī noilgums nedeklarētajiem pašu resursiem ir trīs gadi.

| 4.18. | Dalībvalstis savā muitas kontroles sistēmā izmanto atšķirīgu proporciju starp pārbaudēm pirms muitošanas un vēlākām pārbaudēm, kuru pamatā ir revīzija. Tādēļ salīdzinājumi par to, cik bieži tiek piemēroti minētās sistēmas atsevišķi komponenti, nesniedz pilnīgu priekšstatu. Paredzams, ka, lai gan tās mērķis galvenokārt ir uzlabot drošību, prasība par vienotu riska pārvaldības sistēmu muitas kontrolei (27) pozitīvi ietekmēs Kopienas finansiālo interešu aizsardzību. Komisija izskatīs Palātas konstatējumus kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.18.

Dalībvalstis savā muitas kontroles sistēmā izmanto atšķirīgu proporciju starp pārbaudēm pirms muitošanas un vēlākām pārbaudēm, kuru pamatā ir revīzija. Tādēļ salīdzinājumi par to, cik bieži tiek piemēroti minētās sistēmas atsevišķi komponenti, nesniedz pilnīgu priekšstatu. Paredzams, ka, lai gan tās mērķis galvenokārt ir uzlabot drošību, prasība par vienotu riska pārvaldības sistēmu muitas kontrolei (27) pozitīvi ietekmēs Kopienas finansiālo interešu aizsardzību. Komisija izskatīs Palātas konstatējumus kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

PVN pašu resurss

| 4.19. | Komisija 2006. gadā apmierinoši bieži un kvalitatīvi veica pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

4.19.

Komisija 2006. gadā apmierinoši bieži un kvalitatīvi veica pārbaudes uz vietas.

4.20.

| 4.20. | Ar atrunu palīdzību Komisija apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās patur atvērtus labojumiem pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Atrunu skaits joprojām ir nozīmīgs, un viena no tām attiecas pat uz 1989. gadu (sk. 
  4.2. tabulu
  ). No visām spēkā esošajām atrunām 2006. gada beigās 82 % bija formulētas kopš 2002. gada, un vidējais atrunas ilgums bija 3,4 gadi. Izmaiņas ES-25 PVN bāzē pēc darba pie 2006. gadā veiktajām atrunām izraisīja negatīvu korekciju kopējam PVN resursam aptuveni 14 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

Ar atrunu palīdzību Komisija apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās patur atvērtus labojumiem pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Atrunu skaits joprojām ir nozīmīgs, un viena no tām attiecas pat uz 1989. gadu (sk. 
  4.2. tabulu
  ). No visām spēkā esošajām atrunām 2006. gada beigās 82 % bija formulētas kopš 2002. gada, un vidējais atrunas ilgums bija 3,4 gadi. Izmaiņas ES-25 PVN bāzē pēc darba pie 2006. gadā veiktajām atrunām izraisīja negatīvu korekciju kopējam PVN resursam aptuveni 14 miljonu EUR apmērā.

| 4.20. | Komisija tuvākajā laikā cer atcelt divas senākās 1989. un 1993. gada atrunas. Vēl ir trīs 1995. gada atrunas. Lielākā daļa atrunu tiek atceltas pēc nākamā pārbaudes apmeklējuma, kas seko pārbaudes apmeklējumam, kura laikā tās tika radītas. |
| --- | --- |

4.20.

Komisija tuvākajā laikā cer atcelt divas senākās 1989. un 1993. gada atrunas. Vēl ir trīs 1995. gada atrunas. Lielākā daļa atrunu tiek atceltas pēc nākamā pārbaudes apmeklējuma, kas seko pārbaudes apmeklējumam, kura laikā tās tika radītas.

4.2. tabula – PVN atrunas 2006. gada 31. decembrī

| Dalībvalstis | Spēkā esošās atrunas 31.12.2005. | 2006. gadā formulētās atrunas | 2006. gadā atceltās atrunas | Spēkā esošās atrunas 31.12.2006. | Senākais gads, uz ko attiecas atrunas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Dānija | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Vācija | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Īrija | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Grieķija | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Spānija | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Francija | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Itālija | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luksemburga | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nīderlande | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Austrija | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugāle | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovākija | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Somija | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Zviedrija | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Apvienotā Karaliste | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Kopā | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Dalībvalstis

Spēkā esošās atrunas 31.12.2005.

2006. gadā formulētās atrunas

2006. gadā atceltās atrunas

Spēkā esošās atrunas 31.12.2006.

Senākais gads, uz ko attiecas atrunas

Beļģija

6

2

0

8

1989

Dānija

1

1

1

1

1991

Vācija

17

6

6

17

1999

Īrija

10

4

2

12

1998

Grieķija

13

4

1

16

1997

Spānija

6

0

1

5

1999

Francija

7

0

4

3

1993

Itālija

11

3

1

13

1995

Luksemburga

1

0

0

1

1997

Nīderlande

1

1

1

1

2002

Austrija

8

0

0

8

1995

Portugāle

5

8

3

10

1996

Slovākija

0

3

0

3

2004

Somija

7

2

3

6

1995

Zviedrija

11

1

1

11

1998

Apvienotā Karaliste

7

2

5

4

1995

Kopā

111

37

29

119

NKI pašu resurss

| 4.21. | 2006. gada sākumā bija spēkā 63 īpašas NKI atrunas (28), kas attiecās uz 1995.-2001. gadu. Gada laikā 20 atrunas atcēla, tādējādi gada beigās palika spēkā 43 atrunas (sk. 
  4.3. tabulu
  ). Saistībā ar 2002., 2003. un 2004. gadu visām ES-15 dalībvalstīm 2006. gadā formulēja vispārīgas atrunas, gaidot analīzi par atjaunoto uzskaitījumu (29). Komisija paredz nomainīt vispārīgās atrunas ar īpašām atrunām 2007. vai 2008. gadā atkarībā no virzības uzskaitījuma analīzē, kurai jāsākas 2007. gadā. Izmaiņas ES-15 dalībvalstu (izņemot Grieķiju) NKP/NKI pēc darba pie īpašām atrunām 1995.-2001. gadam izraisīja negatīvu korekciju kopējam NKI resursam aptuveni 500 miljonu EUR apmērā visam posmam. To ņēma vērā dalībvalstu NKP/NKI atlikumu maksājumos 2004., 2005. un 2006. gadā. |
| --- | --- |

4.21.

2006. gada sākumā bija spēkā 63 īpašas NKI atrunas (28), kas attiecās uz 1995.-2001. gadu. Gada laikā 20 atrunas atcēla, tādējādi gada beigās palika spēkā 43 atrunas (sk. 
  4.3. tabulu
  ). Saistībā ar 2002., 2003. un 2004. gadu visām ES-15 dalībvalstīm 2006. gadā formulēja vispārīgas atrunas, gaidot analīzi par atjaunoto uzskaitījumu (29). Komisija paredz nomainīt vispārīgās atrunas ar īpašām atrunām 2007. vai 2008. gadā atkarībā no virzības uzskaitījuma analīzē, kurai jāsākas 2007. gadā. Izmaiņas ES-15 dalībvalstu (izņemot Grieķiju) NKP/NKI pēc darba pie īpašām atrunām 1995.-2001. gadam izraisīja negatīvu korekciju kopējam NKI resursam aptuveni 500 miljonu EUR apmērā visam posmam. To ņēma vērā dalībvalstu NKP/NKI atlikumu maksājumos 2004., 2005. un 2006. gadā.

4.3. tabula – NKI īpašās atrunas 2006. gada 31. decembrī

| Dalībvalstis | Spēkā esošās atrunas 31.12.2005. | 2006. gadā formulētās atrunas | 2006. gadā atceltās atrunas | Spēkā esošās atrunas 31.12.2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Dānija | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Vācija | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Īrija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Grieķija | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Spānija | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Francija | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Itālija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luksemburga | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nīderlande | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Austrija | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugāle | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Somija | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Kopā | 63 | 0 | 20 | 43 |

Dalībvalstis

Spēkā esošās atrunas 31.12.2005.

2006. gadā formulētās atrunas

2006. gadā atceltās atrunas

Spēkā esošās atrunas 31.12.2006.

Beļģija

3

0

3

0

Dānija

5

0

2

3

Vācija

3

0

3

0

Īrija

4

0

0

4

Grieķija

7

0

0

7

Spānija

5

0

0

5

Francija

8

0

5

3

Itālija

4

0

0

4

Luksemburga

8

0

0

8

Nīderlande

2

0

2

0

Austrija

1

0

1

0

Portugāle

4

0

4

0

Somija

3

0

0

3

Zviedrija

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

6

0

0

6

Kopā

63

0

20

43

| 4.22. | Dalībvalstis ik gadu līdz 22. septembrim iesniedz Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) rādītājus par NKI kopsummu un tā sastāvdaļām (NKI anketa), aptverot iepriekšējo gadu un izmaiņas, kas izdarītas rādītājos par iepriekšējiem gadiem. Kopā ar šiem rādītājiem dalībvalstis iesniedz ziņojumu par NKI datu kvalitāti (NKI kvalitātes ziņojums), kurā sniegta informācija, kas nepieciešama, lai parādītu, kā iegūtas kopsummas, un jo īpaši aprakstītas visas būtiskās izmaiņas procedūrās un izmantotajos statistikas pamatdatos, kā arī izskaidroti labojumi, kas izdarīti agrākos NKI aprēķinos (30). |
| --- | --- |

4.22.

Dalībvalstis ik gadu līdz 22. septembrim iesniedz Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) rādītājus par NKI kopsummu un tā sastāvdaļām (NKI anketa), aptverot iepriekšējo gadu un izmaiņas, kas izdarītas rādītājos par iepriekšējiem gadiem. Kopā ar šiem rādītājiem dalībvalstis iesniedz ziņojumu par NKI datu kvalitāti (NKI kvalitātes ziņojums), kurā sniegta informācija, kas nepieciešama, lai parādītu, kā iegūtas kopsummas, un jo īpaši aprakstītas visas būtiskās izmaiņas procedūrās un izmantotajos statistikas pamatdatos, kā arī izskaidroti labojumi, kas izdarīti agrākos NKI aprēķinos (30).

4.23.

| 4.23. | Pamatojoties uz saņemtajiem NKI datiem, NKI komiteja (31) veido savu atzinumu par dalībvalstu NKI datu lietderību pašu resursu mērķiem (32). Dalībvalstu iesniegto NKI datu dēļ var rasties vajadzība koriģēt NKI rādītājus par iepriekšējiem gadiem. |
| --- | --- |

Pamatojoties uz saņemtajiem NKI datiem, NKI komiteja (31) veido savu atzinumu par dalībvalstu NKI datu lietderību pašu resursu mērķiem (32). Dalībvalstu iesniegto NKI datu dēļ var rasties vajadzība koriģēt NKI rādītājus par iepriekšējiem gadiem.

4.24.

| 4.24. | Grieķija 2006. gada 22. septembrī nosūtīja Komisijai NKI anketu par 1995.-2005. finanšu gadu. Koriģētajos Grieķijas NKP/NKI (33) datos, kas bija iekļauti anketā, bija no 13 % līdz 26 % liels pieaugums. Tā kā nav juridisku saistību iepriekš informēt par šādu pieaugumu, ne Komisija, ne NKI komiteja nebija saņēmusi iepriekšēju paziņojumu. |
| --- | --- |

Grieķija 2006. gada 22. septembrī nosūtīja Komisijai NKI anketu par 1995.-2005. finanšu gadu. Koriģētajos Grieķijas NKP/NKI (33) datos, kas bija iekļauti anketā, bija no 13 % līdz 26 % liels pieaugums. Tā kā nav juridisku saistību iepriekš informēt par šādu pieaugumu, ne Komisija, ne NKI komiteja nebija saņēmusi iepriekšēju paziņojumu.

4.25.

| 4.25. | Saskaņā ar Komisijas noteiktajām īpašām atrunām 1995.-2001. gadam Grieķija pieņēma 2000. gadu kā jauno references gadu tās izmainītajiem NKI rādītājiem; iepriekšējais references gads bija 1988. gads. Parastā prakse ir tāda, ka valstu statistikas iestādes veic būtisku nacionālo kontu datu pārskatīšanu aptuveni ar piecu gadu intervālu, atspoguļojot uzlabojumus sākumdatos un metodoloģijā, tostarp atjaunojot references aplēses. |
| --- | --- |

Saskaņā ar Komisijas noteiktajām īpašām atrunām 1995.-2001. gadam Grieķija pieņēma 2000. gadu kā jauno references gadu tās izmainītajiem NKI rādītājiem; iepriekšējais references gads bija 1988. gads. Parastā prakse ir tāda, ka valstu statistikas iestādes veic būtisku nacionālo kontu datu pārskatīšanu aptuveni ar piecu gadu intervālu, atspoguļojot uzlabojumus sākumdatos un metodoloģijā, tostarp atjaunojot references aplēses.

4.26.

| 4.26. | NKI komiteja – saskaroties ar tik lielām izmaiņām un sakarā ar nepietiekamu informāciju par pārskatītajiem rādītājiem Grieķijas 2006. gada kvalitātes ziņojumā – 2006. gada 25.-26. oktobra sēdē uzskatīja, ka jālieto neizmainītie Grieķijas NKP/NKI dati pašu resursu mērķiem, kamēr Komisija pārbauda jaunos datus, pamatojoties uz atjaunoto NKI uzskaitījumu (34). Jebkurš pārāk zems NKI novērtējums konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējo NKI resursu – izraisa iemaksu palielinājumu no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo. Turklāt pārāk zemam novērtējumam var būt tāds papildu efekts, ka PVN aprēķinu bāze tiek nepamatoti samazināta (35), kā rezultātā citas valstis pārmaksā vēl vairāk. Šis stāvoklis nebūs novērsts, kamēr NKI komiteja nebūs apstiprinājusi Grieķijas NKI rādītājus, un Komisijai pēc tam ir jāaprēķina atlikumi un to korekcijas, balstoties un šiem rādītājiem. |
| --- | --- |

NKI komiteja – saskaroties ar tik lielām izmaiņām un sakarā ar nepietiekamu informāciju par pārskatītajiem rādītājiem Grieķijas 2006. gada kvalitātes ziņojumā – 2006. gada 25.-26. oktobra sēdē uzskatīja, ka jālieto neizmainītie Grieķijas NKP/NKI dati pašu resursu mērķiem, kamēr Komisija pārbauda jaunos datus, pamatojoties uz atjaunoto NKI uzskaitījumu (34). Jebkurš pārāk zems NKI novērtējums konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējo NKI resursu – izraisa iemaksu palielinājumu no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo. Turklāt pārāk zemam novērtējumam var būt tāds papildu efekts, ka PVN aprēķinu bāze tiek nepamatoti samazināta (35), kā rezultātā citas valstis pārmaksā vēl vairāk. Šis stāvoklis nebūs novērsts, kamēr NKI komiteja nebūs apstiprinājusi Grieķijas NKI rādītājus, un Komisijai pēc tam ir jāaprēķina atlikumi un to korekcijas, balstoties un šiem rādītājiem.

4.27.

| 4.27. | Dalībvalstīm bija jāiesniedz Komisijai savi atjauninātie vai jaunie NKI uzskaitījumi līdz 2006. gada 31. decembrim. Pēc sākotnējās analīzes Komisija gatavojās veikt pārbaudes uz vietas, sākot ar 2007. gadu. Sešas dalībvalstis (36) nebija iesniegušas savus pabeigtos, jaunos vai atjauninātos NKI uzskaitījumus līdz 2007. gada jūnija beigām. |
| --- | --- |

Dalībvalstīm bija jāiesniedz Komisijai savi atjauninātie vai jaunie NKI uzskaitījumi līdz 2006. gada 31. decembrim. Pēc sākotnējās analīzes Komisija gatavojās veikt pārbaudes uz vietas, sākot ar 2007. gadu. Sešas dalībvalstis (36) nebija iesniegušas savus pabeigtos, jaunos vai atjauninātos NKI uzskaitījumus līdz 2007. gada jūnija beigām.

| 4.27. | Komisija pastāvīgi atgādināja dalībvalstīm par nepieciešamību ievērot termiņu visā 2006. gada laikā un izdeva papildu atgādinājumu uzreiz pēc 2006. gada 31. decembra, kā arī sanāksmēs ar dalībvalstu nacionālo kontu vadītājiem 31. janvārī un NKI komitejas sanāksmē 2007. gada 26. aprīlī. Šajā NKI komitejas sanāksmē delegāti no dalībvalstīm, kuras vēl nav nosūtījušas savus NKI uzskaitījumus, norādīja, ka šie uzskaitījumi jānosūta vēlākais līdz 2007. gada jūnija beigām. Tiek apsvērta Komisijas turpmāka rīcība. |
| --- | --- |

4.27.

Komisija pastāvīgi atgādināja dalībvalstīm par nepieciešamību ievērot termiņu visā 2006. gada laikā un izdeva papildu atgādinājumu uzreiz pēc 2006. gada 31. decembra, kā arī sanāksmēs ar dalībvalstu nacionālo kontu vadītājiem 31. janvārī un NKI komitejas sanāksmē 2007. gada 26. aprīlī. Šajā NKI komitejas sanāksmē delegāti no dalībvalstīm, kuras vēl nav nosūtījušas savus NKI uzskaitījumus, norādīja, ka šie uzskaitījumi jānosūta vēlākais līdz 2007. gada jūnija beigām. Tiek apsvērta Komisijas turpmāka rīcība.

Ņemot vērā darba apjomu, kas ir nepieciešams uzskaitījumu analīzei un NKI pārbaudes apmeklējumiem 25 dalībvalstīs, šie apmeklējumi tiks veikti trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

Secinājumi un ieteikumi

| 4.28. | Ņemot vērā Palātas revīzijas tvērumu (sk. 4.3., 4.4. un 4.7. punktu) saistībā ar pašu resursiem, revīzijā atklāja, ka kopumā revidētajos pakārtotajos darījumos nav būtisku kļūdu un ka revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas kopumā apmierinoši, izņemot 4.18. punktā aprakstīto pārbaužu zemo biežumu un 4.11. punktā minētās problēmas saistībā ar B kontiem. |
| --- | --- |

4.28.

Ņemot vērā Palātas revīzijas tvērumu (sk. 4.3., 4.4. un 4.7. punktu) saistībā ar pašu resursiem, revīzijā atklāja, ka kopumā revidētajos pakārtotajos darījumos nav būtisku kļūdu un ka revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas kopumā apmierinoši, izņemot 4.18. punktā aprakstīto pārbaužu zemo biežumu un 4.11. punktā minētās problēmas saistībā ar B kontiem.

| 4.28. | Komisija kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izskatīs konstatējumus, kurus Palāta neuzskatīja par apmierinošiem. |
| --- | --- |

4.28.

Komisija kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izskatīs konstatējumus, kurus Palāta neuzskatīja par apmierinošiem.

| 4.29. | Palāta iesaka Komisijai pārliecināties, vai dalībvalstu īstenotās muitas pārbaudes ir tādā līmenī, kas pietiekami aizsargā Kopienu finansiālās intereses (sk. 4.18. punktu). |
| --- | --- |

4.29.

Palāta iesaka Komisijai pārliecināties, vai dalībvalstu īstenotās muitas pārbaudes ir tādā līmenī, kas pietiekami aizsargā Kopienu finansiālās intereses (sk. 4.18. punktu).

| 4.29. | Komisija veic regulāras pārbaudes par dalībvalstu muitas kontroles sistēmu piemērotību, lai budžeta lēmējinstitūcijai sniegtu pārliecību, ka šīs sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām un aizsargā Kopienu finansiālās intereses. |
| --- | --- |

4.29.

Komisija veic regulāras pārbaudes par dalībvalstu muitas kontroles sistēmu piemērotību, lai budžeta lēmējinstitūcijai sniegtu pārliecību, ka šīs sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām un aizsargā Kopienu finansiālās intereses.

| 4.30. | Palāta uzskata, ka 4.13. punktā aprakstītais atsavinātais nodrošinājums jādara pieejams Komisijai, un aicina Komisiju noskaidrot šo jautājumu. |
| --- | --- |

4.30.

Palāta uzskata, ka 4.13. punktā aprakstītais atsavinātais nodrošinājums jādara pieejams Komisijai, un aicina Komisiju noskaidrot šo jautājumu.

| 4.30. | Komisija vērsīs Palātas uzmanību atbilstīgā forumā, lai noskaidrotu šo jautājumu. |
| --- | --- |

4.30.

Komisija vērsīs Palātas uzmanību atbilstīgā forumā, lai noskaidrotu šo jautājumu.

| 4.31. | Tā kā Komisijai nav efektīvu līdzekļu, kā nodrošināt, lai dalībvalstis iesniegtu pietiekamu un savlaicīgu informāciju, kas tai ļautu atcelt spēkā esošās atrunas par PVN pašu resursu aprēķinu, tai būtu jāizskata, ko citu tā var darīt, lai piespiestu attiecīgās dalībvalstis, kurām atrunas ir spēkā ilgstoši, atrisināt šos jautājumus (sk. 4.20. punktu). |
| --- | --- |

4.31.

Tā kā Komisijai nav efektīvu līdzekļu, kā nodrošināt, lai dalībvalstis iesniegtu pietiekamu un savlaicīgu informāciju, kas tai ļautu atcelt spēkā esošās atrunas par PVN pašu resursu aprēķinu, tai būtu jāizskata, ko citu tā var darīt, lai piespiestu attiecīgās dalībvalstis, kurām atrunas ir spēkā ilgstoši, atrisināt šos jautājumus (sk. 4.20. punktu).

| 4.31. | Lai gan Komisija jau pieprasa atsevišķām dalībvalstīm nekavējoties sniegt nepieciešamo informāciju, tā tagad ir sākusi kopējas apspriedes ar dalībvalstīm Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos par iespējamiem mehānismiem šā mērķa sasniegšanai. Komisija atzinīgi vērtē Palātas ilgstošo neatlaidību šajā jautājumā. |
| --- | --- |

4.31.

Lai gan Komisija jau pieprasa atsevišķām dalībvalstīm nekavējoties sniegt nepieciešamo informāciju, tā tagad ir sākusi kopējas apspriedes ar dalībvalstīm Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos par iespējamiem mehānismiem šā mērķa sasniegšanai. Komisija atzinīgi vērtē Palātas ilgstošo neatlaidību šajā jautājumā.

| 4.32. | Saistībā ar Komisijas kontroles mehānismiem NKI datiem un pakārtotajām sistēmām Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

4.32.

Saistībā ar Komisijas kontroles mehānismiem NKI datiem un pakārtotajām sistēmām Palāta iesaka Komisijai:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai Komisija un NKI komiteja būtu iepriekš brīdināta par lielām izmaiņām (sk. 4.24. punktu); |
| --- | --- |

a)

izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai Komisija un NKI komiteja būtu iepriekš brīdināta par lielām izmaiņām (sk. 4.24. punktu);

| a) | Dalībvalstu nacionālo kontu izmaiņu politikas pienācīga paziņošana un cieša saskaņošana ir ļoti nozīmīga un daudzreiz tikusi apspriesta ar dalībvalstīm (37). Komisija ir veikusi vairākus pasākumus attiecībā uz šo jautājumu un turpinās cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu labāku paziņošanu un saskaņošanu. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalstu nacionālo kontu izmaiņu politikas pienācīga paziņošana un cieša saskaņošana ir ļoti nozīmīga un daudzreiz tikusi apspriesta ar dalībvalstīm (37). Komisija ir veikusi vairākus pasākumus attiecībā uz šo jautājumu un turpinās cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu labāku paziņošanu un saskaņošanu.

| b) | īstenot saskaņotu politiku nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju (sk. 4.25. punktu); |
| --- | --- |

b)

īstenot saskaņotu politiku nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju (sk. 4.25. punktu);

| b) | Komisija 2007. gada 26. aprīlī atkal apsprieda nacionālo kontu izmaiņas ar NKI komiteju. Lielākā daļa dalībvalstu atbalstīja visu galveno izmaiņu labākas paziņošanas un saskaņošanas principu, tostarp kopēju regulāru standartizāciju, piemēram, reizi piecos gados. Daudzas dalībvalstis norādīja lielas praktiskas grūtības saistībā ar atšķirībām statistikas sistēmās un datu avotos, un apsekojumos, kā arī to periodiskumu dažādās valstīs. Komisija turpinās apspriedes ar dalībvalstīm par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija 2007. gada 26. aprīlī atkal apsprieda nacionālo kontu izmaiņas ar NKI komiteju. Lielākā daļa dalībvalstu atbalstīja visu galveno izmaiņu labākas paziņošanas un saskaņošanas principu, tostarp kopēju regulāru standartizāciju, piemēram, reizi piecos gados. Daudzas dalībvalstis norādīja lielas praktiskas grūtības saistībā ar atšķirībām statistikas sistēmās un datu avotos, un apsekojumos, kā arī to periodiskumu dažādās valstīs. Komisija turpinās apspriedes ar dalībvalstīm par šiem jautājumiem.

| c) | nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007. finanšu gada pārskatos (sk. 4.26. punktu). |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007. finanšu gada pārskatos (sk. 4.26. punktu).

| c) | Komisija pabeidza Grieķijas atjauninātā NKI uzskaitījuma dokumentāro pārbaudi, kas 2007. gada februārī nosūtīts Eiropas Kopienu Statistikas birojam, un 2007. gada 20.–26. jūnijā veica NKI pārbaudes apmeklējumu Grieķijā. Papildus šim pārbaudes apmeklējumam Eiropas Kopienu Statistikas birojs turpinās apspriedes ar Grieķijas statistikas iestādēm. Komisija paredz izdarīt secinājumus par Grieķijas NKI rādītāju atbilstīgo līmeni līdz 2007. gada 22. septembra oficiālajam NKI paziņojumam, ko izmanto 2007. gada budžeta procedūrās. |
| --- | --- |

c)

Komisija pabeidza Grieķijas atjauninātā NKI uzskaitījuma dokumentāro pārbaudi, kas 2007. gada februārī nosūtīts Eiropas Kopienu Statistikas birojam, un 2007. gada 20.–26. jūnijā veica NKI pārbaudes apmeklējumu Grieķijā. Papildus šim pārbaudes apmeklējumam Eiropas Kopienu Statistikas birojs turpinās apspriedes ar Grieķijas statistikas iestādēm. Komisija paredz izdarīt secinājumus par Grieķijas NKI rādītāju atbilstīgo līmeni līdz 2007. gada 22. septembra oficiālajam NKI paziņojumam, ko izmanto 2007. gada budžeta procedūrās.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| 4.33. | Revīzijas palātas pēdējos gada pārskatos ietverto apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  4.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

4.33.

Revīzijas palātas pēdējos gada pārskatos ietverto apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  4.1. pielikumā
  .

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 4.34. | Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu (OV C 44, 27.2.2007., 1. lpp.). |
| --- | --- |

4.34.

Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu (OV C 44, 27.2.2007., 1. lpp.).

(1)  Tostarp iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums un pārējie ieņēmumi.

---

Avots: Eiropas Kopienu 2006. gada pārskati.

(2)  Eiropas Savienības vārdā tradicionālos pašu resursus iekasē dalībvalstis, ieturot 25 % no iekasētajiem līdzekļiem, lai segtu iekasēšanas izmaksas.

(3)  PVN un NKI pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI, ko aprēķina saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

(4)  Beļģija, Francija, Itālija, Ungārija, Slovākija, Apvienotā Karaliste; papildus pārbaudīja Somijas tradicionālo pašu resursu uzskaites sistēmu.

(5)  Padomdevēja komiteja Kopienu pašu resursu jautājumos, kas minēta 20. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.). Komitejā ietilpst dalībvalstu un Komisijas pārstāvji, un tā nodrošina sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm pašu resursu jautājumos. Tā izskata jautājumus par pašu resursu sistēmu īstenošanu, kā arī par pašu resursu prognozēm.

(6)  Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.) 247.-249. pants.

(7)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(8)  NKI komiteja ir minēta 4. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.). Komitejā ietilpst Komisijas un dalībvalstu pārstāvji. Komiteja veic ikgadēju pārbaudi par NKI datiem, ko nosūtīta dalībvalstis, un veido savu atzinumu par šo datu lietderību pašu resursu mērķiem attiecībā uz to ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu. Komiteja izsaka savus atzinumus par Komisijas priekšlikumiem, kuru mērķis ir pilnveidot NKI aprēķināšanu, un tā arī nodarbojas ar jautājumiem par NKI apkopošanas praksi, NKI datu pārskatīšanu un NKI pilnīguma problēmu.

(9)  Eiropadomes Fontenblo sanāksmē 1984. gada 25.-26. jūnijā atzina, ka “jebkura dalībvalsts, kuras budžetam slogs ir pārmērīgs, salīdzinot ar tās salīdzinošo labklājību, kad vajadzīgs, var izmantot korekciju”. Tajā arī norādīja, ka “izdevumu politika galu galā ir galvenais līdzeklis budžeta nelīdzsvarotības jautājuma risināšanai”.

(10)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

(11)  Padomes 2004. gada 16. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu.

(12)  Beļģija, Francija, Itālija, Ungārija, Slovākija, Somija un Apvienotā Karaliste.

(13)  Beļģija un Apvienotā Karaliste.

(14)  Sk. 4.1. pielikumu “Palātas pēdējo gadu apsvērumu pēcpārbaude”.

(15)  2006. gada 5. oktobra spriedums lietā C-377/03.

(16)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 6. panta 4. punkta b) apakšpunkts.

(17)  Beļģija, Slovākija, Somija and Apvienotā Karaliste.

(18)  Pamatojoties uz 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.).

(19)  Saskaņā ar 31. panta grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 2220/85 (OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.) “katru gadu dalībvalstis saglabā Komisijai pieejamu informāciju par visām zaudētajām garantijas ķīlām un pilnu to summu”.

(20)  18. pants Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004.

(21)  Beļģija, Francija, Itālija, Ungārija, Slovākija, Apvienotā Karaliste.

(22)  2. panta 1. punkts Padomes 1995. gada 18. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.) un 17.-18. pants Regulā (EK, Euratom) Nr. 2028/2004.

(23)  Apvienotā Karaliste.

(24)  Palātas revīzija atklāja, ka fizisko pārbaužu biežums citās dalībvalstīs bija vismaz 0,3 %.

(25)  Francija.

(26)  Saskaņā ar 76. pantu Regulā (EEK) Nr. 2913/92 šīs ir augsta riska procedūras, jo formalitātes un procedūras ir samazinātas.

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regula (EK) Nr. 648/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.), un jo īpaši tās īstenošanas noteikumi.

(28)  Atrunas par NKI resursu attiecas uz dalībvalstu izmantotajiem avotiem un metodēm, apkopojot nacionālo kontu kopsummas un dodot iespēju labot NKI kopsummas pēc četru gadu termiņa, kas noteikts Kopienas tiesību aktos. Vispārējā atruna aptver dalībvalsts kopējos datus, bet īpaša atruna – atsevišķus avotus un metodes.

(29)  Atrunas līdz šim nav formulētas ES-10 dalībvalstīm, jo to NKI dati par 2004. gadu paliks spēkā pašu resursu mērķiem līdz 2008. gada septembrim.

(30)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2.-3. punkts.

(31)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(32)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 5. pants.

(33)  NKP izmantoja līdz 2001. gadam. NKI lieto kopš 2002. gada.

(34)  Šis ir dokuments, kas dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai un kurā aprakstītas procedūras un statistikas pamatdati, kas izmantoti NKI un tā sastāvdaļu aprēķinos saskaņā ar EKS 95.

(35)  Saskaņā ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu PVN aprēķinu bāze, ko ņem vērā dalībvalstu PVN iemaksu aprēķinā, katrai dalībvalstij nepārsniedz 50 % no NKI/NKP.

(36)  Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Luksemburga un Apvienotā Karaliste.

(37)  Piemēram, Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja ir ierosinājusi pamatnostādnes nacionālo kontu galveno izmaiņu labākai paziņošanai. Šīs pamatnostādnes ietver iepriekšēju paziņojumu par izmaiņām, iespēju robežās norādot to potenciālo ietekmi, kā arī pienācīgu dokumentāciju par iemesliem un ietekmi uz galvenajiem koprādītājiem un turpmāko izmaiņu grafiku. Ierosinātās pamatnostādnes attiecas arī uz galveno izmaiņu saskaņošanu un paziņošanu sakarā ar izmaiņām jēdzienos, definīcijās vai klasifikācijās Eiropas Savienībā. Šīs pamatnostādnes sīkāk apsprieda Statistikas programmu komiteja 2007. gada 24. maijā.

4.1. PIELIKUMS

Palātas pēdējo gadu apsvērumu pēcpārbaude

| Palātas apsvērumi | Stāvoklis 2006. gadā | Vajadzīga turpmāka rīcība | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionālie pašu resursi: lauksaimniecības tarifu kvotas |
| Pārskata par 2003. finanšu gadu 3.16. punktā minēts, ka atsevišķas kvotas ļauj lielam importētāju skaitam, kas visi piesaistīti vienam galvenajam operatoram, pieprasīt katram savu ievešanas atļauju, lai saņemtu maksimālo kvotu. | Palātas revīzijā atklājās, ka 2006. gadā vairāki importētāji, kas visi bija piesaistīti vienam galvenajam operatoram, paši varēja pieprasīt licenci.
  Šāds stāvoklis kropļo konkurenci un uzliek lielu slogu pārvaldības dienestiem gan Komisijā, gan dalībvalstīs. | Kaut arī Komisija ir rīkojusies, lai uzlabotu procedūras kārtību ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 palīdzību (regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī), problēma netiek pilnībā risināta. Palāta uzskata, ka Komisijai jāīsteno papildu pasākumi, kas nepieļautu, ka vairāki importētāji, kas visi piesaistīti vienam galvenajam operatoram, iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu vienā laika posmā. | Ar Komisijas Regulu Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, ir stiprināti un saskaņoti noteikumi par licenču pieteikumiem, kuras mērķis, cita starpā, ir novērst to, ka pieteikumus iesniedz operatori, kas nav iesaistīti ārējā tirdzniecībā attiecīgajā nozarē. Saskaņā ar regulas 5. pantu operatoram ir jāiesniedz pierādījums par šādu iesaistīšanos tirdzniecībā ar trešām valstīm attiecīgajā nozarē. Šie noteikumi attiecas arī uz meitasuzņēmumiem, ciktāl tie atbilst iepriekšminētajām prasībām.


  Paralēli Komisijas dienesti turpina rīkoties, lai optimizētu un saskaņotu noteikumus, kas paredzēti regulās, ar kurām atver importa tarifu kvotas dažādās tirgus organizācijās. Sekas tiks novērtētas nākamajos mēnešos. Nepieciešamības gadījumā šajā sakarā tiks apsvērti papildu pasākumi. |
| Iespējamie muitas maksājumi, par kuriem notiek sarunas starp Komisiju un Vāciju |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.23. punktā Palāta norādīja, ka Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo summas samazinājumu.
  Palāta 2005. gadā norādīja, ka Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā. | Komisija un Vācija 2006. gadā joprojām diskutēja par summu 22,7 miljonu EUR apmērā. | Vācijai ir jāsniedz prasītie pierādījumi, lai Komisija varētu atrisināt šo jautājumu. | Komisija ir saņēmusi papildu paskaidrojumus un pierādījumus no Vācijas, kuri pietiekami atrisina gandrīz visus veiktos labojumus. Attiecībā uz atlikušajiem tiek veikta papildu pārbaude. |
| PVN pašu resurss: spēkā esošu atrunu finansiālā ietekme |
| Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.14. punktā Palāta atzīmēja, ka spēkā esošo atrunu finansiālās sekas nav aplēstas, un turpmāk ieteica Komisijai, ja iespējams, skaitliski aprēķināt šo atrunu ietekmi. | Tā kā viegli novērtēt atrunu finansiālo ietekmi izdodas reti, 2006. gada revīzijā Palāta ieteica finanšu pārskatiem pievienot piezīmi, kurā izskaidrots atrunu mehānisms, lai lasītājs būtu informēts par neskaidrību saistībā ar PVN resursa rādītāju. Komisija šo ieteikumu pieņēma, un attiecīgā piezīme ir iekļauta 2006. gada pārskatos. | Nekāda. | Lai samazinātu atrunu skaitu ar acīmredzami mazsvarīgāku finansiālu ietekmi, Komisija atgādinās dalībvalstīm, ka tās var prasīt atļauju vai nu neņemt vērā atsevišķus darījumus, vai arī izmantot aproksimācijas, ja precīzs aprēķins, iespējams, nozīmētu nesamērīgu administratīvo slogu attiecībā pret ietekmi uz PVN bāzi. |
| NKI pašu resurss: kvalitātes ziņojumi |
| Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.17. punktā Palāta norādīja, ka 2005. gada kvalitātes ziņojumos dalībvalstis vēl joprojām neziņoja par izmeklēšanu rezultātiem saistībā ar dalībvalstu sniegto NKI datu kvalitāti un to komponentiem. | Analīze 2006. gadā iesniegtajiem kvalitātes ziņojumiem parādīja, ka dalībvalstis pēc apspriešanas NKI komitejā 2006. gada 3. jūlijā, izņemot divus gadījumus, ir risinājušas šo jautājumu. | Komisijai jānodrošina, lai visas dalībvalstis bez izņēmuma sniegtu prasīto informāciju. | Komisija turpinās centienus, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis ievēro šā noteikuma prasības par NKI kvalitātes ziņojumiem. |
| NKI pašu resurss: tiešā pārbaude |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.35. punktā, kā arī Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.16. punktā Palāta norādīja, ka Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica NKI datu pārbaudi (1). | Jautājumu apsprieda NKI komitejā 2006. gada jūlijā, un Komisija secināja, ka tā apsvērs to jomu identificēšanu, kurās varētu veikt tiešākas pārbaudes pakārtotajiem nacionālajiem kontiem, uz kuriem balstās NKI anketās iekļautie rādītāji (2). Taču šāda pieeja nebija īstenota 2006. gadā, un Komisijas atbildē uz 4.16. punktu bija minēts, ka Komisija atsāks pārbaudes apmeklējumus dalībvalstīs tikai pēc tam, kad jaunie uzskaitījumi būs pieejami un analizēti 2008. gadā. | Komisijai jāveic tiešāka pārbaude saistībā ar NKI uzskaitījumu un anketām 2007. gadā. | Pēc apmeklējumu pilnīga raunda, pamatojoties uz 2001. gada uzskaitījumiem, dalībvalstis tika aicinātas līdz 2006. gada beigām sniegt jaunus uzskaitījumus, ņemot vērā savu nacionālo kontu nesenās galvenās izmaiņas. Lielākā daļa uzskaitījumu tika nosūtīti 2006. gada decembrī. Daži tiks saņemti 2007. gadā. Tādēļ 2006. gadā nevarēja veikt apmeklējumus attiecībā uz šiem uzskaitījumiem.


  Pēc jauno uzskaitījumu analīzes Komisija 2007. gadā atsāks pārbaudes apmeklējumus dalībvalstīs un veiks tiešu pārbaudi izvēlētās jomās Palātas norādītajā nozīmē, ņemot vērā resursu ierobežojumus Komisijā un dalībvalstīs. Komisija tāpat kā iepriekš turpinās informēt Palātu par savām darbībām šajā jomā. |
| NKI pašu resurss: spēkā esošu atrunu finansiālā ietekme |
| Īpašā ziņojuma Nr. 17/2000 91. punktā Palāta norādīja, ka Komisijai ir būtiski skaitliski aprēķināt tās atrunu ietekmi uz NKP. | Tā kā viegli novērtēt atrunu finansiālo ietekmi izdodas reti, 2006. gada revīzijā Palāta ieteica finanšu pārskatiem pievienot piezīmi, kurā izskaidrots atrunu mehānisms, lai lasītājs būtu informēts par neskaidrību saistībā ar NKI resursa rādītāju. Komisija šo ieteikumu pieņēma, un attiecīgā piezīme ir iekļauta 2006. gada pārskatos. | Nekāda. | |

Palātas apsvērumi

Stāvoklis 2006. gadā

Vajadzīga turpmāka rīcība

Komisijas atbildes

Tradicionālie pašu resursi: lauksaimniecības tarifu kvotas

Pārskata par 2003. finanšu gadu 3.16. punktā minēts, ka atsevišķas kvotas ļauj lielam importētāju skaitam, kas visi piesaistīti vienam galvenajam operatoram, pieprasīt katram savu ievešanas atļauju, lai saņemtu maksimālo kvotu.

Palātas revīzijā atklājās, ka 2006. gadā vairāki importētāji, kas visi bija piesaistīti vienam galvenajam operatoram, paši varēja pieprasīt licenci.

Šāds stāvoklis kropļo konkurenci un uzliek lielu slogu pārvaldības dienestiem gan Komisijā, gan dalībvalstīs.

Kaut arī Komisija ir rīkojusies, lai uzlabotu procedūras kārtību ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 palīdzību (regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī), problēma netiek pilnībā risināta. Palāta uzskata, ka Komisijai jāīsteno papildu pasākumi, kas nepieļautu, ka vairāki importētāji, kas visi piesaistīti vienam galvenajam operatoram, iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu vienā laika posmā.

Ar Komisijas Regulu Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, ir stiprināti un saskaņoti noteikumi par licenču pieteikumiem, kuras mērķis, cita starpā, ir novērst to, ka pieteikumus iesniedz operatori, kas nav iesaistīti ārējā tirdzniecībā attiecīgajā nozarē. Saskaņā ar regulas 5. pantu operatoram ir jāiesniedz pierādījums par šādu iesaistīšanos tirdzniecībā ar trešām valstīm attiecīgajā nozarē. Šie noteikumi attiecas arī uz meitasuzņēmumiem, ciktāl tie atbilst iepriekšminētajām prasībām.

Paralēli Komisijas dienesti turpina rīkoties, lai optimizētu un saskaņotu noteikumus, kas paredzēti regulās, ar kurām atver importa tarifu kvotas dažādās tirgus organizācijās. Sekas tiks novērtētas nākamajos mēnešos. Nepieciešamības gadījumā šajā sakarā tiks apsvērti papildu pasākumi.

Iespējamie muitas maksājumi, par kuriem notiek sarunas starp Komisiju un Vāciju

Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.23. punktā Palāta norādīja, ka Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo summas samazinājumu.

Palāta 2005. gadā norādīja, ka Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā.

Komisija un Vācija 2006. gadā joprojām diskutēja par summu 22,7 miljonu EUR apmērā.

Vācijai ir jāsniedz prasītie pierādījumi, lai Komisija varētu atrisināt šo jautājumu.

Komisija ir saņēmusi papildu paskaidrojumus un pierādījumus no Vācijas, kuri pietiekami atrisina gandrīz visus veiktos labojumus. Attiecībā uz atlikušajiem tiek veikta papildu pārbaude.

PVN pašu resurss: spēkā esošu atrunu finansiālā ietekme

Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.14. punktā Palāta atzīmēja, ka spēkā esošo atrunu finansiālās sekas nav aplēstas, un turpmāk ieteica Komisijai, ja iespējams, skaitliski aprēķināt šo atrunu ietekmi.

Tā kā viegli novērtēt atrunu finansiālo ietekmi izdodas reti, 2006. gada revīzijā Palāta ieteica finanšu pārskatiem pievienot piezīmi, kurā izskaidrots atrunu mehānisms, lai lasītājs būtu informēts par neskaidrību saistībā ar PVN resursa rādītāju. Komisija šo ieteikumu pieņēma, un attiecīgā piezīme ir iekļauta 2006. gada pārskatos.

Nekāda.

Lai samazinātu atrunu skaitu ar acīmredzami mazsvarīgāku finansiālu ietekmi, Komisija atgādinās dalībvalstīm, ka tās var prasīt atļauju vai nu neņemt vērā atsevišķus darījumus, vai arī izmantot aproksimācijas, ja precīzs aprēķins, iespējams, nozīmētu nesamērīgu administratīvo slogu attiecībā pret ietekmi uz PVN bāzi.

NKI pašu resurss: kvalitātes ziņojumi

Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.17. punktā Palāta norādīja, ka 2005. gada kvalitātes ziņojumos dalībvalstis vēl joprojām neziņoja par izmeklēšanu rezultātiem saistībā ar dalībvalstu sniegto NKI datu kvalitāti un to komponentiem.

Analīze 2006. gadā iesniegtajiem kvalitātes ziņojumiem parādīja, ka dalībvalstis pēc apspriešanas NKI komitejā 2006. gada 3. jūlijā, izņemot divus gadījumus, ir risinājušas šo jautājumu.

Komisijai jānodrošina, lai visas dalībvalstis bez izņēmuma sniegtu prasīto informāciju.

Komisija turpinās centienus, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis ievēro šā noteikuma prasības par NKI kvalitātes ziņojumiem.

NKI pašu resurss: tiešā pārbaude

Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.35. punktā, kā arī Pārskata par 2005. finanšu gadu 4.16. punktā Palāta norādīja, ka Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica NKI datu pārbaudi (1).

Jautājumu apsprieda NKI komitejā 2006. gada jūlijā, un Komisija secināja, ka tā apsvērs to jomu identificēšanu, kurās varētu veikt tiešākas pārbaudes pakārtotajiem nacionālajiem kontiem, uz kuriem balstās NKI anketās iekļautie rādītāji (2). Taču šāda pieeja nebija īstenota 2006. gadā, un Komisijas atbildē uz 4.16. punktu bija minēts, ka Komisija atsāks pārbaudes apmeklējumus dalībvalstīs tikai pēc tam, kad jaunie uzskaitījumi būs pieejami un analizēti 2008. gadā.

Komisijai jāveic tiešāka pārbaude saistībā ar NKI uzskaitījumu un anketām 2007. gadā.

Pēc apmeklējumu pilnīga raunda, pamatojoties uz 2001. gada uzskaitījumiem, dalībvalstis tika aicinātas līdz 2006. gada beigām sniegt jaunus uzskaitījumus, ņemot vērā savu nacionālo kontu nesenās galvenās izmaiņas. Lielākā daļa uzskaitījumu tika nosūtīti 2006. gada decembrī. Daži tiks saņemti 2007. gadā. Tādēļ 2006. gadā nevarēja veikt apmeklējumus attiecībā uz šiem uzskaitījumiem.

Pēc jauno uzskaitījumu analīzes Komisija 2007. gadā atsāks pārbaudes apmeklējumus dalībvalstīs un veiks tiešu pārbaudi izvēlētās jomās Palātas norādītajā nozīmē, ņemot vērā resursu ierobežojumus Komisijā un dalībvalstīs. Komisija tāpat kā iepriekš turpinās informēt Palātu par savām darbībām šajā jomā.

NKI pašu resurss: spēkā esošu atrunu finansiālā ietekme

Īpašā ziņojuma Nr. 17/2000 91. punktā Palāta norādīja, ka Komisijai ir būtiski skaitliski aprēķināt tās atrunu ietekmi uz NKP.

Tā kā viegli novērtēt atrunu finansiālo ietekmi izdodas reti, 2006. gada revīzijā Palāta ieteica finanšu pārskatiem pievienot piezīmi, kurā izskaidrots atrunu mehānisms, lai lasītājs būtu informēts par neskaidrību saistībā ar NKI resursa rādītāju. Komisija šo ieteikumu pieņēma, un attiecīgā piezīme ir iekļauta 2006. gada pārskatos.

Nekāda.

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 5. pantu Komisija pārbauda avotus un metodes, ko dalībvalstis izmanto, lai aprēķinātu NKI, jo īpaši attiecībā uz salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu.

(2)  Katra dalībvalsts iesniedz NKI anketu, kurā ietverti rādītāji par NKI kopsummu un tās sastāvdaļām.

5. NODAĻA

Kopējā lauksaimniecības politika

SATURS

| 5.1.–5.5. | Ievads |
| --- | --- |

5.1.–5.5.

| 5.6.–5.78. | Īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

5.6.–5.78.

| 5.6.–5.41. | Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) |
| --- | --- |

5.6.–5.41.

| 5.11.–5.14. | Stāvoklis Grieķijā |
| --- | --- |

5.11.–5.14.

| 5.15.–5.38. | Vienotā maksājuma shēma (VMS) |
| --- | --- |

5.15.–5.38.

| 5.39.–5.41. | Vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS) |
| --- | --- |

5.39.–5.41.

| 5.42.–5.47. | Lauku attīstība |
| --- | --- |

5.42.–5.47.

| 5.42.–5.45. | Garantijas izdevumi |
| --- | --- |

5.42.–5.45.

| 5.46.–5.47. | Pārejas lauku attīstības instruments (PLAI) |
| --- | --- |

5.46.–5.47.

| 5.48.–5.53. | Tirgotājiem un pārstrādātājiem izmaksāto subsīdiju rūpīgas ex post pārbaudes |
| --- | --- |

5.48.–5.53.

| 5.54.–5.55. | Eksporta kompensācijas |
| --- | --- |

5.54.–5.55.

| 5.56.–5.64. | Komisijas grāmatojumu noskaidrošana |
| --- | --- |

5.56.–5.64.

| 5.65.–5.78. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

5.65.–5.78.

| 5.79.–5.84. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

5.79.–5.84.

| 5.79.–5.81. | Nepareizi veiktu maksājumu piedziņa |
| --- | --- |

5.79.–5.81.

| 5.82.–5.84. | Olīveļļa |
| --- | --- |

5.82.–5.84.

| 5.85. | Īpašie ziņojumi |
| --- | --- |

5.85.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā aplūkota Palātas veiktā revīzija lauksaimniecības un lauku attīstības jomā par Garantiju fonda izdevumiem, kas 2006. gadā bija 49 799 miljoni EUR (2005. gadā – 48 466 miljoni EUR (1)) (sīkāk sk.
  5.1. grafikā
  ). Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu galvenā atbildīgā iestāde par Eiropas Savienības budžeta izpildi ir Eiropas Komisija. Gandrīz visu lauksaimniecības izdevumu pārvaldība ir dalīta. Tas nozīmē, ka maksājumus galasaņēmējiem (lauksaimniekiem, privātiem uzņēmumiem, tirgotājiem, asociācijām vai publiskā sektora iestādēm) veic maksājumu aģentūras, kuras apstiprina dalībvalstis. Komisija tieši pārvalda mazāk nekā 1 % izdevumu. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā aplūkota Palātas veiktā revīzija lauksaimniecības un lauku attīstības jomā par Garantiju fonda izdevumiem, kas 2006. gadā bija 49 799 miljoni EUR (2005. gadā – 48 466 miljoni EUR (1)) (sīkāk sk.
  5.1. grafikā
  ). Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu galvenā atbildīgā iestāde par Eiropas Savienības budžeta izpildi ir Eiropas Komisija. Gandrīz visu lauksaimniecības izdevumu pārvaldība ir dalīta. Tas nozīmē, ka maksājumus galasaņēmējiem (lauksaimniekiem, privātiem uzņēmumiem, tirgotājiem, asociācijām vai publiskā sektora iestādēm) veic maksājumu aģentūras, kuras apstiprina dalībvalstis. Komisija tieši pārvalda mazāk nekā 1 % izdevumu.

Image

| 5.2. | Dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem tiek piemērotas vairākas kontroles sistēmas: |
| --- | --- |

5.2.

Dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem tiek piemērotas vairākas kontroles sistēmas:

| a) | integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) – ar to pārbauda lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizību (3); |
| --- | --- |

a)

integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) – ar to pārbauda lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizību (3);

| b) | specifiskas nozaru pārbaudes, piemēram, olīveļļas nozarē un lauku attīstības jomā; |
| --- | --- |

b)

specifiskas nozaru pārbaudes, piemēram, olīveļļas nozarē un lauku attīstības jomā;

| c) | fiziskās pārbaudes, ko piemēro lauksaimniecības preču subsidētajam eksportam (4); |
| --- | --- |

c)

fiziskās pārbaudes, ko piemēro lauksaimniecības preču subsidētajam eksportam (4);

| d) | tirdzniecības dokumentu sīka pārbaude pēc maksājuma veikšanas tirgotāju un lauksaimniecības preču pārstrādes uzņēmumu darbības telpās (5); |
| --- | --- |

d)

tirdzniecības dokumentu sīka pārbaude pēc maksājuma veikšanas tirgotāju un lauksaimniecības preču pārstrādes uzņēmumu darbības telpās (5);

| e) | noskaidrošanas procedūra, kura aptver visus deklarētos izdevumus un kurā skata gada pārskatu pilnīgumu un precizitāti (finansiālās noformēšanas lēmums) un – vairāku gadu perspektīvā – izdevumu likumību un pareizību (atbilstīguma lēmumi). |
| --- | --- |

e)

noskaidrošanas procedūra, kura aptver visus deklarētos izdevumus un kurā skata gada pārskatu pilnīgumu un precizitāti (finansiālās noformēšanas lēmums) un – vairāku gadu perspektīvā – izdevumu likumību un pareizību (atbilstīguma lēmumi).

5.3.

| 5.3. | Lai iegūtu pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Palāta revidēja šīs pārraudzības un kontroles sistēmas un pārbaudīja izlases veida maksājumu paraugu, ko veidoja izdevumi no 30 maksājumu aģentūrām (kuras kopā atbild par 68 % KLP izdevumu) (sk. 
  5.1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

Lai iegūtu pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Palāta revidēja šīs pārraudzības un kontroles sistēmas un pārbaudīja izlases veida maksājumu paraugu, ko veidoja izdevumi no 30 maksājumu aģentūrām (kuras kopā atbild par 68 % KLP izdevumu) (sk. 
  5.1. tabulu
  ).

5.1. tabula – Maksājumu aģentūras pēc 2006. gadā deklarētajiem izdevumiem

| Nr. | Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra | Deklarētās summas miljonos EUR (6) | % no kopējā | Grozītie apliecinājumi (7) | Nošķirtie pārskati (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francija | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Itālija | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Grieķija | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Apvienotā Karaliste | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Polija | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Spānija | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Īrija | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Francija | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Vācija | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Dānija | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Francija | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Spānija | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Vācija | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Ungārija | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugāle | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Somija | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Apvienotā Karaliste | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Spānija | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Vācija | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Itālija | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Itālija | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Spānija | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Beļģija | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Vācija | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Vācija | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Lietuva | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Vācija | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Beļģija | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Vācija | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Spānija | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| MA-as, kas ietvertas DAS 2006 | Starpsumma | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Austrija | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Francija | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Spānija | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Francija | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Zviedrija | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Spānija | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Itālija | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Vācija | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Čehija | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Vācija | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nīderlande | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Francija | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Vācija | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Vācija | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Itālija | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nīderlande | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Vācija | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Apvienotā Karaliste | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Spānija | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Apvienotā Karaliste | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Beļģija | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovākija | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Vācija | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nīderlande | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Itālija | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Francija | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Vācija | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Polija | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Spānija | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovēnija | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Francija | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Spānija | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Latvija | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Spānija | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Itālija | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Francija | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Francija | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Spānija | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Itālija | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Spānija | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Spānija | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Igaunija | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Framcija | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nīderlande | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Francija | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugāle | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Spānija | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nīderlande | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Francija | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Kipra | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luksemburga | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Spānija | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Spānija | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nīderlande | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Austrija | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Spānija | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Vācija | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Apvienotā Karaliste | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Vācija | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Itālija | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Francija | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Vācija | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Apvienotā Karaliste | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Vācija | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Vācija | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Spānija | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Īrija | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Starpsumma | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Kopā | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2006. gada pārskatu finansiālo noskaidrošanu. |

Nr.

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Deklarētās summas miljonos EUR (6)

% no kopējā

Grozītie apliecinājumi (7)

Nošķirtie pārskati (8)

1

Francija

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Itālija

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Grieķija

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Apvienotā Karaliste

RPA

2 925,2

5,8

5

Polija

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Spānija

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Īrija

DAF

1 723,3

3,4

8

Francija

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Vācija

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Dānija

DFFE

1 163,3

2,3

11

Francija

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Spānija

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Vācija

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Ungārija

MVH

890,2

1,8

15

Portugāle

INGA

879,8

1,8

×

16

Somija

MMM

824,4

1,6

17

Apvienotā Karaliste

SERAD

679,5

1,4

18

Spānija

Aragón

560,2

1,1

19

Vācija

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Itālija

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Itālija

AGREA

426,8

0,9

×

22

Spānija

Cataluña

396,8

0,8

23

Beļģija

BIRB

393,5

0,8

24

Vācija

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Vācija

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Lietuva

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Vācija

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Beļģija

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Vācija

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Spānija

Galicia

175,4

0,4

MA-as, kas ietvertas DAS 2006

Starpsumma

34 013,8

68,0

31

Austrija

AMA

1 234,6

2,5

32

Francija

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Spānija

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Francija

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Zviedrija

SJV

918,3

1,8

36

Spānija

Extremadura

686,9

1,4

37

Itālija

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Vācija

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Čehija

SAIF

497,5

1,0

40

Vācija

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nīderlande

PZ

447,4

0,9

42

Francija

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Vācija

Brandenburg

443,7

0,9

44

Vācija

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Itālija

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nīderlande

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Vācija

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Apvienotā Karaliste

DARD

350,3

0,7

49

Spānija

FEGA

333,8

0,7

50

Apvienotā Karaliste

NAW

333,5

0,7

51

Beļģija

ALV

277,2

0,6

52

Slovākija

APA

266,1

0,5

×

×

53

Vācija

Hessen

249,7

0,5

54

Nīderlande

HPA

233,5

0,5

55

Itālija

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Francija

AUP

208,1

0,4

×

57

Vācija

BLE

178,0

0,4

58

Polija

ARR

175,3

0,4

59

Spānija

Valencia

174,6

0,3

60

Slovēnija

AAMRD

159,1

0,3

61

Francija

FIRS

153,9

0,3

62

Spānija

Navarra

137,1

0,3

63

Latvija

RSS

136,6

0,3

64

Spānija

Murcia

125,5

0,3

65

Itālija

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Francija

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Francija

ONIVINS

108,6

0,2

68

Spānija

Canarias

99,0

0,2

69

Itālija

SAISA

91,4

0,2

70

Spānija

Asturias

85,2

0,2

×

71

Spānija

País Vasco

75,9

0,2

72

Igaunija

PRIA

75,3

0,2

73

Framcija

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nīderlande

PT

72,4

0,1

75

Francija

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugāle

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Spānija

Madrid

58,4

0,1

78

Nīderlande

PVE

54,3

0,1

79

Francija

ONILAIT

52,1

0,1

80

Kipra

CAPO

48,5

0,1

81

Luksemburga

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Spānija

La Rioja

45,9

0,1

83

Spānija

Cantabria

44,2

0,1

84

Nīderlande

DLG

44,0

0,1

85

Austrija

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Spānija

Baleares

34,4

0,1

87

Vācija

Saarland

23,1

0,0

88

Apvienotā Karaliste

FC

18,5

0,0

89

Vācija

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Itālija

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Francija

OFIMER

8,9

0,0

93

Vācija

Hamburg

7,2

0,0

94

Apvienotā Karaliste

CCW

5,3

0,0

95

Vācija

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Vācija

Bremen

3,6

0,0

97

Spānija

FROM

2,4

0,0

98

Īrija

DCMNR

0,6

0,0

Starpsumma

16 033,4

32,0

Kopā

50 047,2

100,0

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2006. gada pārskatu finansiālo noskaidrošanu.

| 5.4. | Turklāt Palāta ir pārbaudījusi sistēmas, kas ieviestas, lai īstenotu vienotā maksājuma shēmu (sk. 5.15. punktu), saskaņā ar kuru 2006. gadā saņēmējiem ir izmaksāti 14 200 miljoni EUR (10). Tā nerevidēja vienotā platībmaksājuma shēmas sistēmas (sk. 5.40. punktu), jo iepriekš revidētajās dalībvalstīs vēl bija par agru vērtēt uzlabojumus. Tomēr Palāta šīs dalībvalstis ietvēra tiešajās darījumu pārbaudēs. |
| --- | --- |

5.4.

Turklāt Palāta ir pārbaudījusi sistēmas, kas ieviestas, lai īstenotu vienotā maksājuma shēmu (sk. 5.15. punktu), saskaņā ar kuru 2006. gadā saņēmējiem ir izmaksāti 14 200 miljoni EUR (10). Tā nerevidēja vienotā platībmaksājuma shēmas sistēmas (sk. 5.40. punktu), jo iepriekš revidētajās dalībvalstīs vēl bija par agru vērtēt uzlabojumus. Tomēr Palāta šīs dalībvalstis ietvēra tiešajās darījumu pārbaudēs.

5.5.

| 5.5. | Ņemot vērā bažas par to maksājumu likumību un pareizību, kas saistīti ar shēmām, kuras tieši neaptver IAKS, Palāta ir veikusi īpašas revīzijas par olīveļļas ražošanas atbalstu (ietverot ĢIS uzticamību) (sk. 5.82. punktu) un par rozīnēm (sk. 5.12. punktu). |
| --- | --- |

Ņemot vērā bažas par to maksājumu likumību un pareizību, kas saistīti ar shēmām, kuras tieši neaptver IAKS, Palāta ir veikusi īpašas revīzijas par olīveļļas ražošanas atbalstu (ietverot ĢIS uzticamību) (sk. 5.82. punktu) un par rozīnēm (sk. 5.12. punktu).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS)

| 5.6. | IAKS ir galvenais pārvaldības un kontroles līdzeklis vienotā maksājuma shēmā (sk. 5.15. punktu), vienotā platībmaksājuma shēmā (sk. 5.39. punktu) un visās platībatkarīgā atbalsta un piemaksu par dzīvniekiem shēmās. Tas aptver gandrīz 70 % no Garantiju fonda budžeta. |
| --- | --- |

5.6.

IAKS ir galvenais pārvaldības un kontroles līdzeklis vienotā maksājuma shēmā (sk. 5.15. punktu), vienotā platībmaksājuma shēmā (sk. 5.39. punktu) un visās platībatkarīgā atbalsta un piemaksu par dzīvniekiem shēmās. Tas aptver gandrīz 70 % no Garantiju fonda budžeta.

5.7.

| 5.7. | Katrā dalībvalstī IAKS veido datubāze par saimniecībām un pieteikumiem, lauku identifikācijas un dzīvnieku reģistrācijas sistēmām, kā arī reģistrs par tiesībām saņemt maksājumus tajās dalībvalstīs, kuras īsteno vienotā maksājuma shēmu. Sistēma paredz vairākus atbilstīguma pārbaudes mehānismus: visu pieteikumu administratīvo pārbaudi, savstarpējās atbilstības pārbaudi ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un minimālo 5 % likmi lauku saimniecību inspekcijām. |
| --- | --- |

Katrā dalībvalstī IAKS veido datubāze par saimniecībām un pieteikumiem, lauku identifikācijas un dzīvnieku reģistrācijas sistēmām, kā arī reģistrs par tiesībām saņemt maksājumus tajās dalībvalstīs, kuras īsteno vienotā maksājuma shēmu. Sistēma paredz vairākus atbilstīguma pārbaudes mehānismus: visu pieteikumu administratīvo pārbaudi, savstarpējās atbilstības pārbaudi ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un minimālo 5 % likmi lauku saimniecību inspekcijām.

5.8.

| 5.8. | Kaut gan IAKS inspekciju rezultāti, ko Komisijai paziņo maksājumu aģentūras, attiecas uz lauksaimniekiem veicamo maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka šie maksājumi jāpārbauda un jāapstiprina neatkarīgai struktūrai. Kļūdas, kas gadījušās, aprēķinot tiesības uz maksājumiem, nav iekļautas IAKS inspekciju rezultātos, lai gan tās ietekmē veikto maksājumu likumību un pareizību. Tomēr kļūdas, kas konstatētas maksājumu aģentūru veikto inspekciju rezultātā, ir izlabotas pirms maksājuma veikšanas. |
| --- | --- |

Kaut gan IAKS inspekciju rezultāti, ko Komisijai paziņo maksājumu aģentūras, attiecas uz lauksaimniekiem veicamo maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka šie maksājumi jāpārbauda un jāapstiprina neatkarīgai struktūrai. Kļūdas, kas gadījušās, aprēķinot tiesības uz maksājumiem, nav iekļautas IAKS inspekciju rezultātos, lai gan tās ietekmē veikto maksājumu likumību un pareizību. Tomēr kļūdas, kas konstatētas maksājumu aģentūru veikto inspekciju rezultātā, ir izlabotas pirms maksājuma veikšanas.

| 5.8. | Lai turpmāk uzlabotu pārliecību, ko var gūt no IAKS inspekciju rezultātiem attiecībā uz kontroles sistēmu efektivitāti, Komisija ir īstenojusi Palātas ieteikumus, ka apliecinātājiestādēm jāiegulda vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes. No 2007. finanšu gada apliecinātājiestādēm atbilstīgi Komisijas pamatnostādnēm būs jāanalizē uz vietas veikto pārbaužu rezultāti un kontroles statistika un jāziņo par tiem. |
| --- | --- |

5.8.

Lai turpmāk uzlabotu pārliecību, ko var gūt no IAKS inspekciju rezultātiem attiecībā uz kontroles sistēmu efektivitāti, Komisija ir īstenojusi Palātas ieteikumus, ka apliecinātājiestādēm jāiegulda vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes. No 2007. finanšu gada apliecinātājiestādēm atbilstīgi Komisijas pamatnostādnēm būs jāanalizē uz vietas veikto pārbaužu rezultāti un kontroles statistika un jāziņo par tiem.

| 5.9. | Saskaņā ar šo statistiku (sk.
  5.2. tabulu
  un
  5.2. grafiku
  ) visās dalībvalstīs kopā kļūdas bija 28,9 % (iepriekšējā gadā – 40 %) platības pieteikumu, kuri pārbaudīti 2005. gadā un uz kuru pamata 2006. finanšu gadā izdarīti maksājumi. Šīs kļūdas veido 1,4 % no platībām, ko bija pārbaudījušas maksājumu aģentūras. ES-15 dalībvalstīs šis pēdējais procentuālais rādītājs no 2,0 % 2004. gadā samazinājās līdz 1,2 % 2005. gadā. Kļūdu līmeņa samazinājums ir saistīts ar vienotā maksājuma shēmas ieviešanu desmit ES-15 dalībvalstīs (11), kur kļūdu līmenis samazinājās līdz 0,7 %, kamēr pārējās piecās tas joprojām ir 1,8 % – tāds pats kā jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.9.

Saskaņā ar šo statistiku (sk.
  5.2. tabulu
  un
  5.2. grafiku
  ) visās dalībvalstīs kopā kļūdas bija 28,9 % (iepriekšējā gadā – 40 %) platības pieteikumu, kuri pārbaudīti 2005. gadā un uz kuru pamata 2006. finanšu gadā izdarīti maksājumi. Šīs kļūdas veido 1,4 % no platībām, ko bija pārbaudījušas maksājumu aģentūras. ES-15 dalībvalstīs šis pēdējais procentuālais rādītājs no 2,0 % 2004. gadā samazinājās līdz 1,2 % 2005. gadā. Kļūdu līmeņa samazinājums ir saistīts ar vienotā maksājuma shēmas ieviešanu desmit ES-15 dalībvalstīs (11), kur kļūdu līmenis samazinājās līdz 0,7 %, kamēr pārējās piecās tas joprojām ir 1,8 % – tāds pats kā jaunajās dalībvalstīs.

| 5.10. | Desmit dalībvalstīs, kas nošķīra visas piemaksas par dzīvniekiem vai daļu šo piemaksu, vēl pārbaudāmo dzīvnieku skaits ir samazinājies par 35-67 % atkarībā no atbalsta shēmas, arī kļūdu līmenis ir ievērojami samazinājies. Lielākajā shēmā, ko piemēro zīdītājgovīm (sk. 
  5.3. tabulu
  un
  5.3. grafiku
  ), dalībvalstis konstatēja, ka 0,7 % dzīvnieku, par kuriem prasīta piemaksa, neeksistē vai arī tie nav atbilstīgi (2004. gadā –1,56 %); attiecībā uz īpašo piemaksu par liellopiem tie bija 1,23 % (2004. gadā –2,53 %), bet attiecībā uz piemaksām par aitām un kazām šis skaitlis bija nokrities no 6,3 % 2004. gadā uz 3,6 %. |
| --- | --- |

5.10.

Desmit dalībvalstīs, kas nošķīra visas piemaksas par dzīvniekiem vai daļu šo piemaksu, vēl pārbaudāmo dzīvnieku skaits ir samazinājies par 35-67 % atkarībā no atbalsta shēmas, arī kļūdu līmenis ir ievērojami samazinājies. Lielākajā shēmā, ko piemēro zīdītājgovīm (sk. 
  5.3. tabulu
  un
  5.3. grafiku
  ), dalībvalstis konstatēja, ka 0,7 % dzīvnieku, par kuriem prasīta piemaksa, neeksistē vai arī tie nav atbilstīgi (2004. gadā –1,56 %); attiecībā uz īpašo piemaksu par liellopiem tie bija 1,23 % (2004. gadā –2,53 %), bet attiecībā uz piemaksām par aitām un kazām šis skaitlis bija nokrities no 6,3 % 2004. gadā uz 3,6 %.

| 5.9.–5.10. | Komisija vēlētos uzsvērt šo pozitīvo tendenci – zemāks kļūdu līmenis platību un dzīvnieku pieteikumos un virsdeklarācijās – un uzskata to par neseno KLP reformu ļoti pozitīvu ietekmi. |
| --- | --- |

5.9.–5.10.

Komisija vēlētos uzsvērt šo pozitīvo tendenci – zemāks kļūdu līmenis platību un dzīvnieku pieteikumos un virsdeklarācijās – un uzskata to par neseno KLP reformu ļoti pozitīvu ietekmi.

5.2. tabula. Platībatkarīgais atbalsts, lopbarības platības un citi laukaugi – 2005. gadā uz vietas pārbaudītie pieteikumi (2006. maksājumu gads)

| Dalībvalstis | Iesniegtie pieteikumi | Pārbaudītie pieteikumi | Pieteikumi ar kļūdām | Izlases veidā pārbaudītie pieteikumi | Izlases veidā pārbaudītie pieteikumi/kļūdas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaits | Platība (ha) | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Platība (ha) | % | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Platība (ha) | % | Skaits | % | Platība (ha) | % | Skaits | % | Platība (ha) | % |
| Beļģija | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Dānija | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Vācija | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Īrija | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Itālija | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luksemburga | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Austrija | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugāle | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Zviedrija | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Apvienotā Karaliste | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| Kopā 2005. g. ES-10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| Kopā 2004. g. ES-10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Grieķija | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Spānija | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Francija | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nīderlande | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Somija | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovēnija | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| Kopā 2005. g. ES-7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| Kopā 2005. g. ES-17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| Kopā 2004. g. ES-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| Kopā 2003. g. ES-15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| Kopā 2002. g. ES-15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Čehija | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Igaunija | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Kipra | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Latvija | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Lietuva | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Ungārija | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Polija | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovākija | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| Kopā 2005. g. ES-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| Kopā 2004. g. ES-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| Kopā 2005. g. ES-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| Kopā 2004. g. ES-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| 1. NB! Attālā uzrāde ietver satelīta izmantošanu vai aerofotografēšanu, lai pārbaudītu IAKS pieteikumus.

  2. NB! N gadā veiktā pārbaude attiecas uz N+1 gadā veiktajiem maksājumiem.

  Avoti: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.
  2006. gada darbības pārskats – ĢD AGRI. |

Dalībvalstis

Iesniegtie pieteikumi

Pārbaudītie pieteikumi

Pieteikumi ar kļūdām

Izlases veidā pārbaudītie pieteikumi

Izlases veidā pārbaudītie pieteikumi/kļūdas

Skaits

Platība (ha)

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Platība (ha)

%

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Platība (ha)

%

Skaits

%

Platība (ha)

%

Skaits

%

Platība (ha)

%

Beļģija

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Dānija

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Vācija

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Īrija

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Itālija

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luksemburga

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Austrija

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugāle

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Zviedrija

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Apvienotā Karaliste

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

Kopā 2005. g. ES-10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

Kopā 2004. g. ES-10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Grieķija

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Spānija

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Francija

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nīderlande

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Somija

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovēnija

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

Kopā 2005. g. ES-7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

Kopā 2005. g. ES-17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

Kopā 2004. g. ES-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

Kopā 2003. g. ES-15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

Kopā 2002. g. ES-15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Čehija

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Igaunija

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Kipra

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Latvija

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Lietuva

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Ungārija

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Polija

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovākija

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

Kopā 2005. g. ES-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

Kopā 2004. g. ES-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

Kopā 2005. g. ES-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

Kopā 2004. g. ES-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

1. NB! Attālā uzrāde ietver satelīta izmantošanu vai aerofotografēšanu, lai pārbaudītu IAKS pieteikumus.

2. NB! N gadā veiktā pārbaude attiecas uz N+1 gadā veiktajiem maksājumiem.

Avoti: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

2006. gada darbības pārskats – ĢD AGRI.

Image

5.3. tabula. IAKS inspekcijas saistībā ar piemaksām par zīdītājgovīm – 2005. gada pārbaužu uz vietas rezultāti (2006. maksājumu gads)

| Dalībvalstis | Dzīvnieku kopskaits | Pārbaudītie un daļēji noraidītie dzīvnieki | Pārbaudītieun noraidītie dzīvnieki | Pārbaudītie dzīvnieki
  (izlases veidā) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieprasītie | Pārbaudītie | % | Skaits | % no pieprasītajiem kopā | Skaits | % no pieprasītajiem kopā | Skaits | % no pārbaudītajiem kopā | % no noraidītajiem kopā | Daļēji noraidītie | Daļēji noraidītie % | Noraidītie | Noraidītie % |
| Beļģija | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Grieķija | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Spānija | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Francija | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nīderlande | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Austrija | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugāle | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Somija | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovēnija | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| ES-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Avoti: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.
  Gada darbības pārskats – ĢD AGRI. |

Dalībvalstis

Dzīvnieku kopskaits

Pārbaudītie un daļēji noraidītie dzīvnieki

Pārbaudītieun noraidītie dzīvnieki

Pārbaudītie dzīvnieki

(izlases veidā)

Pieprasītie

Pārbaudītie

%

Skaits

% no pieprasītajiem kopā

Skaits

% no pieprasītajiem kopā

Skaits

% no pārbaudītajiem kopā

% no noraidītajiem kopā

Daļēji noraidītie

Daļēji noraidītie %

Noraidītie

Noraidītie %

Beļģija

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Grieķija

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Spānija

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Francija

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nīderlande

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Austrija

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugāle

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Somija

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovēnija

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

ES-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Avoti: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

Gada darbības pārskats – ĢD AGRI.

Image

Stāvoklis Grieķijā

| 5.11. | Piekto gadu pēc kārtas ģenerāldirektora deklarācijā ir atruna par nepietiekamu IAKS ieviešanu Grieķijā. Par 2006. gadu Palāta ir apstiprinājusi faktu, ka joprojām nav īstenoti galvenie kontroles mehānismi, proti: pieprasījumu apstrāde, inspekcijas procedūras, vienota dzīvnieku datubāze un zemes gabalu identifikācijas sistēma. Šādos neapmierinošas kontroles apstākļos lauksaimniekiem ir izmaksāti apmēram 850 miljoni EUR gadā. Par 1996.-2005. gada laikposmu Komisija ir ieviesusi korekcijas kopā par 479 miljoniem EUR, kas atbilst apmēram 6 % deklarēto izdevumu. Korekcijas veiktas arī attiecībā uz rozīnēm. |
| --- | --- |

5.11.

Piekto gadu pēc kārtas ģenerāldirektora deklarācijā ir atruna par nepietiekamu IAKS ieviešanu Grieķijā. Par 2006. gadu Palāta ir apstiprinājusi faktu, ka joprojām nav īstenoti galvenie kontroles mehānismi, proti: pieprasījumu apstrāde, inspekcijas procedūras, vienota dzīvnieku datubāze un zemes gabalu identifikācijas sistēma. Šādos neapmierinošas kontroles apstākļos lauksaimniekiem ir izmaksāti apmēram 850 miljoni EUR gadā. Par 1996.-2005. gada laikposmu Komisija ir ieviesusi korekcijas kopā par 479 miljoniem EUR, kas atbilst apmēram 6 % deklarēto izdevumu. Korekcijas veiktas arī attiecībā uz rozīnēm.

| 5.11. | Attiecībā uz 2006. finanšu gadu (2005. pieprasījumu gads) revīzijas apstiprina, ka joprojām pastāv IAKS galveno elementu funkcionēšanas būtiskas nepilnības Grieķijā, piemēram, pieprasījumu procedūra, uz vietas veikto pārbaužu kvalitāte, dzīvnieku datubāzu kvalitāte un jo īpaši zemes gabalu identifikācijas sistēma. |
| --- | --- |

5.11.

Attiecībā uz 2006. finanšu gadu (2005. pieprasījumu gads) revīzijas apstiprina, ka joprojām pastāv IAKS galveno elementu funkcionēšanas būtiskas nepilnības Grieķijā, piemēram, pieprasījumu procedūra, uz vietas veikto pārbaužu kvalitāte, dzīvnieku datubāzu kvalitāte un jo īpaši zemes gabalu identifikācijas sistēma.

Lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, Komisija turpina intensīvu revīzijas programmu un, kamēr nepieciešams, ieviesīs finanšu korekcijas Grieķijai.

Turklāt Komisija cieši pārrauga un uzrauga Grieķijas rīcības plānu, kuru ir sastādījušas Grieķijas iestādes pēc Komisijas skaidri izteikta pieprasījuma un ciešā sadarbībā ar Komisiju, lai novērstu iepriekšminētās nepilnības. Rīcības plānā iekļauti noteikti termiņi dažādo darbību īstenošanai, kurām jādod pirmie rezultāti, sākot no 2007. finanšu gada (2006. pieprasījumu gada).

| 5.12. | Rozīņu atbalsta shēma nosaka audzētājiem minimālo iegūstamo rozīņu daudzumu uz hektāru (t. i., viņiem jāiegūst minimālā raža). Gandrīz viss atbalsts (apmēram 115 miljoni EUR gadā) ir izmaksāts Grieķijā. |
| --- | --- |

5.12.

Rozīņu atbalsta shēma nosaka audzētājiem minimālo iegūstamo rozīņu daudzumu uz hektāru (t. i., viņiem jāiegūst minimālā raža). Gandrīz viss atbalsts (apmēram 115 miljoni EUR gadā) ir izmaksāts Grieķijā.

5.13.

| 5.13. | Palātas veiktajās DAS revīzijās pēdējos gados, kā arī īpašajā revīzijā 2006. gadā ir noskaidrojies, ka kopš 1999. gada Grieķijas valsts iestādes ir nepareizi piemērojušas samazinājumus minimālās ražas prasībām gan bezkauliņu rozīnēm (sultanas), gan mazajām tumšajām bezsēklu rozīnēm (currants), kas aizņem lielāko daļu rozīņu audzēšanas platības. Tikai 2002./2003. gadā, kad nelabvēlīgi laikapstākļi skāra lielāko daļu Grieķijas, šie samazinājumi balstījās uz apdrošināšanas aģentūras veikto kaitējuma novērtējumu un atbilda noteikumiem. Pārējos gados par lielāko daļu samazinājumu lēma valsts iestādes, atsaucoties uz iemesliem, kas nav saistīti ar dabas katastrofām (15). Rezultātā maksājumi ir veikti audzētājiem, kuri nav ievērojuši prasības par minimālo ražu (jo īpaši attiecībā uz bezkauliņu rozīnēm – apmēram 50 % kopējās produkcijas) un kurus nebija skārusi dabas katastrofa. |
| --- | --- |

Palātas veiktajās DAS revīzijās pēdējos gados, kā arī īpašajā revīzijā 2006. gadā ir noskaidrojies, ka kopš 1999. gada Grieķijas valsts iestādes ir nepareizi piemērojušas samazinājumus minimālās ražas prasībām gan bezkauliņu rozīnēm (sultanas), gan mazajām tumšajām bezsēklu rozīnēm (currants), kas aizņem lielāko daļu rozīņu audzēšanas platības. Tikai 2002./2003. gadā, kad nelabvēlīgi laikapstākļi skāra lielāko daļu Grieķijas, šie samazinājumi balstījās uz apdrošināšanas aģentūras veikto kaitējuma novērtējumu un atbilda noteikumiem. Pārējos gados par lielāko daļu samazinājumu lēma valsts iestādes, atsaucoties uz iemesliem, kas nav saistīti ar dabas katastrofām (15). Rezultātā maksājumi ir veikti audzētājiem, kuri nav ievērojuši prasības par minimālo ražu (jo īpaši attiecībā uz bezkauliņu rozīnēm – apmēram 50 % kopējās produkcijas) un kurus nebija skārusi dabas katastrofa.

| 5.13. | Komisija pēdējos gados veica vairākus Grieķijas apmeklējumus attiecībā uz rozīņu atbalsta shēmu un apzinās aprakstītos notikumus. Pašos pēdējos gados Grieķijas iestādes piešķīra vispārējas atkāpes obligāto ražošanas daudzumu vienotu samazinājumu veidā visai Grieķijai, attaisnojot tās ar atsauci uz valsts katastrofām un mazākā mērā – citiem iemesliem. |
| --- | --- |

5.13.

Komisija pēdējos gados veica vairākus Grieķijas apmeklējumus attiecībā uz rozīņu atbalsta shēmu un apzinās aprakstītos notikumus. Pašos pēdējos gados Grieķijas iestādes piešķīra vispārējas atkāpes obligāto ražošanas daudzumu vienotu samazinājumu veidā visai Grieķijai, attaisnojot tās ar atsauci uz valsts katastrofām un mazākā mērā – citiem iemesliem.

Komisija uzskata, ka tas neatbilst Kopienas tiesību aktiem, un tās uz vietas veikto apmeklējumu rezultātā tiek veiktas atbilstīguma procedūras.

| 5.14. | Komisija ir izdarījusi vienotas likmes finanšu korekcijas par kļūdām galvenajos kontroles mehānismos attiecībā uz 1997.-2002. gada laikposmu (40 miljoni EUR). Par pārējiem gadiem korekcijas vēl nav ierosinātas, un Komisija vēl nav noteikusi neatbilstīgo maksājumu apmēru, kas attiecībā uz bezkauliņu rozīnēm varētu būt ievērojams. |
| --- | --- |

5.14.

Komisija ir izdarījusi vienotas likmes finanšu korekcijas par kļūdām galvenajos kontroles mehānismos attiecībā uz 1997.-2002. gada laikposmu (40 miljoni EUR). Par pārējiem gadiem korekcijas vēl nav ierosinātas, un Komisija vēl nav noteikusi neatbilstīgo maksājumu apmēru, kas attiecībā uz bezkauliņu rozīnēm varētu būt ievērojams.

| 5.14. | Tiek veiktas atbilstīguma procedūras attiecībā uz atlikušajiem gadiem, un, ņemot vērā tās integrāciju vienotā maksājuma shēmā no 2008. gada, Komisija plāno ierosināt finanšu korekcijas divos “kopumos” – vienu par gadiem, kas vēl nav koriģēti (t. i., 2003. līdz 2005. gadu) un nepieciešamības gadījumā otru par atlikušo laikposmu, kurā īpaši tiks ņemts vērā, ka pašos pēdējos gados atkāpes no minimālās ražas prasībām acīmredzot nav piešķirtas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

5.14.

Tiek veiktas atbilstīguma procedūras attiecībā uz atlikušajiem gadiem, un, ņemot vērā tās integrāciju vienotā maksājuma shēmā no 2008. gada, Komisija plāno ierosināt finanšu korekcijas divos “kopumos” – vienu par gadiem, kas vēl nav koriģēti (t. i., 2003. līdz 2005. gadu) un nepieciešamības gadījumā otru par atlikušo laikposmu, kurā īpaši tiks ņemts vērā, ka pašos pēdējos gados atkāpes no minimālās ražas prasībām acīmredzot nav piešķirtas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

Vienotā maksājuma shēma (VMS)

Kas tā ir, un kā tā darbojas?

| 5.15. | Saskaņā ar VMS lauksaimniekiem nemaksā pēc audzētās produkcijas veida vai tiem piederošo dzīvnieku skaita (16). Tā vietā pilna atbalsta saņemšanai jārīkojas šādi: |
| --- | --- |

5.15.

Saskaņā ar VMS lauksaimniekiem nemaksā pēc audzētās produkcijas veida vai tiem piederošo dzīvnieku skaita (16). Tā vietā pilna atbalsta saņemšanai jārīkojas šādi:

| a) | jāiesniedz tiesību pieteikums pirmajam gadam (un tajā pašā gadā – (viens) maksājuma pieprasījums kopā ar atbilstīgo hektāru deklarāciju); |
| --- | --- |

a)

jāiesniedz tiesību pieteikums pirmajam gadam (un tajā pašā gadā – (viens) maksājuma pieprasījums kopā ar atbilstīgo hektāru deklarāciju);

| b) | kad tiesības ir noteiktas, jāiesniedz viens pieprasījums (katru gadu), kurā deklarēti visi hektāri, un jo īpaši VMS atbilstīgie hektāri; |
| --- | --- |

b)

kad tiesības ir noteiktas, jāiesniedz viens pieprasījums (katru gadu), kurā deklarēti visi hektāri, un jo īpaši VMS atbilstīgie hektāri;

| c) | lauksaimniekam jāuztur sava zeme labā lauksaimniecības stāvoklī un jāievēro vairākas īpašas prasības attiecībā uz vidi (savstarpēja atbilstība). |
| --- | --- |

c)

lauksaimniekam jāuztur sava zeme labā lauksaimniecības stāvoklī un jāievēro vairākas īpašas prasības attiecībā uz vidi (savstarpēja atbilstība).

5.16.

| 5.16. | Lai atbilstu vienotā maksājuma shēmai, lauksaimniekiem vispirms jāiegūst “tiesības” (17). Valsts iestādes izvēlas vienu no ES tiesību aktos paredzētajiem modeļiem (sk. 
  5.4. tabulu
  ) un aprēķina katra lauksaimnieka “tiesību” skaitu un vērtību. Saskaņā ar vēsturisko modeli katram lauksaimniekam piešķir tiesības, pamatojoties uz vidējo saņemtā atbalsta summu un uz pārskata periodā – no 2000. līdz 2002. gadam – lauksaimniecībā izmantoto platību. Saskaņā ar reģionālo modeli visām reģiona tiesībām ir viena un tā pati vienotā likme, bet fermerim tiesības piešķir par katru pirmajā piemērošanas gadā deklarēto hektāru. Jauktajā modelī apvienots vēsturiskais elements ar vienotu likmi, un, ja modelis ir dinamisks, vēsturiskā daļa katru gadu samazinās, līdz dominē vienotas likmes sistēma. |
| --- | --- |

Lai atbilstu vienotā maksājuma shēmai, lauksaimniekiem vispirms jāiegūst “tiesības” (17). Valsts iestādes izvēlas vienu no ES tiesību aktos paredzētajiem modeļiem (sk. 
  5.4. tabulu
  ) un aprēķina katra lauksaimnieka “tiesību” skaitu un vērtību. Saskaņā ar vēsturisko modeli katram lauksaimniekam piešķir tiesības, pamatojoties uz vidējo saņemtā atbalsta summu un uz pārskata periodā – no 2000. līdz 2002. gadam – lauksaimniecībā izmantoto platību. Saskaņā ar reģionālo modeli visām reģiona tiesībām ir viena un tā pati vienotā likme, bet fermerim tiesības piešķir par katru pirmajā piemērošanas gadā deklarēto hektāru. Jauktajā modelī apvienots vēsturiskais elements ar vienotu likmi, un, ja modelis ir dinamisks, vēsturiskā daļa katru gadu samazinās, līdz dominē vienotas likmes sistēma.

| 5.16. | Saskaņā ar VMS noteikumiem dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība izveidot sistēmu atbilstīgi savām īpašajām vajadzībām un nodomiem. Tas attiecas uz modeļa pamatizvēli, ar ko reģionālais modelis bija iecerēts kā iespēja, lai atkāptos no vēsturiskā modeļa, un uz īpašu noteikumu izveidi par izvēlētā modeļa ieviešanu. |
| --- | --- |

5.16.

Saskaņā ar VMS noteikumiem dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība izveidot sistēmu atbilstīgi savām īpašajām vajadzībām un nodomiem. Tas attiecas uz modeļa pamatizvēli, ar ko reģionālais modelis bija iecerēts kā iespēja, lai atkāptos no vēsturiskā modeļa, un uz īpašu noteikumu izveidi par izvēlētā modeļa ieviešanu.

5.4. tabula – VMS modeļi, ko pieņēmušas revidētās dalībvalstis

| Dalībvalstis | Piemērotais modelis | ES tiešo maksājumu saņēmēji 2004. pieprasījumu gadā (18) | VMS pieteikumi, kas iesniegti 2005. gadā (19) | 2005. gads % no 2004. gada (noapaļojot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaits | Platība
  (1 000 ha) | Skaits (20) | Platība
  (1 000 ha) (21) | Skaits
  (%) | Platība (%) |
| Dānija | Jauktais dinam. | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Vācija | Jauktais dinam. | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luksemburga | Jauktais statisk. | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Zviedrija | Jauktais statisk. | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Apvienotā Karaliste |
| AK – Anglija | Jauktais dinam. | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| AK – Skotija | Vēsturiskais | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| AK – Velsa | Vēsturiskais | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| AK – Ziemeļīrija | Jauktais statisk. | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Kopā | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Dalībvalstis

Piemērotais modelis

ES tiešo maksājumu saņēmēji 2004. pieprasījumu gadā (18)

VMS pieteikumi, kas iesniegti 2005. gadā (19)

2005. gads % no 2004. gada (noapaļojot)

Skaits

Platība

(1 000 ha)

Skaits (20)

Platība

(1 000 ha) (21)

Skaits

(%)

Platība (%)

Dānija

Jauktais dinam.

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Vācija

Jauktais dinam.

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luksemburga

Jauktais statisk.

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Zviedrija

Jauktais statisk.

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Apvienotā Karaliste

AK – Anglija

Jauktais dinam.

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

AK – Skotija

Vēsturiskais

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

AK – Velsa

Vēsturiskais

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

AK – Ziemeļīrija

Jauktais statisk.

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Kopā

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | Dalībvalstīm jāizveido valsts rezerve (22), no kuras tā piešķir tiesības jaunajiem lauksaimniekiem vai lauksaimniekiem, kuriem ir īpaši apstākļi vai kurus skārušas pārstrukturēšanas vai attīstības programmas. |
| --- | --- |

5.17.

Dalībvalstīm jāizveido valsts rezerve (22), no kuras tā piešķir tiesības jaunajiem lauksaimniekiem vai lauksaimniekiem, kuriem ir īpaši apstākļi vai kurus skārušas pārstrukturēšanas vai attīstības programmas.

Revīzijas mērķi

| 5.18. | Palāta revidēja tiesību noteikšanas sistēmas 10 dalībvalstīs (23), kuras 2005. gadā ieviesa VMS (maksājumi 2006. gadā, budžeta griesti 15 088 miljoni EUR (24) – 27 % no kopējiem lauksaimniecības izdevumiem) (25). |
| --- | --- |

5.18.

Palāta revidēja tiesību noteikšanas sistēmas 10 dalībvalstīs (23), kuras 2005. gadā ieviesa VMS (maksājumi 2006. gadā, budžeta griesti 15 088 miljoni EUR (24) – 27 % no kopējiem lauksaimniecības izdevumiem) (25).

Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai:

| a) | valstu noteikumi, ko pieņēmušas dalībvalstis, atbilst ES tiesību aktiem, un vai tiesības ir pareizi aprēķinātas; |
| --- | --- |

a)

valstu noteikumi, ko pieņēmušas dalībvalstis, atbilst ES tiesību aktiem, un vai tiesības ir pareizi aprēķinātas;

| b) | dalībvalstis ir ieviesušas atbilstīgas administratīvās procedūras un uzticamu iekšējo kontroli pareizai, pilnīgai un precīzai maksājumu tiesību noteikšanai un pārvaldībai; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis ir ieviesušas atbilstīgas administratīvās procedūras un uzticamu iekšējo kontroli pareizai, pilnīgai un precīzai maksājumu tiesību noteikšanai un pārvaldībai;

| c) | dalībvalstis ir ieviesušas uzticamu pārvaldības un kontroles sistēmu VMS pieprasījumu apstrādei (26). |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis ir ieviesušas uzticamu pārvaldības un kontroles sistēmu VMS pieprasījumu apstrādei (26).

Tiesību aprēķināšana un piešķiršana

| 5.19. | Pareizu VMS maksājumu priekšnoteikums ir pareiza tiesību aprēķināšana un piešķiršana. Nepareizi noteiktas tiesības var novest pie pārmaksāšanas vai nepietiekamiem maksājumiem pirmajā gadā un arī turpmāk, ja tas netiek atklāts. |
| --- | --- |

5.19.

Pareizu VMS maksājumu priekšnoteikums ir pareiza tiesību aprēķināšana un piešķiršana. Nepareizi noteiktas tiesības var novest pie pārmaksāšanas vai nepietiekamiem maksājumiem pirmajā gadā un arī turpmāk, ja tas netiek atklāts.

Neatbilstība noteikumiem

Desmit mēnešu noteikums

| 5.20. | Kopienas tiesību aktos ir prasība, lai zeme, kas deklarēta vienotā maksājuma shēmai, būtu prasītāja rīcībā katru gadu vismaz 10 mēnešus. Neievērojot to, Apvienotajā Karalistē tiesības saskaņā ar VMS bija piešķirtas un atbalsts izmaksāts zemes īpašniekiem, kuri nenodarbojās ar lauksaimniecību un kuri lielāko daļu gada savu zemi iznomāja, tādējādi neatbilstot prasībām. Piemēram, Ziemeļīrijā šādiem zemes īpašniekiem bija piešķirts vairāk nekā 176 000 tiesību (13,8 miljonu EUR vērtībā) (27). |
| --- | --- |

5.20.

Kopienas tiesību aktos ir prasība, lai zeme, kas deklarēta vienotā maksājuma shēmai, būtu prasītāja rīcībā katru gadu vismaz 10 mēnešus. Neievērojot to, Apvienotajā Karalistē tiesības saskaņā ar VMS bija piešķirtas un atbalsts izmaksāts zemes īpašniekiem, kuri nenodarbojās ar lauksaimniecību un kuri lielāko daļu gada savu zemi iznomāja, tādējādi neatbilstot prasībām. Piemēram, Ziemeļīrijā šādiem zemes īpašniekiem bija piešķirts vairāk nekā 176 000 tiesību (13,8 miljonu EUR vērtībā) (27).

| 5.20. | Jāņem vērā nošķiršanas vispārīgais jēdziens. |
| --- | --- |

5.20.

Jāņem vērā nošķiršanas vispārīgais jēdziens.

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 33. pantā noteikts, ka tikai minētās regulas 2. pantā definētajiem lauksaimniekiem ir pieeja vienotā maksājuma shēmai.

Saskaņā ar reģionālo modeli, kas pieņemts kā atkāpe no vēsturiskā modeļa pēc vairāku dalībvalstu lūguma, ir atļauts veikt maksājumu, pamatojoties uz visu lauksaimniecisko platību, kas deklarēta pirmajā piemērošanas gadā; šis paplašinājums attiecās galvenokārt uz ganībām, kā arī augļiem un dārzeņiem. Patiešām, šis modelis nozīmē, ka jauni saņēmēji, kas iepriekš nesaņēma tiešu atbalstu, ieguva tiesības uz to, ja, cita starpā, to rīcībā ir platība, ja piemēro labu lauksaimniecības un vides stāvokli un ja viņi uz tās veic lauksaimniecisku darbību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. pantā doto definīciju. Tie var būt zemes īpašnieki, bet tikai tad, ja viņi veic lauksaimniecisku darbību.

Patiešām, pretendenta zemei ir jābūt deklarētai viņa rīcībā vismaz 10 mēnešus. Ja Palātas aprakstītajos gadījumos zeme ir zemes īpašnieka rīcībā mazāk nekā 10 mēnešus, tai nepienākas atbalsts. Komisija veiks pasākumus ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

| 5.21. | Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka atkarībā no nomas līguma noteikumiem zemes īpašniekiem var būt tiesības uz VMS un/vai lauku attīstības atbalstu par zemi, ko tie iznomā un ko apstrādā nomnieks. Tomēr saskaņā ar ES tiesību aktiem tikai lauksaimnieks, t. i., persona, kurai pieder zeme un kura uz šīs zemes veic lauksaimniecisku darbību, ir tiesīgs uz VMS maksājumiem un lauku attīstības atbalstu. |
| --- | --- |

5.21.

Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka atkarībā no nomas līguma noteikumiem zemes īpašniekiem var būt tiesības uz VMS un/vai lauku attīstības atbalstu par zemi, ko tie iznomā un ko apstrādā nomnieks. Tomēr saskaņā ar ES tiesību aktiem tikai lauksaimnieks, t. i., persona, kurai pieder zeme un kura uz šīs zemes veic lauksaimniecisku darbību, ir tiesīgs uz VMS maksājumiem un lauku attīstības atbalstu.

| 5.21. | Komisija piekrīt Palātas veiktajai attiecīgo ES tiesību aktu interpretācijai. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija piekrīt Palātas veiktajai attiecīgo ES tiesību aktu interpretācijai.

Viens atbilstīguma nosacījums ir lauksaimnieciskas darbības veikšana.

Dalībvalstīm ir jānorāda, kuri tiek uzskatīti par aktīviem lauksaimniekiem (kuriem ir tiesības uz atbalstu). Ja zemes īpašnieks uzņemas lauksaimnieciskās darbības ekonomisko risku, nav izslēgts uzskatīt viņu par personu, kas “veic lauksaimniecisku darbību”.

Tiesību konsolidēšana

| 5.22. | ES tiesību akti paredz noteikt pamatsummas lauksaimniekiem teritorijās, uz kurām attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar publisko intervenci tādēļ, lai novērstu zemes pamešanu un/vai lai kompensētu lauksaimniekam īpašas neērtības šajos zemes apgabalos. Ja lauksaimnieks ir zaudējis zemi šādā veidā un vairs nespēj izmantot visas savas tiesības, tās var konsolidēt, t. i., apmainīt pret mazāku skaitu ar lielāku vērtību. |
| --- | --- |

5.22.

ES tiesību akti paredz noteikt pamatsummas lauksaimniekiem teritorijās, uz kurām attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas saistībā ar publisko intervenci tādēļ, lai novērstu zemes pamešanu un/vai lai kompensētu lauksaimniekam īpašas neērtības šajos zemes apgabalos. Ja lauksaimnieks ir zaudējis zemi šādā veidā un vairs nespēj izmantot visas savas tiesības, tās var konsolidēt, t. i., apmainīt pret mazāku skaitu ar lielāku vērtību.

5.23.

| 5.23. | Dažas dalībvalstis, dalībvalstu teritorijas (Austrija, Īrija, Velsa un Skotija) neievēroja ES tiesību aktus. Tās šo noteikumu attiecināja uz visiem gadījumiem (28), kad lauksaimniekam 2005. gadā bija mazāk hektāru nekā tiesību. Konsolidēšana bija piešķirta, lai lauksaimnieka pamatsummu koncentrētu uz tiesību skaitu, kas atbilst piederošo hektāru skaitam, un attiecīgi, lai ļautu lauksaimniekam aktivizēt visas viņa tiesības. Velsa un Skotija piemēroja šo nepareizo konsolidācijas veidu tikai pirmajā VMS gadā, tomēr to turpināja darīt Austrija un Īrija. 2005. gadā šādi konsolidēja vairāk nekā 200 000 ha. Ietekmi lēš ap 60 miljoniem EUR gadā (29). |
| --- | --- |

Dažas dalībvalstis, dalībvalstu teritorijas (Austrija, Īrija, Velsa un Skotija) neievēroja ES tiesību aktus. Tās šo noteikumu attiecināja uz visiem gadījumiem (28), kad lauksaimniekam 2005. gadā bija mazāk hektāru nekā tiesību. Konsolidēšana bija piešķirta, lai lauksaimnieka pamatsummu koncentrētu uz tiesību skaitu, kas atbilst piederošo hektāru skaitam, un attiecīgi, lai ļautu lauksaimniekam aktivizēt visas viņa tiesības. Velsa un Skotija piemēroja šo nepareizo konsolidācijas veidu tikai pirmajā VMS gadā, tomēr to turpināja darīt Austrija un Īrija. 2005. gadā šādi konsolidēja vairāk nekā 200 000 ha. Ietekmi lēš ap 60 miljoniem EUR gadā (29).

| 5.23. | Komisija jau ir konstatējusi Palātas aprakstīto praksi un veic tās pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību. |
| --- | --- |

5.23.

Komisija jau ir konstatējusi Palātas aprakstīto praksi un veic tās pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

| 5.24. | Ziemeļīrijā un Anglijā, kuras piemēroja jaukto modeli, konsolidācijas sekas radās tad, kad pretēji Kopienas noteikumiem (30) bija atļauts lauksaimniekiem ierobežot tiesību piešķiršanu līdz daļai no atbilstīgās platības, kas deklarēta 2005. gada pieteikumā. Tas ļāva lauksaimniekiem viņu vēsturisko pamatsummu attiecināt uz mazāku skaitu hektāru, t. i., viņiem piešķīra mazāk tiesību ar lielākām vērtībām, un ļāva zemes īpašniekiem pieprasīt tiesības savā vārdā par zemi, kas iznomāta lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

5.24.

Ziemeļīrijā un Anglijā, kuras piemēroja jaukto modeli, konsolidācijas sekas radās tad, kad pretēji Kopienas noteikumiem (30) bija atļauts lauksaimniekiem ierobežot tiesību piešķiršanu līdz daļai no atbilstīgās platības, kas deklarēta 2005. gada pieteikumā. Tas ļāva lauksaimniekiem viņu vēsturisko pamatsummu attiecināt uz mazāku skaitu hektāru, t. i., viņiem piešķīra mazāk tiesību ar lielākām vērtībām, un ļāva zemes īpašniekiem pieprasīt tiesības savā vārdā par zemi, kas iznomāta lauksaimniekiem.

| 5.24. | Šā jautājuma pēcpārbaudi veiks ar atbilstīguma procedūru palīdzību. |
| --- | --- |

5.24.

Šā jautājuma pēcpārbaudi veiks ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Jauni saņēmēji

| 5.25. | ES tiesību akti (31) paredz, ka VMS ir pieejama lauksaimniekam, kas ir fiziska vai juridiska persona, kuras saimniecība atrodas Kopienā un kura nodarbojas ar lauksaimniecību – ar ražošanu, dzīvnieku audzēšanu vai lauksaimniecības produktu audzēšanu vai uztur zemi labā lauksamniecības un vides stāvoklī. |
| --- | --- |

5.25.

ES tiesību akti (31) paredz, ka VMS ir pieejama lauksaimniekam, kas ir fiziska vai juridiska persona, kuras saimniecība atrodas Kopienā un kura nodarbojas ar lauksaimniecību – ar ražošanu, dzīvnieku audzēšanu vai lauksaimniecības produktu audzēšanu vai uztur zemi labā lauksamniecības un vides stāvoklī.

5.26.

| 5.26. | Lai gan prasītāji var pretendēt uz VMS tikai ar to, ka uztur savu zemi labā lauksamniecības un vides stāvoklī, pieteikumu pieņemšanas nosacījumus par labu lauksaimniecības un vides stāvokli Kopienā nepiemēroja vienādi. Piemēram, Luksemburga pieņēma tiesību pieteikumus tikai no tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri faktiski vadīja lauksaimniecību ar visām mašīnām un aprīkojumu, kas vajadzīgs neatkarīgai pārvaldībai. Visas pārējās dalībvalstis, kas piemēroja reģionālo vai jaukto modeli, pieņēma pieprasījumus no zemes īpašniekiem, kuri apņēmās uzturēt vai bija uzturējuši savu zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, pat ja tiem nebija lauksaimniecības mašīnu un aprīkojuma. |
| --- | --- |

Lai gan prasītāji var pretendēt uz VMS tikai ar to, ka uztur savu zemi labā lauksamniecības un vides stāvoklī, pieteikumu pieņemšanas nosacījumus par labu lauksaimniecības un vides stāvokli Kopienā nepiemēroja vienādi. Piemēram, Luksemburga pieņēma tiesību pieteikumus tikai no tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuri faktiski vadīja lauksaimniecību ar visām mašīnām un aprīkojumu, kas vajadzīgs neatkarīgai pārvaldībai. Visas pārējās dalībvalstis, kas piemēroja reģionālo vai jaukto modeli, pieņēma pieprasījumus no zemes īpašniekiem, kuri apņēmās uzturēt vai bija uzturējuši savu zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, pat ja tiem nebija lauksaimniecības mašīnu un aprīkojuma.

| 5.26. | Piemērojot subsidiaritātes principu, laba lauksaimniecības un vides stāvokļa konkrētā īstenošana ir dalībvalstu kompetencē. Tādējādi ES nav vienotas īstenošanas. Luksemburga ir izvēlējusies stingrākus noteikumus, ko tā uzskatīja par piemērotiem, bet tie nav obligāti citām dalībvalstīm. Komisija neiebilst pret šādu risinājumu. |
| --- | --- |

5.26.

Piemērojot subsidiaritātes principu, laba lauksaimniecības un vides stāvokļa konkrētā īstenošana ir dalībvalstu kompetencē. Tādējādi ES nav vienotas īstenošanas. Luksemburga ir izvēlējusies stingrākus noteikumus, ko tā uzskatīja par piemērotiem, bet tie nav obligāti citām dalībvalstīm. Komisija neiebilst pret šādu risinājumu.

| 5.27. | 5.4. tabulā
  parādīts, ka tiešā atbalsta saņēmēju skaits ir ievērojami palielinājies. Būtisku hektāru, par kuriem izmaksāts tiešais atbalsts, un saņēmēju skaita pieaugumu izraisījis jo īpaši reģionālais modelis, saskaņā ar kuru visas pļavas un augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā zeme kļuva atbilstīga VMS. Palāta atzīmēja, ka starp saņēmējiem ir arī dzelzceļa sabiedrības (Anglijā), jāšanas/zirgaudzēšanas klubi (Vācijā un Zviedrijā) un golfa/atpūtas klubi un pilsētu padomes (Dānijā un Anglijā). |
| --- | --- |

5.27.

5.4. tabulā
  parādīts, ka tiešā atbalsta saņēmēju skaits ir ievērojami palielinājies. Būtisku hektāru, par kuriem izmaksāts tiešais atbalsts, un saņēmēju skaita pieaugumu izraisījis jo īpaši reģionālais modelis, saskaņā ar kuru visas pļavas un augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā zeme kļuva atbilstīga VMS. Palāta atzīmēja, ka starp saņēmējiem ir arī dzelzceļa sabiedrības (Anglijā), jāšanas/zirgaudzēšanas klubi (Vācijā un Zviedrijā) un golfa/atpūtas klubi un pilsētu padomes (Dānijā un Anglijā).

| 5.27. | Saņēmējam ir jāizpilda tiesību piešķiršanas kritēriji. Lai pēc tam aktivizētu tiesības, viņa rīcībā ir jābūt atbilstīgai lauksaimniecības zemei un jāveic uz tās lauksaimnieciska darbība. Ja fiziska vai juridiska persona atbilst visiem atbilstīguma nosacījumiem attiecībā uz viņas rīcībā esošo deklarēto zemi, viņa ir atbilstīga. Golfa klubi kā tādi nav atbilstīgi. Tāpat ir skaidrs, ka, piemēram, ir izslēgta platība, ko izmanto golfa spēlēšanai vai citiem atpūtas veidiem, un ka atbilstīgas ir tikai platības, kuras izmanto lauksaimnieciskai darbībai. Komisija veic Palātas konstatēto gadījumu pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

5.27.

Saņēmējam ir jāizpilda tiesību piešķiršanas kritēriji. Lai pēc tam aktivizētu tiesības, viņa rīcībā ir jābūt atbilstīgai lauksaimniecības zemei un jāveic uz tās lauksaimnieciska darbība. Ja fiziska vai juridiska persona atbilst visiem atbilstīguma nosacījumiem attiecībā uz viņas rīcībā esošo deklarēto zemi, viņa ir atbilstīga. Golfa klubi kā tādi nav atbilstīgi. Tāpat ir skaidrs, ka, piemēram, ir izslēgta platība, ko izmanto golfa spēlēšanai vai citiem atpūtas veidiem, un ka atbilstīgas ir tikai platības, kuras izmanto lauksaimnieciskai darbībai. Komisija veic Palātas konstatēto gadījumu pēcpārbaudi.

VMS blakusiedarbība

| 5.28. | Tiesības, kas piešķirtas zemes īpašniekiem, kuri nenodarbojas ar lauksaimniecību, saskaņā ar jaukto modeli pamatojas vienīgi uz VMS vienotas likmes reģionālo elementu. Modeļa dinamiskajā variantā tiesību vērtība sākumā ir zema, bet dinamiskās fāzes beigās šīm tiesībām ir daudz lielāka vērtība – iznākumā visām tiesībām ir viena vērtība. Būs jūtama ievērojama ES tiešā atbalsta pārdales ietekme no tiem, kas faktiski nodarbojas ar lauksaimniecību, uz zemes īpašniekiem, kuru tiesību vērtība pieaugs četrkārtīgi (Dānijā un Vācijā) vai desmitkārtīgi (Anglijā). Anglijā tiesību vienotās likmes elementa vērtība 2005. gadā bija 28,20 EUR/ha, bet visu tiesību vērtība 2012. gadā būs apmēram 280 EUR/ha (32). |
| --- | --- |

5.28.

Tiesības, kas piešķirtas zemes īpašniekiem, kuri nenodarbojas ar lauksaimniecību, saskaņā ar jaukto modeli pamatojas vienīgi uz VMS vienotas likmes reģionālo elementu. Modeļa dinamiskajā variantā tiesību vērtība sākumā ir zema, bet dinamiskās fāzes beigās šīm tiesībām ir daudz lielāka vērtība – iznākumā visām tiesībām ir viena vērtība. Būs jūtama ievērojama ES tiešā atbalsta pārdales ietekme no tiem, kas faktiski nodarbojas ar lauksaimniecību, uz zemes īpašniekiem, kuru tiesību vērtība pieaugs četrkārtīgi (Dānijā un Vācijā) vai desmitkārtīgi (Anglijā). Anglijā tiesību vienotās likmes elementa vērtība 2005. gadā bija 28,20 EUR/ha, bet visu tiesību vērtība 2012. gadā būs apmēram 280 EUR/ha (32).

| 5.28. | Sk. arī Komisijas atbildi uz 5.20. punktu par reģionālā modeļa jēdzienu un tā nozīmi saglabāšanas nolūkā. |
| --- | --- |

5.28.

Sk. arī Komisijas atbildi uz 5.20. punktu par reģionālā modeļa jēdzienu un tā nozīmi saglabāšanas nolūkā.

Pirmkārt, modeļa izvēli veic dalībvalsts. Šeit aprakstītais modelis ietver arī pārdales ietekmi, jo vienotas likmes maksājuma nolūkā visai atbilstīgai lauksaimnieciskai platībai 1) tvērumu paplašina uz to platību, kas iepriekš nesaņēma atbalstu, 2) (paplašinātajai) platībai pievieno un vienlīdzīgi sadala dažas atsevišķās vēsturiskās tiesības (kas atšķiras starp saņēmējiem un par hektāru).

Juridiska vai fiziska persona, kas atbilda atbilstīguma nosacījumam, bija tiesīga saņemt vienoto maksājumu.

Pārdalīšana

| 5.29. | Dalībvalstis var piemērot tā saukto virspeļņas klauzulu (33), ar kuru lauksaimnieks, kas ir pārdevis vai uz sešiem vai vairāk gadiem iznomājis visu savu saimniecību vai daļu no tās pārskata periodā vai pēc tā, saglabā virkni tiesību, kuras viņam pienākas, pamatojoties uz pārskata periodā (34) saņemto atbalstu, kas samazināts par līdz pat 90 %. Šos atvilkumus ieskaita atpakaļ valsts rezervē. Tikai Beļģija, Dānija, Itālija, Luksemburga un Zviedrija izvēlas piemērot šo klauzulu (35). Pārējās dalībvalstīs lauksaimniekiem ir atļauts paturēt visas virspeļņas tiesības. Virspeļņas klauzula ir ne tikai palielinājusi visu lauksaimnieku iemaksu likmi valsts rezervē, bet arī izraisījusi nevienlīdzīgu attieksmi pret ES lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

5.29.

Dalībvalstis var piemērot tā saukto virspeļņas klauzulu (33), ar kuru lauksaimnieks, kas ir pārdevis vai uz sešiem vai vairāk gadiem iznomājis visu savu saimniecību vai daļu no tās pārskata periodā vai pēc tā, saglabā virkni tiesību, kuras viņam pienākas, pamatojoties uz pārskata periodā (34) saņemto atbalstu, kas samazināts par līdz pat 90 %. Šos atvilkumus ieskaita atpakaļ valsts rezervē. Tikai Beļģija, Dānija, Itālija, Luksemburga un Zviedrija izvēlas piemērot šo klauzulu (35). Pārējās dalībvalstīs lauksaimniekiem ir atļauts paturēt visas virspeļņas tiesības. Virspeļņas klauzula ir ne tikai palielinājusi visu lauksaimnieku iemaksu likmi valsts rezervē, bet arī izraisījusi nevienlīdzīgu attieksmi pret ES lauksaimniekiem.

| 5.29. | Dalībvalstīm patiešām ir izvēle noteiktos apstākļos nodot tiesības valsts rezervei. Četras dalībvalstis izmantoja šo iespēju, turpretim citas to neizmantoja. |
| --- | --- |

5.29.

Dalībvalstīm patiešām ir izvēle noteiktos apstākļos nodot tiesības valsts rezervei. Četras dalībvalstis izmantoja šo iespēju, turpretim citas to neizmantoja.

Ja izvēlas šo iespēju, ir jāpiemēro noteikti nosacījumi (sal. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 9. punktu un Regulas (EK) Nr. 795/2004 10. pantu). Virspeļņas klauzula dalībvalstīm ir fakultatīva. Virspeļņas gadījumus bieži būtiski samazināja privāta līguma klauzulas, jo pārdevējiem nav iespējams aktivizēt tiesības bez zemes.

| 5.30. | Palāta ir konstatējusi, ka piešķīrumi saskaņā ar jauno lauksaimnieku un ieguldījumu shēmām ir radījuši būtiski pārmērīgu virspeļņu gan līdz virspeļņas klauzulā noteiktajām robežām, gan tās pārsniedzot. |
| --- | --- |

5.30.

Palāta ir konstatējusi, ka piešķīrumi saskaņā ar jauno lauksaimnieku un ieguldījumu shēmām ir radījuši būtiski pārmērīgu virspeļņu gan līdz virspeļņas klauzulā noteiktajām robežām, gan tās pārsniedzot.

5.31.

| 5.31. | ES tiesību akti (36) atļauj dalībvalstīm piešķirt pamatsummas no valsts rezerves jaunajiem lauksaimniekiem (37), kuri sāk nodarboties ar lauksaimniecību pēc pārskata perioda. Skotijā vairākiem jaunajiem lauksaimniekiem bija piešķirtas tiesības, lai gan pieteikuma iesniedzējs neatbilda jauno lauksaimnieku shēmas kritērijiem (38). Vienā gadījumā lauksaimnieks A 2004. gada maijā pārņēma saimniecību, par kuru iepriekšējam lauksaimniekam B bija piešķirtas 602 tiesības, kuru vērtība 2005. gadā bija EUR 287 000. Lauksaimnieks A sekmīgi pierādīja atbilstību valsts rezerves jauno lauksaimnieku shēmai un saņēma savas tiesības, kuru vērtība bija EUR 111 000 un kuras viņam tika pilnībā izmaksātas 2005. gadā. Lauksaimnieks B no savām 602 tiesībām deklarēja 410 tiesības (39) par 410 ha nelīdzenas ganību zemes, kuru viņš nomāja vairāk nekā 300 km attālumā Skotijas augstienē (40) un uz kuras viņš turēja 85 aitas. Par šo jauno lauksaimniecības darbību 2005. gadā viņam samaksāja EUR 182 000. Abi lauksaimnieki A un B bija juridiskas personas, kas līdz 2004. gada martam kopīgi bija vadījuši minēto saimniecību. |
| --- | --- |

ES tiesību akti (36) atļauj dalībvalstīm piešķirt pamatsummas no valsts rezerves jaunajiem lauksaimniekiem (37), kuri sāk nodarboties ar lauksaimniecību pēc pārskata perioda. Skotijā vairākiem jaunajiem lauksaimniekiem bija piešķirtas tiesības, lai gan pieteikuma iesniedzējs neatbilda jauno lauksaimnieku shēmas kritērijiem (38). Vienā gadījumā lauksaimnieks A 2004. gada maijā pārņēma saimniecību, par kuru iepriekšējam lauksaimniekam B bija piešķirtas 602 tiesības, kuru vērtība 2005. gadā bija EUR 287 000. Lauksaimnieks A sekmīgi pierādīja atbilstību valsts rezerves jauno lauksaimnieku shēmai un saņēma savas tiesības, kuru vērtība bija EUR 111 000 un kuras viņam tika pilnībā izmaksātas 2005. gadā. Lauksaimnieks B no savām 602 tiesībām deklarēja 410 tiesības (39) par 410 ha nelīdzenas ganību zemes, kuru viņš nomāja vairāk nekā 300 km attālumā Skotijas augstienē (40) un uz kuras viņš turēja 85 aitas. Par šo jauno lauksaimniecības darbību 2005. gadā viņam samaksāja EUR 182 000. Abi lauksaimnieki A un B bija juridiskas personas, kas līdz 2004. gada martam kopīgi bija vadījuši minēto saimniecību.

| 5.31. | Kā aprakstīts, A lauksaimnieks nebija uzskatāms par jaunu lauksaimnieku, tādēļ ir jāpārbauda piešķīrums no valsts rezerves. |
| --- | --- |

5.31.

Kā aprakstīts, A lauksaimnieks nebija uzskatāms par jaunu lauksaimnieku, tādēļ ir jāpārbauda piešķīrums no valsts rezerves.

Aprakstītās prakses pēcpārbaudi veic ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

| 5.32. | Ar vienkāršu saimniecības nodošanu ģimenes locekļu starpā pārskata perioda laikā vai pēc tā pietika, lai palielinātu saimniecībai piešķirto tiesību skaitu un vērtību. Īrijā lauksaimnieks, kurš 2002. gadā beidza nodarboties ar lauksaimniecību, iznomāja savu saimniecību dēlam. Tēvam bija piešķirtas EUR 38 000 vērtas tiesības, pamatojoties uz 2000. un 2001. gadā izmaksāto piemaksu. Viņa dēlu atzina par jaunu lauksaimnieku, un viņam piešķīra EUR 87 000 vērtas tiesības, pamatojoties uz 2002. gadā izmaksātajām piemaksām. 2005. gadā tēvs bez atlīdzības nodeva savu zemi un tiesības dēlam, kuram beigās piederēja EUR 125 000 vērtas tiesības. Ja nodošana nebūtu notikusi, saimniecībai būtu piešķirtas EUR 67 800 vērtas tiesības. |
| --- | --- |

5.32.

Ar vienkāršu saimniecības nodošanu ģimenes locekļu starpā pārskata perioda laikā vai pēc tā pietika, lai palielinātu saimniecībai piešķirto tiesību skaitu un vērtību. Īrijā lauksaimnieks, kurš 2002. gadā beidza nodarboties ar lauksaimniecību, iznomāja savu saimniecību dēlam. Tēvam bija piešķirtas EUR 38 000 vērtas tiesības, pamatojoties uz 2000. un 2001. gadā izmaksāto piemaksu. Viņa dēlu atzina par jaunu lauksaimnieku, un viņam piešķīra EUR 87 000 vērtas tiesības, pamatojoties uz 2002. gadā izmaksātajām piemaksām. 2005. gadā tēvs bez atlīdzības nodeva savu zemi un tiesības dēlam, kuram beigās piederēja EUR 125 000 vērtas tiesības. Ja nodošana nebūtu notikusi, saimniecībai būtu piešķirtas EUR 67 800 vērtas tiesības.

| 5.32. | Ja nodošana notika pārskata perioda laikā, tas pats zemes gabals radīs divu veidu tiesības. Situācija rodas pārskata perioda (2000.–2002. gads) nepilnīguma rezultātā tēvam un dēlam, kura laikā abiem varēja būt tiesības uz to pašu platību. |
| --- | --- |

5.32.

Ja nodošana notika pārskata perioda laikā, tas pats zemes gabals radīs divu veidu tiesības. Situācija rodas pārskata perioda (2000.–2002. gads) nepilnīguma rezultātā tēvam un dēlam, kura laikā abiem varēja būt tiesības uz to pašu platību.

Aprakstītās prakses pēcpārbaudi veic ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Tiesību palielināšanās pēc ieguldījumiem

| 5.33. | Tiesības no valsts rezerves var piešķirt lauksaimniekiem, kuri ieguldījuši līdzekļus ražošanā vai nopirkuši zemi. Skotijā piešķīrums par ieguldījumu neatbilda faktiskajam ieguldījumam. Piemēram, viens lauksaimnieks bija nopircis 1 802 ha zemes, kas atradās īpaši nelabvēlīgā teritorijā, bet ieguldījuma piešķīrums tika aprēķināts, pamatojoties uz pārējās zemes daudz augstāko reģionāli vidējo vērtību. Viņš saņēma tiesības EUR 417 966 vērtībā. Ziemeļīrijā kādam lauksaimniekiem bija piešķirtas tiesības EUR 109 000 vērtībā. Pēc pārskata perioda viņš pārvietoja vairāk nekā 600 liellopu uz saimniecību, kas piederēja ģimenes loceklim, kuram saskaņā ar ieguldījumu shēmu par tiem pašiem dzīvniekiem piešķīra EUR 140 000. |
| --- | --- |

5.33.

Tiesības no valsts rezerves var piešķirt lauksaimniekiem, kuri ieguldījuši līdzekļus ražošanā vai nopirkuši zemi. Skotijā piešķīrums par ieguldījumu neatbilda faktiskajam ieguldījumam. Piemēram, viens lauksaimnieks bija nopircis 1 802 ha zemes, kas atradās īpaši nelabvēlīgā teritorijā, bet ieguldījuma piešķīrums tika aprēķināts, pamatojoties uz pārējās zemes daudz augstāko reģionāli vidējo vērtību. Viņš saņēma tiesības EUR 417 966 vērtībā. Ziemeļīrijā kādam lauksaimniekiem bija piešķirtas tiesības EUR 109 000 vērtībā. Pēc pārskata perioda viņš pārvietoja vairāk nekā 600 liellopu uz saimniecību, kas piederēja ģimenes loceklim, kuram saskaņā ar ieguldījumu shēmu par tiem pašiem dzīvniekiem piešķīra EUR 140 000.

| 5.33. | Dalībvalstīm ir novērtējuma rezerve, īstenojot ieguldījumu klauzulu tiesību piešķiršanai. Tomēr maksājuma tiesību piešķiršanai ir jābūt balstītai uz objektīviem kritērijiem un jānodrošina vienlīdzīga attieksme starp lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

5.33.

Dalībvalstīm ir novērtējuma rezerve, īstenojot ieguldījumu klauzulu tiesību piešķiršanai. Tomēr maksājuma tiesību piešķiršanai ir jābūt balstītai uz objektīviem kritērijiem un jānodrošina vienlīdzīga attieksme starp lauksaimniekiem.

Aprakstītās prakses pēcpārbaudi veic ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

| 5.34. | Līdz 2003. gada vidum plašai sabiedrībai bija kļuvusi zināma informācija par reformu, tostarp par shēmām, kas paredz piešķīrumus investoriem. Apvienotajā Karalistē 10 % ienākumu pieaugumu uzskata par pietiekamu ieguldījuma pierādījumu. Paradoksāli ir tas, ka, palielinot 2002. gadā nokauto liellopu skaitu (t. i., samazinot ganāmpulkus), lauksaimnieki varēja atbilst šim ieguldījuma kritērijam. Attiecīgi piemaksas par liellopiem vispārēji pieauga. Piemēram, Ziemeļīrijā to dzīvnieku skaits, par kuriem pieprasīja īpašās piemaksas par liellopiem un piemaksas saskaņā ar kaušanas shēmām, 2004. gadā bija vairāk nekā par 20 % lielāks salīdzinājumā ar 2000.-2002. gada vidējo rādītāju. Tādējādi investoriem piešķīra vairāk nekā 82 % (10,5 miljonus EUR) no valsts rezerves. Tāda pati parādība bija vērojama Skotijā un Anglijā (attiecīgi – 85 % jeb 34,4 miljoni EUR un 78 % jeb 94 miljoni EUR). Šis piemaksu pieaugums un virspeļņas klauzulas nepiemērošana izskaidro to, kāpēc iemaksu likme valsts rezervē pārsniedza 3 %. |
| --- | --- |

5.34.

Līdz 2003. gada vidum plašai sabiedrībai bija kļuvusi zināma informācija par reformu, tostarp par shēmām, kas paredz piešķīrumus investoriem. Apvienotajā Karalistē 10 % ienākumu pieaugumu uzskata par pietiekamu ieguldījuma pierādījumu. Paradoksāli ir tas, ka, palielinot 2002. gadā nokauto liellopu skaitu (t. i., samazinot ganāmpulkus), lauksaimnieki varēja atbilst šim ieguldījuma kritērijam. Attiecīgi piemaksas par liellopiem vispārēji pieauga. Piemēram, Ziemeļīrijā to dzīvnieku skaits, par kuriem pieprasīja īpašās piemaksas par liellopiem un piemaksas saskaņā ar kaušanas shēmām, 2004. gadā bija vairāk nekā par 20 % lielāks salīdzinājumā ar 2000.-2002. gada vidējo rādītāju. Tādējādi investoriem piešķīra vairāk nekā 82 % (10,5 miljonus EUR) no valsts rezerves. Tāda pati parādība bija vērojama Skotijā un Anglijā (attiecīgi – 85 % jeb 34,4 miljoni EUR un 78 % jeb 94 miljoni EUR). Šis piemaksu pieaugums un virspeļņas klauzulas nepiemērošana izskaidro to, kāpēc iemaksu likme valsts rezervē pārsniedza 3 %.

| 5.34. | Dalībvalstīm ir novērtējuma rezerve, kā īstenot ieguldījumu klauzulu. Tomēr aprakstītā “ieguldījumu” interpretācija nav iekļauta attiecīgajos Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

5.34.

Dalībvalstīm ir novērtējuma rezerve, kā īstenot ieguldījumu klauzulu. Tomēr aprakstītā “ieguldījumu” interpretācija nav iekļauta attiecīgajos Kopienas tiesību aktos.

Patiešām, ES tiesību aktos ir minēta ražošanas jaudas palielināšanās un zemes pirkšana, ienākumu palielināšanās dažos gadījumos (kā aprakstīts) ne vienmēr atspoguļo ražošanas jaudas palielināšanos.

Sk. arī Komisijas atbildi uz 5.29. punktu par virspeļņas klauzulas nepiemērošanu.

Gadījuma pēcpārbaudi veic ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Tiesību un maksājumu aktivizēšana

Pieņemama vispārējā pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāte

| 5.35. | 2005. gadā pārvaldības un kontroles sistēmās, ko dalībvalstis piemēroja lauksaimnieku prasījumu apstrādei, notika trīs lielas pārmaiņas: ieviesa obligātu ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS), jaunu sistēmu maksājumu tiesību noteikšanai un reģistrēšanai un obligātas savstarpējās atbilstības pārbaudes. Palātas veiktā revīzija attiecās uz pirmajiem diviem elementiem. Detalizētus apsvērumus un kopējo novērtējumu sk.
  5.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

5.35.

2005. gadā pārvaldības un kontroles sistēmās, ko dalībvalstis piemēroja lauksaimnieku prasījumu apstrādei, notika trīs lielas pārmaiņas: ieviesa obligātu ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS), jaunu sistēmu maksājumu tiesību noteikšanai un reģistrēšanai un obligātas savstarpējās atbilstības pārbaudes. Palātas veiktā revīzija attiecās uz pirmajiem diviem elementiem. Detalizētus apsvērumus un kopējo novērtējumu sk.
  5.2. pielikumā
  .

5.36.

| 5.36. | Skotijā maksājumu tiesību noteikšanas un reģistrācijas sistēma ir nepilnīga, jo tajā nevar pareizi reģistrēt tiesību nodošanu un kontrolēt minimālās aktivizēšanas saistības (41). Vairākās dalībvalstīs maksājumu aprēķins bija nepareizs tajos gadījumos, kad pēc pārbaudes noteiktā platība nebija pietiekama, lai aktivizētu visas lauksaimnieka pieteiktās tiesības. |
| --- | --- |

Skotijā maksājumu tiesību noteikšanas un reģistrācijas sistēma ir nepilnīga, jo tajā nevar pareizi reģistrēt tiesību nodošanu un kontrolēt minimālās aktivizēšanas saistības (41). Vairākās dalībvalstīs maksājumu aprēķins bija nepareizs tajos gadījumos, kad pēc pārbaudes noteiktā platība nebija pietiekama, lai aktivizētu visas lauksaimnieka pieteiktās tiesības.

| 5.36. | Komisija veiks šo iespējamo nepilnību pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību. |
| --- | --- |

5.36.

Komisija veiks šo iespējamo nepilnību pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Ilga kavēšanās ar tiesību noteikšanu un maksājumu izdarīšanu

| 5.37. | Visās apmeklētajās dalībvalstīs (izņemot Portugāli un Beļģiju) galīgās tiesības pilnībā vai daļēji bija piešķirtas pēc oficiālā 2005. gada 31. decembra termiņa (vairāk nekā 8,3 miljardu EUR vērtībā). Dažas dalībvalstis attiecīgi nebija spējīgas samaksāt visiem lauksaimniekiem līdz 2006. gada 30. jūnija termiņam. Īpaša problēma tā bija Anglijā. |
| --- | --- |

5.37.

Visās apmeklētajās dalībvalstīs (izņemot Portugāli un Beļģiju) galīgās tiesības pilnībā vai daļēji bija piešķirtas pēc oficiālā 2005. gada 31. decembra termiņa (vairāk nekā 8,3 miljardu EUR vērtībā). Dažas dalībvalstis attiecīgi nebija spējīgas samaksāt visiem lauksaimniekiem līdz 2006. gada 30. jūnija termiņam. Īpaša problēma tā bija Anglijā.

| 5.37. | Parasti novēlota noteikšana neradīja VMS maksājumu aizkavēšanos lauksaimniekiem. Neievērošanas gadījumā piemēros noteikumus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 883/2006, jo īpaši tās 9. pantā. Samazinājumi sakarā ar nokavētiem maksājumiem 2006. gadā tiks piemēroti tikai Anglijā. |
| --- | --- |

5.37.

Parasti novēlota noteikšana neradīja VMS maksājumu aizkavēšanos lauksaimniekiem. Neievērošanas gadījumā piemēros noteikumus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 883/2006, jo īpaši tās 9. pantā. Samazinājumi sakarā ar nokavētiem maksājumiem 2006. gadā tiks piemēroti tikai Anglijā.

Pārmaksājumi

| 5.38. | Palātas veiktā revīzija galasaņēmēju līmenī atklāja, ka 13 gadījumos no 54 (24 %) izlases veidā pārbaudītajiem maksājumiem bija nepareiza platība un/vai, aprēķinot tiesību skaitu, bija ņemtas vērā neatbilstīgas platības. Platību atšķirības svārstījās no 0,35 % līdz 6,92 %, bet kopējā finansiālā ietekme ir neliela. Tomēr jāatzīmē, ka pat ļoti nelielas kļūdas var būtiski ietekmēt turpmākos maksājumus, uz kuriem attiecina dinamisko modeli (sk. 5.28. punktu). |
| --- | --- |

5.38.

Palātas veiktā revīzija galasaņēmēju līmenī atklāja, ka 13 gadījumos no 54 (24 %) izlases veidā pārbaudītajiem maksājumiem bija nepareiza platība un/vai, aprēķinot tiesību skaitu, bija ņemtas vērā neatbilstīgas platības. Platību atšķirības svārstījās no 0,35 % līdz 6,92 %, bet kopējā finansiālā ietekme ir neliela. Tomēr jāatzīmē, ka pat ļoti nelielas kļūdas var būtiski ietekmēt turpmākos maksājumus, uz kuriem attiecina dinamisko modeli (sk. 5.28. punktu).

| 5.38. | Palāta pati piekrīt, ka vienotā maksājuma shēmas izveide un ieviešana ierobežo neregulāru maksājumu risku (sk. 5.66. punktu). |
| --- | --- |

5.38.

Palāta pati piekrīt, ka vienotā maksājuma shēmas izveide un ieviešana ierobežo neregulāru maksājumu risku (sk. 5.66. punktu).

Vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS)

| 5.39. | Galvenā atšķirība starp vienotā platībmaksājuma un vienotā maksājuma shēmu ir tāda, ka platībmaksājuma shēmā nenosaka “tiesības”. Par katru atbilstīgās zemes hektāru izmaksā vienādu summu. Astoņām dalībvalstīm, kas piemēro VPMS (42), noteiktā kārtībā tiks prasīts pieņemt VMS. |
| --- | --- |

5.39.

Galvenā atšķirība starp vienotā platībmaksājuma un vienotā maksājuma shēmu ir tāda, ka platībmaksājuma shēmā nenosaka “tiesības”. Par katru atbilstīgās zemes hektāru izmaksā vienādu summu. Astoņām dalībvalstīm, kas piemēro VPMS (42), noteiktā kārtībā tiks prasīts pieņemt VMS.

5.40.

| 5.40. | 2006. gadā VPMS pārbaude tika pabeigta, apmeklējot atlikušās trīs jaunās dalībvalstis, kas piemēro šo shēmu (Igauniju, Kipru un Latviju) (43), un trīs dalībvalstis tika apmeklētas otrreiz (Lietuva, Ungārija un Polija). Kopumā galasaņēmēju līmenī tika pārbaudīti 24 maksājumi. |
| --- | --- |

2006. gadā VPMS pārbaude tika pabeigta, apmeklējot atlikušās trīs jaunās dalībvalstis, kas piemēro šo shēmu (Igauniju, Kipru un Latviju) (43), un trīs dalībvalstis tika apmeklētas otrreiz (Lietuva, Ungārija un Polija). Kopumā galasaņēmēju līmenī tika pārbaudīti 24 maksājumi.

5.41.

| 5.41. | Igaunijā četriem revidētajiem saņēmējiem bija maksāts par lielāku platību, nekā tika izmērīts uz vietas (vidēji 4,6 %), un Igaunijas iestādes nespēja pamatot skaitli, kas izmantots, lai aprēķinātu piemēroto samazinājuma koeficientu (3,51 %) (44). Kiprā joprojām pastāv nepilnības zemes reģistra sistēmā (tā izveidota 1926. gadā, bet tajā nav atspoguļotas kopš tā laika notikušās pārmaiņas lauku dabīgajās robežās), kas paskaidro abas konstatētās relatīvi lielās platības atšķirības (7,26 % un 18,7 %). Ungārijā nepareizi aprēķināta samazinājuma koeficienta dēļ radās regulāri pārmaksājumi par 1,62 %. |
| --- | --- |

Igaunijā četriem revidētajiem saņēmējiem bija maksāts par lielāku platību, nekā tika izmērīts uz vietas (vidēji 4,6 %), un Igaunijas iestādes nespēja pamatot skaitli, kas izmantots, lai aprēķinātu piemēroto samazinājuma koeficientu (3,51 %) (44). Kiprā joprojām pastāv nepilnības zemes reģistra sistēmā (tā izveidota 1926. gadā, bet tajā nav atspoguļotas kopš tā laika notikušās pārmaiņas lauku dabīgajās robežās), kas paskaidro abas konstatētās relatīvi lielās platības atšķirības (7,26 % un 18,7 %). Ungārijā nepareizi aprēķināta samazinājuma koeficienta dēļ radās regulāri pārmaksājumi par 1,62 %.

| 5.41. | Attiecībā uz Igauniju Komisija 2005. gadā veica IAKS revīziju, kurā netika atklātas būtiskas nepilnības. |
| --- | --- |

5.41.

Attiecībā uz Igauniju Komisija 2005. gadā veica IAKS revīziju, kurā netika atklātas būtiskas nepilnības.

Palātas konstatējumi atbilst kļūdu līmenim, par kuru Igaunija ziņoja Komisijai.

Attiecībā uz Kipru Komisija piekrīt Palātas bažām. Nepilnību pēcpārbaudi veic ar atbilstīguma procedūras palīdzību. Pēc revīzijas 2005. gadā IAKS papildu revīzija Kiprā ir paredzēta 2007. gada otrajā pusē. Turklāt, ņemot vērā nepilnību veidu, Komisija pieprasīja Kipras iestādēm nekavējoties veikt pasākumus, lai novērstu šīs nepilnības.

Attiecībā uz Ungāriju Komisija pārbaudīs Palātas konstatējumus, ņemot vērā Ungārijas atbildi, un nepieciešamības gadījumā veiks to pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Lauku attīstība

Garantijas izdevumi

| 5.42. | ELVGF garantijas izdevumi lauku attīstībai 2006. gadā bija 5 623 miljoni EUR (45). Šajā summā ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgās teritorijās, ieguldījumiem saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā. |
| --- | --- |

5.42.

ELVGF garantijas izdevumi lauku attīstībai 2006. gadā bija 5 623 miljoni EUR (45). Šajā summā ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgās teritorijās, ieguldījumiem saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā.

5.43.

| 5.43. | Palāta veica administratīvo un kontroles procedūru revīziju un 25 maksājumu pārbaudi galasaņēmēju līmenī astoņās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

Palāta veica administratīvo un kontroles procedūru revīziju un 25 maksājumu pārbaudi galasaņēmēju līmenī astoņās dalībvalstīs.

5.44.

| 5.44. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas daudzas kļūdas – gan pēc būtības, gan summās – attiecībā uz agrovides shēmām. Maksājumi saskaņā ar šīm shēmām ir atkarīgi no (bieži vien sarežģītiem) nosacījumiem, piemēram, no labas lauksaimniecības prakses ievērošanas. Septiņos no astoņiem revidētajiem gadījumiem Palāta konstatēja, ka lauksaimnieki nav pildījuši savas saistības vai ka dažus nosacījumus iestādes faktiski nebija pārbaudījušas. |
| --- | --- |

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas daudzas kļūdas – gan pēc būtības, gan summās – attiecībā uz agrovides shēmām. Maksājumi saskaņā ar šīm shēmām ir atkarīgi no (bieži vien sarežģītiem) nosacījumiem, piemēram, no labas lauksaimniecības prakses ievērošanas. Septiņos no astoņiem revidētajiem gadījumiem Palāta konstatēja, ka lauksaimnieki nav pildījuši savas saistības vai ka dažus nosacījumus iestādes faktiski nebija pārbaudījušas.

| 5.44. | Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās biežās kļūdas agrovides pasākumos nav raksturīgas lauku attīstības izdevumu kopsummai. |
| --- | --- |

5.44.

Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās biežās kļūdas agrovides pasākumos nav raksturīgas lauku attīstības izdevumu kopsummai.

Attiecībā uz agrovides pasākumiem Komisija uzskata, ka to pārbaude ir diezgan sarežģīta, bet ir plaši atzīts šo pasākumu mērķis integrēt vides apsvērumus lauksaimniecībā un to pievienotā vērtība.

Attiecībā uz Palātas minētajiem septiņiem no astoņiem gadījumiem agrovides saistību neizpilde daudzos gadījumos bija vai nu daļēja, vai tai bija ierobežota ietekme.

Komisija ir izveidojusi visaptverošu programmu, lai veiktu agrovides pasākumu valsts pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju.

| 5.45. | Palāta nevarēja sniegt atzinumu divos gadījumos, jo maksājumi saņēmējiem nebija pietiekami pamatoti ar pierādījumiem. Vienā gadījumā nebija iespējams pārbaudīt reālo ieguldījumu, bet otrā – noteikt saikni starp deklarētajiem izdevumiem (aizdevumu subsīdiju procenti) un lauksaimnieku finansiālo ieguvumu. |
| --- | --- |

5.45.

Palāta nevarēja sniegt atzinumu divos gadījumos, jo maksājumi saņēmējiem nebija pietiekami pamatoti ar pierādījumiem. Vienā gadījumā nebija iespējams pārbaudīt reālo ieguldījumu, bet otrā – noteikt saikni starp deklarētajiem izdevumiem (aizdevumu subsīdiju procenti) un lauksaimnieku finansiālo ieguvumu.

| 5.45. | Komisija veiks šo gadījumu pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību. |
| --- | --- |

5.45.

Komisija veiks šo gadījumu pēcpārbaudi ar atbilstīguma procedūru palīdzību.

Pārejas lauku attīstības instruments (PLAI)

| 5.46. | Atbalsts lauku attīstībai ES-10 dalībvalstīm 2004.-2006. gada laikposmā bija pieejams saskaņā ar “pārejas lauku attīstības instrumentu”, no kura 2006. gadā izmaksāja 2 116 miljonus EUR. Palāta veica sistēmu revīziju divās dalībvalstīs – Latvijā un Ungārijā. Latvijā problēmas neatklāja. |
| --- | --- |

5.46.

Atbalsts lauku attīstībai ES-10 dalībvalstīm 2004.-2006. gada laikposmā bija pieejams saskaņā ar “pārejas lauku attīstības instrumentu”, no kura 2006. gadā izmaksāja 2 116 miljonus EUR. Palāta veica sistēmu revīziju divās dalībvalstīs – Latvijā un Ungārijā. Latvijā problēmas neatklāja.

5.47.

| 5.47. | Ungārijā attiecībā uz finansiāli vissvarīgāko pasākumu – agrovidi (72,6 miljoni EUR) – revīzija konstatēja trūkumus kontroles un pārvaldības sistēmā. Piemēram, 2005. gadā pārbaudes uz vietas neveica gada laikā, bet pēc galvenā ražas laika (attiecīgi daudzi nosacījumi vispār nebija ievēroti); laukus ne vienmēr varēja ticami un atsevišķi identificēt; nebija pārbaudīts nosacījums par maksimālo ganāmpulka blīvumu, kas ir daļa no IAKS savstarpējās atbilstības pārbaudēm (ar dzīvnieku datubāzēm). |
| --- | --- |

Ungārijā attiecībā uz finansiāli vissvarīgāko pasākumu – agrovidi (72,6 miljoni EUR) – revīzija konstatēja trūkumus kontroles un pārvaldības sistēmā. Piemēram, 2005. gadā pārbaudes uz vietas neveica gada laikā, bet pēc galvenā ražas laika (attiecīgi daudzi nosacījumi vispār nebija ievēroti); laukus ne vienmēr varēja ticami un atsevišķi identificēt; nebija pārbaudīts nosacījums par maksimālo ganāmpulka blīvumu, kas ir daļa no IAKS savstarpējās atbilstības pārbaudēm (ar dzīvnieku datubāzēm).

| 5.47. | Komisija ir atklājusi līdzīgus trūkumus revīziju laikā Ungārijā. Atklāto trūkumu ietekme ir analizēta atbilstīguma procedūras laikā, un gadījumos, kad ir konstatēts risks fondam, tiek piemērotas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.47.

Komisija ir atklājusi līdzīgus trūkumus revīziju laikā Ungārijā. Atklāto trūkumu ietekme ir analizēta atbilstīguma procedūras laikā, un gadījumos, kad ir konstatēts risks fondam, tiek piemērotas finanšu korekcijas.

Tirgotājiem un pārstrādātājiem izmaksāto subsīdiju rūpīgas ex post pārbaudes

| 5.48. | Tiek prasīts, lai dalībvalstis izpildītu pēcmaksājumu pārbaudes gada programmas, izskatot tirdzniecības dokumentus saistībā ar eksporta kompensācijām, pārstrādes un pārveides subsīdijām un dažiem lauku attīstības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši, turklāt – ir veikti pareizi, kā arī jāveic pasākumi, lai piedzītu pārkāpumu vai paviršības dēļ zaudētas summas. Šīs pārbaudes veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48.

Tiek prasīts, lai dalībvalstis izpildītu pēcmaksājumu pārbaudes gada programmas, izskatot tirdzniecības dokumentus saistībā ar eksporta kompensācijām, pārstrādes un pārveides subsīdijām un dažiem lauku attīstības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši, turklāt – ir veikti pareizi, kā arī jāveic pasākumi, lai piedzītu pārkāpumu vai paviršības dēļ zaudētas summas. Šīs pārbaudes veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89.

5.49.

| 5.49. | Komisija savu uzraudzības pienākumu pilda, pārraugot un koordinējot to, lai dalībvalstu riska analīzes un kontroles programmas būtu adekvātas. Tas ietver attiecīgo ziņojumu un citu dalībvalstu iesniegto dokumentu analīzi un var ietvert dalībvalstu apmeklējumus, lai pārbaudītu regulu izpildi. |
| --- | --- |

Komisija savu uzraudzības pienākumu pilda, pārraugot un koordinējot to, lai dalībvalstu riska analīzes un kontroles programmas būtu adekvātas. Tas ietver attiecīgo ziņojumu un citu dalībvalstu iesniegto dokumentu analīzi un var ietvert dalībvalstu apmeklējumus, lai pārbaudītu regulu izpildi.

5.50.

| 5.50. | 2006. gadā Komisija veica īpašus revīzijas apmeklējumus astoņās dalībvalstīs (46). Viens no darbiem 35 atbilstīguma revīzijās bija vismaz vienas pēcmaksājuma pārbaudes pārskatīšana. Atsevišķiem pasākumiem Komisija 2006. gada decembra beigās ieviesa arī jaunas, saskaņotas metodes, lai pārbaudītu regulā ietvertos aspektus saistībā ar atbilstīguma revīzijām (47). Šīs metodes būtu jāattiecina uz visiem iesaistītajiem pasākumiem, lai nodrošinātu pieejas un apjoma standartizāciju. 2006. gadā struktūrvienība, kas atbild par lauku attīstības atbilstīguma revīzijām, neveica nevienu revīziju par regulā ietvertajiem aspektiem, lai gan ar tiem saistīti 16 % potenciālo pārkāpumu, par kuriem ziņojušas dalībvalstis. Citās jomās tika veiktas gan horizontālās, gan atbilstīguma revīzijas. |
| --- | --- |

2006. gadā Komisija veica īpašus revīzijas apmeklējumus astoņās dalībvalstīs (46). Viens no darbiem 35 atbilstīguma revīzijās bija vismaz vienas pēcmaksājuma pārbaudes pārskatīšana. Atsevišķiem pasākumiem Komisija 2006. gada decembra beigās ieviesa arī jaunas, saskaņotas metodes, lai pārbaudītu regulā ietvertos aspektus saistībā ar atbilstīguma revīzijām (47). Šīs metodes būtu jāattiecina uz visiem iesaistītajiem pasākumiem, lai nodrošinātu pieejas un apjoma standartizāciju. 2006. gadā struktūrvienība, kas atbild par lauku attīstības atbilstīguma revīzijām, neveica nevienu revīziju par regulā ietvertajiem aspektiem, lai gan ar tiem saistīti 16 % potenciālo pārkāpumu, par kuriem ziņojušas dalībvalstis. Citās jomās tika veiktas gan horizontālās, gan atbilstīguma revīzijas.

| 5.50. | Lauku attīstības vienība 2006. gadā galvenokārt veica to pasākumu revīzijas, uz kuriem neattiecas regula, piemēram, agrovides pasākumi. Tomēr horizontāli atbildīgā vienība pārbaudīja 21 lauku attīstības kontroles pasākumu, kas veido 19 % no visiem vienības pārbaudītajiem kontroles pasākumiem. Lauku attīstībai saskaņā ar regulu paredzēti 8 % izdevumu. |
| --- | --- |

5.50.

Lauku attīstības vienība 2006. gadā galvenokārt veica to pasākumu revīzijas, uz kuriem neattiecas regula, piemēram, agrovides pasākumi. Tomēr horizontāli atbildīgā vienība pārbaudīja 21 lauku attīstības kontroles pasākumu, kas veido 19 % no visiem vienības pārbaudītajiem kontroles pasākumiem. Lauku attīstībai saskaņā ar regulu paredzēti 8 % izdevumu.

| 5.51. | Lai gan ar Regulu (EK) Nr. 40/2006 ieviesa pienākumu ziņot par faktiski pārbaudītajiem izdevumiem, 2006. gadā ne visas dalībvalstis spēja sniegt šo informāciju. Dalībvalstīs joprojām dažādi interpretē un piemēro nostāju attiecībā uz pārbaudēm, kas veicamas piena pārpircējiem, valsts rezervēm un daudzgadu lauku attīstības projektiem, un to, kas ir pabeigta pārbaude. |
| --- | --- |

5.51.

Lai gan ar Regulu (EK) Nr. 40/2006 ieviesa pienākumu ziņot par faktiski pārbaudītajiem izdevumiem, 2006. gadā ne visas dalībvalstis spēja sniegt šo informāciju. Dalībvalstīs joprojām dažādi interpretē un piemēro nostāju attiecībā uz pārbaudēm, kas veicamas piena pārpircējiem, valsts rezervēm un daudzgadu lauku attīstības projektiem, un to, kas ir pabeigta pārbaude.

| 5.51. | Komisija apzinās šīs dalībvalstu kontroles prakses atšķirības, bet šīs atšķirības nav to pienākumu neizpilde saskaņā ar regulu. |
| --- | --- |

5.51.

Komisija apzinās šīs dalībvalstu kontroles prakses atšķirības, bet šīs atšķirības nav to pienākumu neizpilde saskaņā ar regulu.

| 5.52. | 2005. finanšu gada pārskatā Palāta kritizēja Komisiju par to, ka tā nespēj novērtēt pārbaužu pozitīvo ieguldījumu atklāto un piedzīto nepareizo maksājumu aspektā. 2006. gada novembra beigās Komisija prasīja no dalībvalstīm informāciju par piedzītajām summām, tomēr ar ierobežotiem panākumiem – līdz šim ir atbildējušas sešas dalībvalstis. Tādējādi Komisija joprojām nezina, cik gadījumos no potenciālajiem pārkāpumiem, par kuriem sākotnēji ziņots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, ir notikusi piedziņa vai arī kāpēc tā nav notikusi. |
| --- | --- |

5.52.

2005. finanšu gada pārskatā Palāta kritizēja Komisiju par to, ka tā nespēj novērtēt pārbaužu pozitīvo ieguldījumu atklāto un piedzīto nepareizo maksājumu aspektā. 2006. gada novembra beigās Komisija prasīja no dalībvalstīm informāciju par piedzītajām summām, tomēr ar ierobežotiem panākumiem – līdz šim ir atbildējušas sešas dalībvalstis. Tādējādi Komisija joprojām nezina, cik gadījumos no potenciālajiem pārkāpumiem, par kuriem sākotnēji ziņots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, ir notikusi piedziņa vai arī kāpēc tā nav notikusi.

| 5.52. | Regulas (EEK) Nr. 4045/89 panākumi ir atkarīgi no ex post kontrolieru konstatēto potenciālo pārkāpumu skaita un vērtības un tiek novērtēti attiecībā pret tiem. Komisija šajā ziņā ir sniegusi Palātai precīzus datus. |
| --- | --- |

5.52.

Regulas (EEK) Nr. 4045/89 panākumi ir atkarīgi no ex post kontrolieru konstatēto potenciālo pārkāpumu skaita un vērtības un tiek novērtēti attiecībā pret tiem. Komisija šajā ziņā ir sniegusi Palātai precīzus datus.

Komisija paredz, ka līdz gada beigām par visām attiecīgajām dalībvalstīm būs zināms, cik daudz nepareizu maksājumu ir piedzīts.

Atklāto pārkāpumu pēcpārbaudi sistemātiski pārskata Komisijas veikto dalībvalstu apmeklējumu laikā. Attiecībā uz gadījumiem, kas ir 2006. gadā izvēlēto pārbaužu izlases daļa, veiktie pasākumi un sniegtie attaisnojumi kopumā tika uzskatīti par pieņemamiem.

Turklāt saskaņā ar Komisijas jaunajām pamatnostādnēm apliecinātājiestādēm, sākot no 2007. finanšu gada, ir jāpārbauda, vai maksājumu aģentūras pienācīgi veic visu atklāto potenciālo pārkāpumu pēcpārbaudi Regulas (EEK) Nr. 4045/89 piemērošanas laikā.

| 5.53. | Uz 2007. gada 1. janvāri, kad dalībvalstis iesniedza gada ziņojumus, pēcmaksājumu pārbaudes par 2004./2005. gadu un agrākiem gadiem nebija pabeigtas Vācijā (Niedersachsen), Itālijā (Ministero Politiche Agricole) un Spānijā (Andalucia). |
| --- | --- |

5.53.

Uz 2007. gada 1. janvāri, kad dalībvalstis iesniedza gada ziņojumus, pēcmaksājumu pārbaudes par 2004./2005. gadu un agrākiem gadiem nebija pabeigtas Vācijā (Niedersachsen), Itālijā (Ministero Politiche Agricole) un Spānijā (Andalucia).

| 5.53. | Ministerio Politiche Agricole un Niedersachsen nepabeigtajam darbam ir ierobežota finanšu nozīme. Turklāt tas tiek regulāri samazināts. Komisija stingri uzrauga gūto progresu. |
| --- | --- |

5.53.

Ministerio Politiche Agricole un Niedersachsen nepabeigtajam darbam ir ierobežota finanšu nozīme. Turklāt tas tiek regulāri samazināts. Komisija stingri uzrauga gūto progresu.

Komisijas veiktais Spānijas apmeklējums no 2007. gada 11. līdz 15. jūnijam liecināja, ka 2004./2005. gadā un agrāk nepadarītais darbs Andalucia ir pilnībā novērsts.

Eksporta kompensācijas

| 5.54. | Eksporta kompensācijas, ko maksā ES lauksaimniecības preču eksportētājiem, sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj realizēt ES produkcijas atlikumu pasaules tirgos. 2006. gadā kompensāciju summa sasniedza 2 493 miljonus EUR. Dalībvalstīm fiziski jāpārbauda 5 % eksporta preču, lai pārliecinātos, ka tās ir pareizi aprakstītas un var pretendēt uz prasīto eksporta kompensāciju. Tāpat arī dalībvalstīm jāveic pārbaudes vietā, kur preces izved no ES, ja tā nav tā pati vieta, kur precēm veikta fiziskā pārbaude (aizstājējpārbaudes) (48). Komisija uzrauga šo pārbaužu kvalitāti un skaitu. |
| --- | --- |

5.54.

Eksporta kompensācijas, ko maksā ES lauksaimniecības preču eksportētājiem, sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj realizēt ES produkcijas atlikumu pasaules tirgos. 2006. gadā kompensāciju summa sasniedza 2 493 miljonus EUR. Dalībvalstīm fiziski jāpārbauda 5 % eksporta preču, lai pārliecinātos, ka tās ir pareizi aprakstītas un var pretendēt uz prasīto eksporta kompensāciju. Tāpat arī dalībvalstīm jāveic pārbaudes vietā, kur preces izved no ES, ja tā nav tā pati vieta, kur precēm veikta fiziskā pārbaude (aizstājējpārbaudes) (48). Komisija uzrauga šo pārbaužu kvalitāti un skaitu.

| 5.54. | Komisijas veiktā pārbaužu uzraudzība ietver revīziju uz vietas un dalībvalstu sniegtās ikgadējās statistikas sistemātisku salīdzināšanu un pārskatīšanu, kas liecina par zemu pārkāpumu līmeni. |
| --- | --- |

5.54.

Komisijas veiktā pārbaužu uzraudzība ietver revīziju uz vietas un dalībvalstu sniegtās ikgadējās statistikas sistemātisku salīdzināšanu un pārskatīšanu, kas liecina par zemu pārkāpumu līmeni.

| 5.55. | Dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai dati par izdevumiem un informācija par ELVGF Garantiju nodaļu grāmatojumu noskaidrošanai, kā arī uzraudzībai un prognozēšanai (49). Palātas veiktā 2004./2005. gada datu analīze rāda, ka informācija, kas sniegta par fiziskajām un aizstājējpārbaudēm, nav uzticama. Tika arī atzīmēts, ka Grieķija šādus datus nav iesniegusi. Attiecībā uz Nīderlandi tika konstatēts, ka “fizisko pārbaužu” definīcijā, ko piemēroja viena maksājumu aģentūra, ir iekļautas dokumentu pārbaudes, un tādējādi tika reģistrēts ievērojami lielāks pārbaužu skaits. |
| --- | --- |

5.55.

Dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai dati par izdevumiem un informācija par ELVGF Garantiju nodaļu grāmatojumu noskaidrošanai, kā arī uzraudzībai un prognozēšanai (49). Palātas veiktā 2004./2005. gada datu analīze rāda, ka informācija, kas sniegta par fiziskajām un aizstājējpārbaudēm, nav uzticama. Tika arī atzīmēts, ka Grieķija šādus datus nav iesniegusi. Attiecībā uz Nīderlandi tika konstatēts, ka “fizisko pārbaužu” definīcijā, ko piemēroja viena maksājumu aģentūra, ir iekļautas dokumentu pārbaudes, un tādējādi tika reģistrēts ievērojami lielāks pārbaužu skaits.

| 5.55. | Regula (EK) Nr. 2390/1999 attiecas uz grāmatvedības datiem, kuru galvenais mērķis ir sniegt ziņas par atsevišķiem darījumiem, kas ir dalībvalstu izdevumu pamatā, bet tie ietver arī citu informāciju, kas ir zināma par darījumu brīdī, kad to iegrāmato kontos. Komisija apzinās, ka šā iemesla dēļ informācija dažreiz ir nepilnīga. Tomēr dati ir noderīgi analītiskā un revīzijas nolūkā, bet tos neizmanto fizisko pārbaužu līmeņa uzraudzībai. |
| --- | --- |

5.55.

Regula (EK) Nr. 2390/1999 attiecas uz grāmatvedības datiem, kuru galvenais mērķis ir sniegt ziņas par atsevišķiem darījumiem, kas ir dalībvalstu izdevumu pamatā, bet tie ietver arī citu informāciju, kas ir zināma par darījumu brīdī, kad to iegrāmato kontos. Komisija apzinās, ka šā iemesla dēļ informācija dažreiz ir nepilnīga. Tomēr dati ir noderīgi analītiskā un revīzijas nolūkā, bet tos neizmanto fizisko pārbaužu līmeņa uzraudzībai.

Daudz lielāka nozīmei šajā nolūkā ir detalizētai statistikai, kuru Komisija saņem katru gadu, sistemātiski pārbauda birojā un uz vietas veikto revīziju laikā un uzskata par ļoti uzticamu uzraudzības mehānismu.

Jautājums par trūkstošiem elementiem maksājumu datos jau tika uzdots Grieķijai 2005. gada 19. oktobra vēstulē, un Grieķija iekļāva šo informāciju 2005./2006. gada datos.

Attiecībā uz Nīderlandi Komisija gaida dalībvalsts atbildi.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošana

| 5.56. | Lauksaimniecības izdevumu pārvaldība lielākoties ir dalīta starp dalībvalstīm un Komisiju. Atbalstu izmaksā dalībvalstis, kurām Komisija to pēc tam atmaksā. Šos atmaksājumus uzskata par avansiem, kamēr Komisija “noskaidro” grāmatojumus. Pašreizējā divposmu noskaidrošanas sistēma šim nolūkam ietver gada finansiālās noformēšanas lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus, ko pieņēmusi Komisija. |
| --- | --- |

5.56.

Lauksaimniecības izdevumu pārvaldība lielākoties ir dalīta starp dalībvalstīm un Komisiju. Atbalstu izmaksā dalībvalstis, kurām Komisija to pēc tam atmaksā. Šos atmaksājumus uzskata par avansiem, kamēr Komisija “noskaidro” grāmatojumus. Pašreizējā divposmu noskaidrošanas sistēma šim nolūkam ietver gada finansiālās noformēšanas lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus, ko pieņēmusi Komisija.

Finanšu noskaidrošana

| 5.57. | Saistībā ar 2006. gada finansiālās noformēšanas lēmumiem (50) Komisija “noskaidroja” grāmatojumus 91 no 98 maksājumu aģentūrām (sk. 
  5.1. tabulu
  ). Lēmumi pamatojas uz neatkarīgu revidentu (apliecinātājiestādes) apliecinājumiem par maksājumu aģentūru pārskatu pabeigtību, pareizību un ticamību. Pakārtoto maksājumu likumības un pareizības pārbaudes (“atbilstīguma jautājumi”) regulās nav skaidri noteiktas, un Komisija neprasa, lai apliecinātājiestādes tās veiktu. Tādēļ, pamatojoties uz šiem apliecinājumiem, minētajos aspektos gūt pārliecību nevar. |
| --- | --- |

5.57.

Saistībā ar 2006. gada finansiālās noformēšanas lēmumiem (50) Komisija “noskaidroja” grāmatojumus 91 no 98 maksājumu aģentūrām (sk. 
  5.1. tabulu
  ). Lēmumi pamatojas uz neatkarīgu revidentu (apliecinātājiestādes) apliecinājumiem par maksājumu aģentūru pārskatu pabeigtību, pareizību un ticamību. Pakārtoto maksājumu likumības un pareizības pārbaudes (“atbilstīguma jautājumi”) regulās nav skaidri noteiktas, un Komisija neprasa, lai apliecinātājiestādes tās veiktu. Tādēļ, pamatojoties uz šiem apliecinājumiem, minētajos aspektos gūt pārliecību nevar.

| 5.57. | Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem apliecinātājiestādes sagatavotajā apliecinājumā norādīts, vai tā ir guvusi pietiekamu pārliecību, ka Komisijai nosūtītie pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi. Apliecinājums, cita starpā, ir balstīts uz to procedūru pārbaudi, kas attiecas uz maksājumu aģentūras administratīvo struktūru tajā ziņā, vai šī struktūra spēj nodrošināt, ka atbilstīgums Kopienas noteikumiem tiek pārbaudīts pirms maksājumu veikšanas. Apliecinājums ir KLP izdevumu pārvaldības un kontroles visaptverošās sistēmas daļa un kā tāds veicina pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt, sākot no 2007. finanšu gada, paredzams, ka apliecinātājiestādes sniegs arī atzinumu par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti, t. i., vai maksājumu aģentūras ieviestā kontroles sistēma sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.57.

Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem apliecinātājiestādes sagatavotajā apliecinājumā norādīts, vai tā ir guvusi pietiekamu pārliecību, ka Komisijai nosūtītie pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi. Apliecinājums, cita starpā, ir balstīts uz to procedūru pārbaudi, kas attiecas uz maksājumu aģentūras administratīvo struktūru tajā ziņā, vai šī struktūra spēj nodrošināt, ka atbilstīgums Kopienas noteikumiem tiek pārbaudīts pirms maksājumu veikšanas. Apliecinājums ir KLP izdevumu pārvaldības un kontroles visaptverošās sistēmas daļa un kā tāds veicina pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt, sākot no 2007. finanšu gada, paredzams, ka apliecinātājiestādes sniegs arī atzinumu par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti, t. i., vai maksājumu aģentūras ieviestā kontroles sistēma sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 5.58. | Apliecinātājiestādēm pirmo reizi 2006. gadā bija jārevidē vienotā maksājuma shēma. Komisija nav precizējusi šim mērķim ieguldāmā darba apjomu un detalizācijas pakāpi. Piemēram, Itālijas apliecinātājiestādes savā darbā neiekļāva tiesību pārbaudes un pieminēja to savos apliecinājumos. Komisija to pieņēma bez komentāriem. |
| --- | --- |

5.58.

Apliecinātājiestādēm pirmo reizi 2006. gadā bija jārevidē vienotā maksājuma shēma. Komisija nav precizējusi šim mērķim ieguldāmā darba apjomu un detalizācijas pakāpi. Piemēram, Itālijas apliecinātājiestādes savā darbā neiekļāva tiesību pārbaudes un pieminēja to savos apliecinājumos. Komisija to pieņēma bez komentāriem.

| 5.58. | Apliecinātājiestādēm ir jāpārliecinās, ka maksājumu aģentūras procedūras tiesību pārbaudei darbojas efektīvi. Tomēr tām nav tieši jāpārbauda katra saņēmēja tiesību precizitāte katram paraugā iekļautajam saņēmējam veiktā pakārtotā maksājuma likumības un pareizības pārbaudes nozīmē. Visas apliecinātājiestādes 2006. gadā izpildīja šo prasību, veicot maksājumu aģentūru VMS tiesību pārbaudes procedūru revīziju. |
| --- | --- |

5.58.

Apliecinātājiestādēm ir jāpārliecinās, ka maksājumu aģentūras procedūras tiesību pārbaudei darbojas efektīvi. Tomēr tām nav tieši jāpārbauda katra saņēmēja tiesību precizitāte katram paraugā iekļautajam saņēmējam veiktā pakārtotā maksājuma likumības un pareizības pārbaudes nozīmē. Visas apliecinātājiestādes 2006. gadā izpildīja šo prasību, veicot maksājumu aģentūru VMS tiesību pārbaudes procedūru revīziju.

Attiecībā uz vienotā maksājuma shēmu veiktā darba tvērums un detalizācijas pakāpe ir noteikta Komisijas jaunajā pamatnostādnē par parauga pārskatu, kura ir piemērojama no 2007. finanšu gada.

| 5.59. | Komisija lielākoties paļaujas uz apliecinātājiestāžu sniegto apliecinājumu un ziņojumu dokumentārām pārbaudēm. Palāta konstatēja, ka Komisijas pārskatīšanas darba tvērums un detalizācijas pakāpe bija ierobežota nepietiekamā laika un lielā valodu skaita dēļ (51). No informācijas, kas bija sniegta 7 no 30 apliecinājumiem un ziņojumiem, ko pārskatīja Palāta (52), tā nevarēja spriest par to, vai maksājumu aģentūru pārskatos ir vai nav būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija lielākoties paļaujas uz apliecinātājiestāžu sniegto apliecinājumu un ziņojumu dokumentārām pārbaudēm. Palāta konstatēja, ka Komisijas pārskatīšanas darba tvērums un detalizācijas pakāpe bija ierobežota nepietiekamā laika un lielā valodu skaita dēļ (51). No informācijas, kas bija sniegta 7 no 30 apliecinājumiem un ziņojumiem, ko pārskatīja Palāta (52), tā nevarēja spriest par to, vai maksājumu aģentūru pārskatos ir vai nav būtiskas kļūdas.

| 5.59. | Komisija veic revīzijas darbu, kas ir nepieciešams, lai gūtu pietiekamu pārliecību par to, vai (pamatojoties uz sniegto informāciju) maksājumu aģentūru pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi, t. i., ka tajos nav būtisku kļūdu. Sadalījumi rodas, ja tā nevar izdarīt pozitīvu secinājumu. Tas ir atsevišķs mehānisms, kas atšķiras no atbilstīguma uzdevumiem, kuru mērķis ir izslēgt no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija veic revīzijas darbu, kas ir nepieciešams, lai gūtu pietiekamu pārliecību par to, vai (pamatojoties uz sniegto informāciju) maksājumu aģentūru pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi, t. i., ka tajos nav būtisku kļūdu. Sadalījumi rodas, ja tā nevar izdarīt pozitīvu secinājumu. Tas ir atsevišķs mehānisms, kas atšķiras no atbilstīguma uzdevumiem, kuru mērķis ir izslēgt no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

Komisija varēja pārliecināties, ka tās noskaidroto grāmatojumu kopējos izdevumos nav būtisku kļūdu. Tas ietver Palātas minētos septiņus pārskatus.

| 5.60. | Palāta apmeklēja septiņas apliecinātājiestādes, lai pārbaudītu to darbu (53). Galvenie konstatētie trūkumi attiecās uz padziļināto pārbaužu tvērumu un dziļumu, deleģēto struktūru darbu, ietverot pārbaudes uz vietas, un parādnieku grāmatojumu pabeigtības pārbaudi. Lai iegūtu lielāku ticamību no apliecinātājiestāžu darba, šie trūkumi ir jānovērš. 2006. gadā Komisijas dienesti apmeklēja vēl četru maksājumu aģentūru apliecinātājiestādes (54). To vispārējā secinājumā bija tikai minēts, ka “apliecinātājiestāžu revīzijas metodoloģija, šķiet, sniedz pietiekamu pārliecību finansiālās noformēšanas lēmumam”. |
| --- | --- |

5.60.

Palāta apmeklēja septiņas apliecinātājiestādes, lai pārbaudītu to darbu (53). Galvenie konstatētie trūkumi attiecās uz padziļināto pārbaužu tvērumu un dziļumu, deleģēto struktūru darbu, ietverot pārbaudes uz vietas, un parādnieku grāmatojumu pabeigtības pārbaudi. Lai iegūtu lielāku ticamību no apliecinātājiestāžu darba, šie trūkumi ir jānovērš. 2006. gadā Komisijas dienesti apmeklēja vēl četru maksājumu aģentūru apliecinātājiestādes (54). To vispārējā secinājumā bija tikai minēts, ka “apliecinātājiestāžu revīzijas metodoloģija, šķiet, sniedz pietiekamu pārliecību finansiālās noformēšanas lēmumam”.

| 5.60. | Attiecībā uz apliecinātājiestāžu darba tvērumu un detalizācijas pakāpi piemērojamie tiesību akti nosaka, ka šīm iestādēm ir jāpārbauda maksājumu aģentūras administratīvā struktūra tikai attiecībā uz to, vai šī struktūra spēj nodrošināt, ka atbilstīgums Kopienas noteikumiem tiek pārbaudīts pirms maksājumu veikšanas. Šāda pārbaude ir pietiekama finansiālās noskaidrošanas nolūkā un nav jāuzskata par trūkumu. |
| --- | --- |

5.60.

Attiecībā uz apliecinātājiestāžu darba tvērumu un detalizācijas pakāpi piemērojamie tiesību akti nosaka, ka šīm iestādēm ir jāpārbauda maksājumu aģentūras administratīvā struktūra tikai attiecībā uz to, vai šī struktūra spēj nodrošināt, ka atbilstīgums Kopienas noteikumiem tiek pārbaudīts pirms maksājumu veikšanas. Šāda pārbaude ir pietiekama finansiālās noskaidrošanas nolūkā un nav jāuzskata par trūkumu.

Komisijas 2006. gadā veiktie revīzijas apmeklējumi (ar izmantotās metodoloģijas izvērtējumu un veikto pārbaudi) apstiprina, ka apliecinātājiestāžu pārskati un apliecinājumi būtībā ir uzticami, lai gan dažās jomās ir iespējami uzlabojumi. Visiem minētajiem jautājumiem tiek piešķirta pienācīga nozīme Komisijas jaunajā pamatnostādnē par parauga pārskatu. Paredzams, ka apliecinātājiestādes detalizētāk aplūkos šos jautājumus un skaidrāk izklāstīs savus konstatējumus.

| 5.61. | Komisija ir ieviesusi jaunu piedziņas procedūru (55), kurā ir tabulas parādnieku grāmatojumu uzrādīšanai, tomēr galīgie norādījumi par šo tabulu aizpildīšanu tika sniegti tikai 2006. gada novembrī. Saistībā ar parādnieku grāmatojumu ticamību Palāta apšauba šo tabulu pilnīgumu: ierobežotie atzinumi apliecinājumos un nozīmīgie konstatējumi ziņojumos, dažu apliecinātājiestāžu nepietiekamais darbs un nepietiekamā informācija dažos no to ziņojumiem. Turklāt Komisijas veiktās tabulu saskaņošanas rezultātā labojumus izdarīja tabulās, kuru pareizība jau bija apliecināta. |
| --- | --- |

5.61.

Komisija ir ieviesusi jaunu piedziņas procedūru (55), kurā ir tabulas parādnieku grāmatojumu uzrādīšanai, tomēr galīgie norādījumi par šo tabulu aizpildīšanu tika sniegti tikai 2006. gada novembrī. Saistībā ar parādnieku grāmatojumu ticamību Palāta apšauba šo tabulu pilnīgumu: ierobežotie atzinumi apliecinājumos un nozīmīgie konstatējumi ziņojumos, dažu apliecinātājiestāžu nepietiekamais darbs un nepietiekamā informācija dažos no to ziņojumiem. Turklāt Komisijas veiktās tabulu saskaņošanas rezultātā labojumus izdarīja tabulās, kuru pareizība jau bija apliecināta.

| 5.61. | Palātas minētās tabulas (56) ir paredzētas, lai sniegtu Komisijai nepieciešamo informāciju jaunā noskaidrošanas mehānisma piemērošanai pārkāpumu gadījumos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. un 33. pantā. Pastāv skaidra saikne starp šīm tabulām un maksājumu aģentūru debitoru virsgrāmatu, un Komisijas jaunajā pamatnostādnē par apliecinātājiestāžu parauga pārskatu, kura piemērojama no 2007. gada, noteikts, ka apliecinātājiestādēm jāsaskaņo debitoru virsgrāmata ar tabulām un jāsniedz paskaidrojumi par jebkurām konstatētajām neatbilstībām. |
| --- | --- |

5.61.

Palātas minētās tabulas (56) ir paredzētas, lai sniegtu Komisijai nepieciešamo informāciju jaunā noskaidrošanas mehānisma piemērošanai pārkāpumu gadījumos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. un 33. pantā. Pastāv skaidra saikne starp šīm tabulām un maksājumu aģentūru debitoru virsgrāmatu, un Komisijas jaunajā pamatnostādnē par apliecinātājiestāžu parauga pārskatu, kura piemērojama no 2007. gada, noteikts, ka apliecinātājiestādēm jāsaskaņo debitoru virsgrāmata ar tabulām un jāsniedz paskaidrojumi par jebkurām konstatētajām neatbilstībām.

Tabulas ir maksājumu aģentūru gada pārskatu daļa, un apliecinātājiestādes tās apliecina kā tādas. Turklāt Komisija veltīja lielas pūles, lai gūtu pietiekamu pārliecību, ka reģistrētais parāds ir iekļauts pareizajā kategorijā un ir uzrādīts. Tika novērtēti atlikumi 2006. gada 15. oktobrī, un vecās 105. tabulas beigu atlikumi tika saskaņoti ar III pielikuma jauno tabulu sākuma atlikumiem no 2005. gada oktobra vidus. Ja saskaņošanu nevarēja sekmīgi veikt un summas bija būtiskas, nevarēja gūt pietiekamu pārliecību, piemēram, kā AGEA gadījumā Itālijā pārskati tika sadalīti.

Komisija 2007. gada laikā veiks detalizētu pēcpārbaudi, lai nodrošinātu, ka III pielikuma tabulās ir pienācīgi uzrādīti parādi.

| 5.62. | Lēmumu par to, ka summas, kuras maksājamas par pārkāpumiem, vienādās daļās sedz Kopiena un dalībvalstis (“noteikums par 50:50”) (57), pirmo reizi iekļāva finansiālās noskaidrošanas lēmumos par 2006. gadu, un no Kopienas un dalībvalstīm (58) tika iekasēti apmēram 130 miljoni EUR. Papildu summu par pārkāpumiem, kuru dalībvalstis uzskatīja par neatgūstamu (59), 147 miljonu EUR apmērā pilnībā iekasēja no Kopienas. Jaunā procedūra paredz no Kopienas iekasēt ievērojamas summas, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju. Tādējādi Komisijai tagad jāveic detalizēta pēcpārbaude, lai nodrošinātu, ka parādus pienācīgi iekasē no Kopienas. |
| --- | --- |

5.62.

Lēmumu par to, ka summas, kuras maksājamas par pārkāpumiem, vienādās daļās sedz Kopiena un dalībvalstis (“noteikums par 50:50”) (57), pirmo reizi iekļāva finansiālās noskaidrošanas lēmumos par 2006. gadu, un no Kopienas un dalībvalstīm (58) tika iekasēti apmēram 130 miljoni EUR. Papildu summu par pārkāpumiem, kuru dalībvalstis uzskatīja par neatgūstamu (59), 147 miljonu EUR apmērā pilnībā iekasēja no Kopienas. Jaunā procedūra paredz no Kopienas iekasēt ievērojamas summas, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju. Tādējādi Komisijai tagad jāveic detalizēta pēcpārbaude, lai nodrošinātu, ka parādus pienācīgi iekasē no Kopienas.

| 5.62. | Palātas minētie rezultāti ir to pārkāpumu gadījumu jaunā noskaidrošanas mehānisma sekas, kuri ieviesti ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu. |
| --- | --- |

5.62.

Palātas minētie rezultāti ir to pārkāpumu gadījumu jaunā noskaidrošanas mehānisma sekas, kuri ieviesti ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 49. pantu 2007. gadā jaunais noteikums par 50/50 tika piemērots visiem neatrisinātiem gadījumiem, attiecībā uz kuriem līdz 2006. gada 16. oktobrim nebija veikta pilnīga piedziņa. Daži no šiem gadījumiem ir attiecināmi uz 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem. Tas izskaidro relatīvi lielo noskaidroto summu. Paredzams, ka nākamajos gados, kad tiek skarti tikai gadījumi, kuri tajā gadā sasniedz četru vai astoņu gadu termiņu, noskaidrojamās summas būs ievērojami mazākas.

Apliecinātājiestādes apliecina summas, kuras iekasē no vienas vai otras puses; tas nozīmē, ka šīs iestādes tās ir detalizēti pārbaudījušas. Turklāt Komisija maksājumu aģentūru revīziju ietvaros veic pēcpārbaudi par to, vai dalībvalstis pareizi piemēro šo jauno noskaidrošanas mehānismu.

Atbilstīguma noskaidrošana

| 5.63. | Atbilstīguma lēmumu mērķis ir neļaut no Kopienas līdzekļiem finansēt tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka tie nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Lauksaimniecības ģenerāldirektors izmanto arī atbilstīguma noskaidrošanu, lai pamatotu savu ticamības deklarāciju par ELVGF izdevumu likumību un pareizību. Sistēmas analīzē atklājās turpmāk minētās nepilnības: |
| --- | --- |

5.63.

Atbilstīguma lēmumu mērķis ir neļaut no Kopienas līdzekļiem finansēt tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka tie nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Lauksaimniecības ģenerāldirektors izmanto arī atbilstīguma noskaidrošanu, lai pamatotu savu ticamības deklarāciju par ELVGF izdevumu likumību un pareizību. Sistēmas analīzē atklājās turpmāk minētās nepilnības:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | atbilstīguma lēmumi neattiecās uz maksājumiem galasaņēmējiem gadā, par kuru lēmumi bija pieņemti, – tie parasti attiecās uz vairākiem izdevumu gadiem un bija pieņemti vairākus gadus vēlāk. Līdz 2006. gada beigām noskaidrošana bija veikta tikai par gadiem līdz 1998. gadam; |
| --- | --- |

a)

atbilstīguma lēmumi neattiecās uz maksājumiem galasaņēmējiem gadā, par kuru lēmumi bija pieņemti, – tie parasti attiecās uz vairākiem izdevumu gadiem un bija pieņemti vairākus gadus vēlāk. Līdz 2006. gada beigām noskaidrošana bija veikta tikai par gadiem līdz 1998. gadam;

| a) | 2006. gada beigās vēl nav noslēgtas tikai 12 revīzijas, kas veiktas 2002. gadā un agrāk, kas ļauj veikt finanšu korekcijas par laikposmu pirms 2001. gada. Tas nozīmē, ka lielā mērā ir pabeigts atbilstīguma pārbaudes darbs pie izdevumiem no 2000. gada un agrāk.
  Atbilstīguma procedūru daudzgadu raksturs, uz ko atsaucas Palāta, neietekmē pārliecību, ko var gūt no šīm procedūrām par 2006. finanšu gadu. Lai gan ir pareizi, ka finanšu sekas tiek noteiktas tikai procedūru beigās, jau ir zināmi 2006. gadā veikto revīziju provizoriskie konstatējumi. Turklāt, tā kā Komisijas revīzijas ietver dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tās ne tikai sniedz informāciju par revidētajiem izdevumiem, bet netiešā veidā arī par turpmākajiem izdevumiem, kas ietilpst attiecīgajās sistēmās. |
| --- | --- |

a)

2006. gada beigās vēl nav noslēgtas tikai 12 revīzijas, kas veiktas 2002. gadā un agrāk, kas ļauj veikt finanšu korekcijas par laikposmu pirms 2001. gada. Tas nozīmē, ka lielā mērā ir pabeigts atbilstīguma pārbaudes darbs pie izdevumiem no 2000. gada un agrāk.

Atbilstīguma procedūru daudzgadu raksturs, uz ko atsaucas Palāta, neietekmē pārliecību, ko var gūt no šīm procedūrām par 2006. finanšu gadu. Lai gan ir pareizi, ka finanšu sekas tiek noteiktas tikai procedūru beigās, jau ir zināmi 2006. gadā veikto revīziju provizoriskie konstatējumi. Turklāt, tā kā Komisijas revīzijas ietver dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tās ne tikai sniedz informāciju par revidētajiem izdevumiem, bet netiešā veidā arī par turpmākajiem izdevumiem, kas ietilpst attiecīgajās sistēmās.

| b) | ĢD AGRI 2006. gada darbības pārskata nodaļā par ticamību atsaucas uz iespējamiem aktīviem, kas iegrāmatoti 2006. gada pārskatos. Tie ir 1 472 miljoni EUR (60) turpmāko finanšu korekciju ietekmes paredzēšanai. Šāda uzskaite pilnveido pārskatu lietotājiem pieejamo informāciju, bet nevar sniegt Palātai vai Komisijai pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; |
| --- | --- |

b)

ĢD AGRI 2006. gada darbības pārskata nodaļā par ticamību atsaucas uz iespējamiem aktīviem, kas iegrāmatoti 2006. gada pārskatos. Tie ir 1 472 miljoni EUR (60) turpmāko finanšu korekciju ietekmes paredzēšanai. Šāda uzskaite pilnveido pārskatu lietotājiem pieejamo informāciju, bet nevar sniegt Palātai vai Komisijai pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

| b) | Kā norādīts ĢD AGRI 2006. gada darbības pārskatā, no 2006. gadā veikto revīziju rezultātiem var secināt, ka vispārējā situācija attiecībā uz valsts kontroles sistēmu nepilnībām ir salīdzināma ar situāciju iepriekšējos gados un ka tādēļ ir pilnībā attaisnoti aplēst finanšu korekciju apmēru, kas ir nepieciešamas, lai segtu ar 2006. gada izdevumiem saistīto risku, pamatojoties uz vidējo vēsturisko neto korekcijas likmi par 1996.–2001. gada laikposmu.
  Iespējamo aktīvu grāmatošanu Komisijas pārskatos veic, lai uzrādītu (potenciālos) debitoru parādus, pamatojoties uz tās revīziju rezultātiem, un tā nav paredzēta, lai sniegtu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

Kā norādīts ĢD AGRI 2006. gada darbības pārskatā, no 2006. gadā veikto revīziju rezultātiem var secināt, ka vispārējā situācija attiecībā uz valsts kontroles sistēmu nepilnībām ir salīdzināma ar situāciju iepriekšējos gados un ka tādēļ ir pilnībā attaisnoti aplēst finanšu korekciju apmēru, kas ir nepieciešamas, lai segtu ar 2006. gada izdevumiem saistīto risku, pamatojoties uz vidējo vēsturisko neto korekcijas likmi par 1996.–2001. gada laikposmu.

Iespējamo aktīvu grāmatošanu Komisijas pārskatos veic, lai uzrādītu (potenciālos) debitoru parādus, pamatojoties uz tās revīziju rezultātiem, un tā nav paredzēta, lai sniegtu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| c) | finanšu korekciju izmaksas sedz dalībvalstis, parasti – nodokļu maksātāji, daudz retāk – nepareizi izmaksātā atbalsta saņēmēji; |
| --- | --- |

c)

finanšu korekciju izmaksas sedz dalībvalstis, parasti – nodokļu maksātāji, daudz retāk – nepareizi izmaksātā atbalsta saņēmēji;

| c) | Ja atbilstīguma procedūru rezultātā konstatē vai var konstatēt nepienācīgus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic to pēcpārbaude ar piedziņas darbību palīdzību, kas vērstas pret galasaņēmējiem. Tomēr pat tad, ja tas nav iespējams, piemēram, tāpēc, ka korekcija ir balstīta uz valsts kontroles sistēmas nepilnībām un to nevar saistīt ar atsevišķu nepareizu maksājumu, finanšu korekcijas ir svarīgs līdzeklis, lai uzlabotu dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas un tādējādi novērstu vai konstatētu un piedzītu galasaņēmējiem veiktus nepareizus maksājumus. |
| --- | --- |

c)

Ja atbilstīguma procedūru rezultātā konstatē vai var konstatēt nepienācīgus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic to pēcpārbaude ar piedziņas darbību palīdzību, kas vērstas pret galasaņēmējiem. Tomēr pat tad, ja tas nav iespējams, piemēram, tāpēc, ka korekcija ir balstīta uz valsts kontroles sistēmas nepilnībām un to nevar saistīt ar atsevišķu nepareizu maksājumu, finanšu korekcijas ir svarīgs līdzeklis, lai uzlabotu dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas un tādējādi novērstu vai konstatētu un piedzītu galasaņēmējiem veiktus nepareizus maksājumus.

| d) | nebija pierādījumu par to, ka vairākās Komisijas veiktajās revīzijās būtu pienācīgi izskatīti Komisijas riska analīzē apzinātie riska faktori. Pārbaudi saņēmēja līmenī drīzāk nosaka tai atvēlētais laiks, nevis revidentam sniegtie norādījumi. Veiktajās revīzijās neiekļauj deklarācijās sniegtās informācijas esības un pareizības sistemātisku apstiprinājuma pārbaudi galasaņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

d)

nebija pierādījumu par to, ka vairākās Komisijas veiktajās revīzijās būtu pienācīgi izskatīti Komisijas riska analīzē apzinātie riska faktori. Pārbaudi saņēmēja līmenī drīzāk nosaka tai atvēlētais laiks, nevis revidentam sniegtie norādījumi. Veiktajās revīzijās neiekļauj deklarācijās sniegtās informācijas esības un pareizības sistemātisku apstiprinājuma pārbaudi galasaņēmēju līmenī;

| d) | 2006. gadā tika veiktas pavisam 354 revīzijas, tostarp 184 ar pārbaudēm uz vietas un 170 bez šādām pārbaudēm. Komisija uzskata, ka šajās revīzijās pienācīgi izskatīti Komisijas riska analīzē apzinātie riska faktori.
  Komisija veic atbilstīguma revīzijas, lai novērtētu valsts pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti. Attiecīgā gadījumā šīs revīzijas var ietvert atsevišķu lietu pārbaudes galasaņēmēju līmenī, tostarp pārbaudes uz vietas. Šī pieeja ir saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem, kā arī Komisijas revīzijas rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

d)

2006. gadā tika veiktas pavisam 354 revīzijas, tostarp 184 ar pārbaudēm uz vietas un 170 bez šādām pārbaudēm. Komisija uzskata, ka šajās revīzijās pienācīgi izskatīti Komisijas riska analīzē apzinātie riska faktori.

Komisija veic atbilstīguma revīzijas, lai novērtētu valsts pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti. Attiecīgā gadījumā šīs revīzijas var ietvert atsevišķu lietu pārbaudes galasaņēmēju līmenī, tostarp pārbaudes uz vietas. Šī pieeja ir saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem, kā arī Komisijas revīzijas rokasgrāmatu.

| e) | izslēdzamo izdevumu aprēķināšanas metode vairumā gadījumu ir “vienota likme”, kad tiek piedzīta procentuāla daļa no kopēji izmaksātā atbalsta. Ņemot vērā, ka šī metode balstās uz kontroles sistēmas trūkumu būtiskumu, nevis uz konstatēto pārkāpumu summu, nav iespējams izveidot pamatotu saikni starp summām, kas piedzītas ar atbilstīguma lēmumiem, un faktiskajām nepareizi veikto maksājumu summām. |
| --- | --- |

e)

izslēdzamo izdevumu aprēķināšanas metode vairumā gadījumu ir “vienota likme”, kad tiek piedzīta procentuāla daļa no kopēji izmaksātā atbalsta. Ņemot vērā, ka šī metode balstās uz kontroles sistēmas trūkumu būtiskumu, nevis uz konstatēto pārkāpumu summu, nav iespējams izveidot pamatotu saikni starp summām, kas piedzītas ar atbilstīguma lēmumiem, un faktiskajām nepareizi veikto maksājumu summām.

| e) | Atbilstīguma noskaidrošanas mērķis ir izslēgt no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Komisija uzskata, ka šis mērķis ir sasniegts arī gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro pēc vienotas likmes, jo saņēmējiem veikto nepareizo maksājumu summas apmēru nevar noteikt. Vienotas likmes korekcijas piemēro, kad saņēmējiem veikto nepareizo maksājumu faktisko summu nevar noteikt, izmantojot precīzu aprēķinu vai ekstrapolāciju. Tiesa ir regulāri apstiprinājusi šo principu. Tādēļ Komisija šo vienotas likmes korekciju metodi uzskata par pilnībā piemērotu. |
| --- | --- |

e)

Atbilstīguma noskaidrošanas mērķis ir izslēgt no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Komisija uzskata, ka šis mērķis ir sasniegts arī gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro pēc vienotas likmes, jo saņēmējiem veikto nepareizo maksājumu summas apmēru nevar noteikt. Vienotas likmes korekcijas piemēro, kad saņēmējiem veikto nepareizo maksājumu faktisko summu nevar noteikt, izmantojot precīzu aprēķinu vai ekstrapolāciju. Tiesa ir regulāri apstiprinājusi šo principu. Tādēļ Komisija šo vienotas likmes korekciju metodi uzskata par pilnībā piemērotu.

| 5.64. | Palāta revidēja trīs finanšu korekcijas trijos atbilstīguma lēmumos, kas pieņemti 2006. gadā un kas attiecās uz 1999.-2005. gadu, aptverot 25 % veikto korekciju summas (61). Tika sagatavoti šādi apsvērumi: |
| --- | --- |

5.64.

Palāta revidēja trīs finanšu korekcijas trijos atbilstīguma lēmumos, kas pieņemti 2006. gadā un kas attiecās uz 1999.-2005. gadu, aptverot 25 % veikto korekciju summas (61). Tika sagatavoti šādi apsvērumi:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | ņemot vērā Komisijai pieejamos ierobežotos resursus, atbilstīguma revīzijas izvēlējās uz riska analīzes pamata. Divu gadu termiņa dēļ pastāv risks, ka izdevumi nav pārbaudīti savlaicīgi, lai varētu veikt korekcijas (62). Palāta konstatēja, ka nav iespējams veikt nepareizo maksājumu korekcijas par lēsto maksimālo 100 miljonu EUR summu, jo nepareizie maksājumi tika atklāti pēc noteiktā termiņa; |
| --- | --- |

a)

ņemot vērā Komisijai pieejamos ierobežotos resursus, atbilstīguma revīzijas izvēlējās uz riska analīzes pamata. Divu gadu termiņa dēļ pastāv risks, ka izdevumi nav pārbaudīti savlaicīgi, lai varētu veikt korekcijas (62). Palāta konstatēja, ka nav iespējams veikt nepareizo maksājumu korekcijas par lēsto maksimālo 100 miljonu EUR summu, jo nepareizie maksājumi tika atklāti pēc noteiktā termiņa;

| a) | Veicamās atbilstīguma revīzijas nosaka uz galveno riska faktoru analīzes pamata. Atbilstīguma procesa nolūkā šī atlase ir saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. ĢD AGRI šim uzdevumam velta vairāk nekā 10 % no sava kopējā personāla.
  Ja atbilstīguma revīzijās tiek atklātas nepilnības, kas ELVGF rada finanšu risku, finanšu korekcijas attiecina uz izdevumiem, kas radušies 24 mēnešus pirms 11. pantā minētās vēstules nosūtīšanas, ar kuru dalībvalstij paziņo Komisijas konstatējumus. Šo tā saucamo 24 mēnešu noteikumu Padome pieņēma, lai dalībvalstīm nodrošinātu tiesisku noteiktību. Šā noteikuma piemērošanai ir raksturīgs, ka atsevišķiem izdevumiem nevar veikt finanšu korekcijas, lai gan tos var ietekmēt nepilnības.
  Palātas revidētajos gadījumos Komisija savlaicīgi ir reaģējusi uz saņemto informāciju. |
| --- | --- |

a)

Veicamās atbilstīguma revīzijas nosaka uz galveno riska faktoru analīzes pamata. Atbilstīguma procesa nolūkā šī atlase ir saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. ĢD AGRI šim uzdevumam velta vairāk nekā 10 % no sava kopējā personāla.

Ja atbilstīguma revīzijās tiek atklātas nepilnības, kas ELVGF rada finanšu risku, finanšu korekcijas attiecina uz izdevumiem, kas radušies 24 mēnešus pirms 11. pantā minētās vēstules nosūtīšanas, ar kuru dalībvalstij paziņo Komisijas konstatējumus. Šo tā saucamo 24 mēnešu noteikumu Padome pieņēma, lai dalībvalstīm nodrošinātu tiesisku noteiktību. Šā noteikuma piemērošanai ir raksturīgs, ka atsevišķiem izdevumiem nevar veikt finanšu korekcijas, lai gan tos var ietekmēt nepilnības.

Palātas revidētajos gadījumos Komisija savlaicīgi ir reaģējusi uz saņemto informāciju.

| b) | laiks, kas Komisijai bija vajadzīgs šiem trim sarežģītajiem gadījumiem no sākotnējās revīzijas līdz noskaidrošanas lēmumam par pārbaudītajām korekcijām, bija no četriem līdz septiņiem gadiem, un tas aizkavēja noskaidrošanas procedūru pabeigšanu par attiecīgajiem finanšu gadiem. |
| --- | --- |

b)

laiks, kas Komisijai bija vajadzīgs šiem trim sarežģītajiem gadījumiem no sākotnējās revīzijas līdz noskaidrošanas lēmumam par pārbaudītajām korekcijām, bija no četriem līdz septiņiem gadiem, un tas aizkavēja noskaidrošanas procedūru pabeigšanu par attiecīgajiem finanšu gadiem.

| b) | Atbilstīguma procedūru veikšanai nepieciešamais laiks ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Šie faktori ir, piemēram, lietas komplicētība, kam ir nepieciešams papildu darbs vai pat papildu apmeklējumi, dalībvalstu termiņu ievērošana un Saskaņošanas struktūrvienības ieteikumu pēcpārbaude. Turklāt dalībvalstu aizstāvības tiesību pilnīga ievērošana ir atbilstīguma noskaidrošanas procedūras pamatprincips.
  Palātas apgalvojumā (“(..), un tas aizkavēja noskaidrošanas procedūru pabeigšanu par attiecīgajiem finanšu gadiem”) nav ņemta vērā atšķirība starp konkrēta finanšu gada finansiālo noskaidrošanu un atbilstīguma noskaidrošanu. Atbilstīguma noskaidrošana nav par finanšu gadu. |
| --- | --- |

b)

Atbilstīguma procedūru veikšanai nepieciešamais laiks ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Šie faktori ir, piemēram, lietas komplicētība, kam ir nepieciešams papildu darbs vai pat papildu apmeklējumi, dalībvalstu termiņu ievērošana un Saskaņošanas struktūrvienības ieteikumu pēcpārbaude. Turklāt dalībvalstu aizstāvības tiesību pilnīga ievērošana ir atbilstīguma noskaidrošanas procedūras pamatprincips.

Palātas apgalvojumā (“(..), un tas aizkavēja noskaidrošanas procedūru pabeigšanu par attiecīgajiem finanšu gadiem”) nav ņemta vērā atšķirība starp konkrēta finanšu gada finansiālo noskaidrošanu un atbilstīguma noskaidrošanu. Atbilstīguma noskaidrošana nav par finanšu gadu.

Secinājumi un ieteikumi

| 5.65. | Lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumos no Garantiju fonda joprojām ir kļūdas, kuru skaits gan samazinās, bet kuras joprojām ir būtiskas. Ja IAKS piemēro pareizi, tā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Tomēr tas neattiecas uz Grieķiju. |
| --- | --- |

5.65.

Lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumos no Garantiju fonda joprojām ir kļūdas, kuru skaits gan samazinās, bet kuras joprojām ir būtiskas. Ja IAKS piemēro pareizi, tā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Tomēr tas neattiecas uz Grieķiju.

| 5.65. | Komisija atzīmē, ka Palātas konstatēto kļūdu kopējais līmenis attiecībā uz visiem izdevumiem ELVGF Garantiju nodaļas ietvaros ir ievērojami samazinājies un ir tuvu būtiskuma līmenim. Attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauku attīstību un veido vairāk nekā 85 % no kopējiem izdevumiem, tas ir zem šā būtiskuma līmeņa. Kļūdas saistībā ar lauku attīstību koncentrējas ap agrovides pasākumiem. |
| --- | --- |

5.65.

Komisija atzīmē, ka Palātas konstatēto kļūdu kopējais līmenis attiecībā uz visiem izdevumiem ELVGF Garantiju nodaļas ietvaros ir ievērojami samazinājies un ir tuvu būtiskuma līmenim. Attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu daļu, kas nav saistīta ar lauku attīstību un veido vairāk nekā 85 % no kopējiem izdevumiem, tas ir zem šā būtiskuma līmeņa. Kļūdas saistībā ar lauku attīstību koncentrējas ap agrovides pasākumiem.

IAKS ir efektīva kontroles sistēma, lai ierobežotu nepareizu izdevumu risku.

Situācija Grieķijā tiek risināta, izmantojot notiekošas revīzijas un grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, lai aizsargātu Eiropas Savienības finanšu intereses, un izmantojot Grieķijas rīcības plāna īstenošanas pārraudzību un uzraudzību.

| 5.66. | VMS izstrāde un ieviešana ierobežo risku attiecībā uz nepareiziem maksājumiem lauksaimniekiem. Tomēr dažas dalībvalstis nav pareizi piemērojušas atsevišķus VMS pamatelementus: Austrija, Īrija un Apvienotā Karaliste paplašināja tiesību konsolidāciju ārpus regulas noteikumiem (sk. 5.22.-5.24. punktu). |
| --- | --- |

5.66.

VMS izstrāde un ieviešana ierobežo risku attiecībā uz nepareiziem maksājumiem lauksaimniekiem. Tomēr dažas dalībvalstis nav pareizi piemērojušas atsevišķus VMS pamatelementus: Austrija, Īrija un Apvienotā Karaliste paplašināja tiesību konsolidāciju ārpus regulas noteikumiem (sk. 5.22.-5.24. punktu).

| 5.66. | Komisija apzinās šo praksi un piekrīt Palātas viedoklim. Jebkurš iespējamais risks fondam tiks ņemts vērā, izmantojot atbilstīguma procedūras. |
| --- | --- |

5.66.

Komisija apzinās šo praksi un piekrīt Palātas viedoklim. Jebkurš iespējamais risks fondam tiks ņemts vērā, izmantojot atbilstīguma procedūras.

| 5.67. | Apvienotā Karaliste neievēroja Kopienas tiesību aktus, kad piešķīra tiesības un maksāja VMS un lauku attīstības atbalstu zemes īpašniekiem par zemi, ko iznomā un ko apstrādā lauksaimnieki nomnieki (sk. 5.20. un 5.21. punktu). |
| --- | --- |

5.67.

Apvienotā Karaliste neievēroja Kopienas tiesību aktus, kad piešķīra tiesības un maksāja VMS un lauku attīstības atbalstu zemes īpašniekiem par zemi, ko iznomā un ko apstrādā lauksaimnieki nomnieki (sk. 5.20. un 5.21. punktu).

| 5.67. | Dalībvalstīm ir jānorāda, kuri tiek uzskatīti par aktīviem lauksaimniekiem (kuriem ir tiesības uz atbalstu). Ja zemes īpašnieks uzņemas lauksaimnieciskās darbības ekonomisko risku, nav izslēgta iespēja uzskatīt viņu par personu, kas “veic lauksaimniecisku darbību”. |
| --- | --- |

5.67.

Dalībvalstīm ir jānorāda, kuri tiek uzskatīti par aktīviem lauksaimniekiem (kuriem ir tiesības uz atbalstu). Ja zemes īpašnieks uzņemas lauksaimnieciskās darbības ekonomisko risku, nav izslēgta iespēja uzskatīt viņu par personu, kas “veic lauksaimniecisku darbību”.

| 5.68. | Lai gan valsts kopējie maksājumu “griesti” netika pārsniegti, ceturtajā daļā galasaņēmēju līmenī pārbaudīto maksājumu atklājās pārmaksas, lai gan kopējā finansiālā ietekme ir neliela (sk. 5.38. punktu). |
| --- | --- |

5.68.

Lai gan valsts kopējie maksājumu “griesti” netika pārsniegti, ceturtajā daļā galasaņēmēju līmenī pārbaudīto maksājumu atklājās pārmaksas, lai gan kopējā finansiālā ietekme ir neliela (sk. 5.38. punktu).

5.69.

| 5.69. | Palāta atzīmēja, ka starp jaunajiem saņēmējiem Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Zviedrijā un Dānijā ir dzelzceļa sabiedrības, jāšanas/zirgaudzēšanas klubi, golfa/atpūtas klubi un pilsētu padomes (sk. 5.25.-5.27. punktu). Tiesību piešķiršana zemes īpašniekiem, kuri nekad nav veikuši lauksaimniecisku darbību un kuri tikai uztur zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, ir izraisījuši būtisku ES atbalsta pārdali, atstumjot lauksaimniekus no atbalsta saņemšanas, jo īpaši dinamiski jauktajā modelī (sk. 5.28. punktu). Apvienotās Karalistes iestādes noteica nepareizus kritērijus tiesību piešķiršanai uz investīcijām no valsts rezerves (sk. 5.33. un 5.34. punktu). |
| --- | --- |

Palāta atzīmēja, ka starp jaunajiem saņēmējiem Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Zviedrijā un Dānijā ir dzelzceļa sabiedrības, jāšanas/zirgaudzēšanas klubi, golfa/atpūtas klubi un pilsētu padomes (sk. 5.25.-5.27. punktu). Tiesību piešķiršana zemes īpašniekiem, kuri nekad nav veikuši lauksaimniecisku darbību un kuri tikai uztur zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, ir izraisījuši būtisku ES atbalsta pārdali, atstumjot lauksaimniekus no atbalsta saņemšanas, jo īpaši dinamiski jauktajā modelī (sk. 5.28. punktu). Apvienotās Karalistes iestādes noteica nepareizus kritērijus tiesību piešķiršanai uz investīcijām no valsts rezerves (sk. 5.33. un 5.34. punktu).

| 5.69. | Reģionāli modeļi patiešām dara pieejamu atbalstu tiem, kuri, iespējams, to nav saņēmuši iepriekš. Tā bija attiecīgo dalībvalstu skaidra un apzināta izvēle pārdalīt atbalstu jaunajos nošķiršanas apstākļos. Jaunie saņēmēji ir tie, kuri aktīvi nodarbojās ar lauksaimniecību attiecīgajā pārskata periodā (t. i., pirmajā piemērošanas gadā). Viņi, iespējams, bija vai nebija zemes īpašnieki, bet tas nav svarīgi jautājumā par to, kurš saņēma tiesības uz piemaksu. |
| --- | --- |

5.69.

Reģionāli modeļi patiešām dara pieejamu atbalstu tiem, kuri, iespējams, to nav saņēmuši iepriekš. Tā bija attiecīgo dalībvalstu skaidra un apzināta izvēle pārdalīt atbalstu jaunajos nošķiršanas apstākļos. Jaunie saņēmēji ir tie, kuri aktīvi nodarbojās ar lauksaimniecību attiecīgajā pārskata periodā (t. i., pirmajā piemērošanas gadā). Viņi, iespējams, bija vai nebija zemes īpašnieki, bet tas nav svarīgi jautājumā par to, kurš saņēma tiesības uz piemaksu.

| 5.70. | VMS regulas deva dalībvalstīm iespēju izvēlēties, kā piešķirt tiesības no valsts rezerves un izslēgt vai neizslēgt virspeļņu (sk. 5.29.-5.34. punktu). Vieni un tie paši jautājumi tika skatīti ļoti atšķirīgi, un rezultātā pat pašās dalībvalstīs nevarēja nodrošināt vienādu attieksmi pret shēmas maksājumu saņēmējiem. |
| --- | --- |

5.70.

VMS regulas deva dalībvalstīm iespēju izvēlēties, kā piešķirt tiesības no valsts rezerves un izslēgt vai neizslēgt virspeļņu (sk. 5.29.-5.34. punktu). Vieni un tie paši jautājumi tika skatīti ļoti atšķirīgi, un rezultātā pat pašās dalībvalstīs nevarēja nodrošināt vienādu attieksmi pret shēmas maksājumu saņēmējiem.

| 5.70. | Dalībvalstīm patiešām ir izvēle noteiktos apstākļos nodot tiesības valsts rezervei. Ja ir izvēlēta šī iespēja, ir jāpiemēro noteikti nosacījumi. |
| --- | --- |

5.70.

Dalībvalstīm patiešām ir izvēle noteiktos apstākļos nodot tiesības valsts rezervei. Ja ir izvēlēta šī iespēja, ir jāpiemēro noteikti nosacījumi.

Tāpat dalībvalstis ir atbildīgas par VMS īstenošanu.

| 5.71. | Komisijai jāņem vērā šīs sekas, kad tā veiks 2008. gada martā paredzēto “veselības pārbaudi” (63). |
| --- | --- |

5.71.

Komisijai jāņem vērā šīs sekas, kad tā veiks 2008. gada martā paredzēto “veselības pārbaudi” (63).

| 5.71. | “Veselības pārbaudē” tiks rūpīgi pārbaudīta to atbalsta shēmu funkcionēšana, kas ieviestas ar 2003. gada KLP reformu. |
| --- | --- |

5.71.

“Veselības pārbaudē” tiks rūpīgi pārbaudīta to atbalsta shēmu funkcionēšana, kas ieviestas ar 2003. gada KLP reformu.

| 5.72. | Lauku attīstībā agrovides pasākumiem raksturīgas biežas kļūdas, jo lauksaimnieki neievēro (bieži vien sarežģītos) atbilstīguma nosacījumus. Komisijai ir pienācīgi jāizvērtē atbilstīguma nosacījumu piemērotība šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

5.72.

Lauku attīstībā agrovides pasākumiem raksturīgas biežas kļūdas, jo lauksaimnieki neievēro (bieži vien sarežģītos) atbilstīguma nosacījumus. Komisijai ir pienācīgi jāizvērtē atbilstīguma nosacījumu piemērotība šādiem pasākumiem.

| 5.72. | Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās biežās kļūdas agrovides pasākumos nav raksturīgas lauku attīstības izdevumu kopsummai. |
| --- | --- |

5.72.

Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās biežās kļūdas agrovides pasākumos nav raksturīgas lauku attīstības izdevumu kopsummai.

Attiecībā uz agrovides pasākumiem Komisija uzskata, ka to pārbaude ir diezgan sarežģīta, bet ir plaši atzīts šo pasākumu mērķis integrēt vides apsvērumus lauksaimniecībā un to pievienotā vērtība.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu jaunie ieviestie tiesību akti (64) nosaka, ka dalībvalstīm jānodrošina ex ante, lai visi lauku attīstības pasākumi un attiecīgās saistības un atbilstīguma nosacījumi, kurus tās plāno ieviest, būtu pienācīgi pārbaudāmi un kontrolējami.

| 5.73. | Pēcpārbaužu būtība (65) un joprojām sastopamie trūkumi to piemērošanā ierobežo ticamību, kuru var gūt par iepriekšējo gadu maksājumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.73.

Pēcpārbaužu būtība (65) un joprojām sastopamie trūkumi to piemērošanā ierobežo ticamību, kuru var gūt par iepriekšējo gadu maksājumu likumību un pareizību.

| 5.73. | Komisija uzskata, ka pēcmaksājumu pārbaužu sistēma darbojas pienācīgi. Tās pašas revīzijas apstiprina, ka no šīm pārbaudēm var gūt pārliecību. |
| --- | --- |

5.73.

Komisija uzskata, ka pēcmaksājumu pārbaužu sistēma darbojas pienācīgi. Tās pašas revīzijas apstiprina, ka no šīm pārbaudēm var gūt pārliecību.

Lai gan, iespējams, nepastāv tieša saikne starp izdevumiem, kas radušies 2006. gadā, un izdevumiem, ko kontrolē ar pēcmaksājumu pārbaudēm, šīs pārbaudes veicina vispārējo pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību 2006. gadā, jo sistēma kā tāda funkcionē pienācīgi. Faktiski tās ir pārbaužu papildu līmenis papildus pārbaudēm pirms maksājumu veikšanas, tādēļ tās ir jāskata lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles vispārējās sistēmas kontekstā (sk. arī Komisijas atbildi uz 5.77. punktu).

| 5.74. | Lai varētu uzskatīt, ka eksporta kompensācijas sūtījumu fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēma darbojas apmierinoši, nepieciešami uzlabojumi saistībā ar Palātas un Komisijas noskaidrošanas vienības konstatētajiem trūkumiem. |
| --- | --- |

5.74.

Lai varētu uzskatīt, ka eksporta kompensācijas sūtījumu fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēma darbojas apmierinoši, nepieciešami uzlabojumi saistībā ar Palātas un Komisijas noskaidrošanas vienības konstatētajiem trūkumiem.

| 5.74. | Fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 ir visas pārbaužu ķēdes daļa, kas ietver arī kompensācijas maksājumu pieprasījumu ex ante administratīvās pārbaudes, ex post pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pašas veiktās revīzijas. Komisija uzskata, ka šī sistēma darbojas apmierinoši. Kā izdevumu proporcija dalībvalstu ziņotie pārkāpumi attiecībā uz eksporta kompensāciju fiziskajām un citām pārbaudēm pēdējos gados samazinās un tagad ir zemā līmenī. Tomēr, reaģējot uz Palātas pamatbažām, kas izklāstītas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/2007, tiek apsvērtas tiesību aktu izmaiņas. |
| --- | --- |

5.74.

Fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 ir visas pārbaužu ķēdes daļa, kas ietver arī kompensācijas maksājumu pieprasījumu ex ante administratīvās pārbaudes, ex post pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pašas veiktās revīzijas. Komisija uzskata, ka šī sistēma darbojas apmierinoši. Kā izdevumu proporcija dalībvalstu ziņotie pārkāpumi attiecībā uz eksporta kompensāciju fiziskajām un citām pārbaudēm pēdējos gados samazinās un tagad ir zemā līmenī. Tomēr, reaģējot uz Palātas pamatbažām, kas izklāstītas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/2007, tiek apsvērtas tiesību aktu izmaiņas.

| 5.75. | Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumi attiecas uz pārskatu ticamību. Apliecinātājiestāžu sniegtie apliecinājumi neietver likumību un pareizību. Apliecinātājiestādes ES atbalsta pieprasījumus parasti uz vietas nepārbauda. Lai uzlabotu ticamību, ko var gūt no šā noskaidrošanas elementa, Komisijas dienestiem jāveic bieži revīzijas apmeklējumi pietiekami daudzās apliecinātājiestādēs un jānodrošina, lai to veiktajām apliecinātājiestāžu apliecinājumu un ziņojumu dokumentārajām pārbaudēm būtu atbilstošs tvērums un detalizācijas pakāpe. |
| --- | --- |

5.75.

Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumi attiecas uz pārskatu ticamību. Apliecinātājiestāžu sniegtie apliecinājumi neietver likumību un pareizību. Apliecinātājiestādes ES atbalsta pieprasījumus parasti uz vietas nepārbauda. Lai uzlabotu ticamību, ko var gūt no šā noskaidrošanas elementa, Komisijas dienestiem jāveic bieži revīzijas apmeklējumi pietiekami daudzās apliecinātājiestādēs un jānodrošina, lai to veiktajām apliecinātājiestāžu apliecinājumu un ziņojumu dokumentārajām pārbaudēm būtu atbilstošs tvērums un detalizācijas pakāpe.

| 5.75. | Komisija apmeklē apliecinātājiestādes (un maksājumu aģentūras), pamatojoties uz riska analīzi, kurā ņem vērā problēmu lielumu, ar kurām saskaras šīs iestādes. Šī prakse tiks turpināta 2007. finanšu gadā. |
| --- | --- |

5.75.

Komisija apmeklē apliecinātājiestādes (un maksājumu aģentūras), pamatojoties uz riska analīzi, kurā ņem vērā problēmu lielumu, ar kurām saskaras šīs iestādes. Šī prakse tiks turpināta 2007. finanšu gadā.

Komisijas veiktās apliecinātājiestāžu apliecinājumu pārbaudes tvērums un detalizācijas pakāpe tiek uzskatīta par pietiekamu. Komisija veic revīzijas darbu, kas ir nepieciešams, lai gūtu pietiekamu pārliecību par to, vai (pamatojoties uz sniegto informāciju) maksājumu aģentūru pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi. Sadalījumi rodas, ja tā nevar izdarīt pozitīvu secinājumu.

| 5.76. | Kaut gan “noskaidrošanas” sistēmu un pēcmaksājumu pārbaužu mērķis ir izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem, maksājumu galasaņēmēju līmenī šobrīd tas neizdodas (66). Komisija vēl nezina vai arī nav Palātai pieņemamā veidā aprēķinājusi no KLP finansēto nepareizo maksājumu apmēru (67). |
| --- | --- |

5.76.

Kaut gan “noskaidrošanas” sistēmu un pēcmaksājumu pārbaužu mērķis ir izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem, maksājumu galasaņēmēju līmenī šobrīd tas neizdodas (66). Komisija vēl nezina vai arī nav Palātai pieņemamā veidā aprēķinājusi no KLP finansēto nepareizo maksājumu apmēru (67).

| 5.76. | Atbilstīguma procedūra ir paredzēta, lai izslēgtu no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem, tādējādi pasargājot Kopienas budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu jāsedz no tā. Tomēr tas nav mehānisms, ar kuru piedzen saņēmējiem veiktus nepareizus maksājumus, par kuriem atbilstīgi dalītas pārvaldības principam ir atbildīgas vienīgi dalībvalstis. |
| --- | --- |

5.76.

Atbilstīguma procedūra ir paredzēta, lai izslēgtu no Kopienas finansējuma izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar Kopienas noteikumiem, tādējādi pasargājot Kopienas budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu jāsedz no tā. Tomēr tas nav mehānisms, ar kuru piedzen saņēmējiem veiktus nepareizus maksājumus, par kuriem atbilstīgi dalītas pārvaldības principam ir atbildīgas vienīgi dalībvalstis.

Galasaņēmēju līmenī veikto pārbaužu rezultāti, kurus dalībvalstis paziņo Komisijai un publicē ĢD AGRI gada darbības pārskatos, attiecībā uz KLP izdevumu ievērojamu daļu sniedz pamatotu norādi par nepareizu maksājumu apmēru. Lai turpmāk uzlabotu pārliecību, kuru var gūt no šīs informācijas, no 2007. gada Komisija ir īstenojusi Palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm jāiegulda vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes.

| 5.77. | Komisijai jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī un jācenšas panākt nepareizi veiktu maksājumu piedziņu. Šā mērķa sasniegšanai Palāta ir piedāvājusi dažādus risinājumus. Tikai vēlāk varēs vērtēt to, cik sekmīgs būs Komisijas izvēlētais ierosinājums apliecinātājiestādēm ieguldīt vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu IAKS statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes. Lai gan Komisija par ticamības avotu izmanto citu iestāžu darbu, tai ir pienācīgi jārūpējas, lai nodrošinātu šāda darba ticamību. |
| --- | --- |

5.77.

Komisijai jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī un jācenšas panākt nepareizi veiktu maksājumu piedziņu. Šā mērķa sasniegšanai Palāta ir piedāvājusi dažādus risinājumus. Tikai vēlāk varēs vērtēt to, cik sekmīgs būs Komisijas izvēlētais ierosinājums apliecinātājiestādēm ieguldīt vairāk darba, lai pārbaudītu un apstiprinātu IAKS statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes. Lai gan Komisija par ticamības avotu izmanto citu iestāžu darbu, tai ir pienācīgi jārūpējas, lai nodrošinātu šāda darba ticamību.

| 5.77. | Lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles visaptveroša sistēma nodrošina, ka tiek novērsti vai atklāti un piedzīti nepareizi maksājumi galasaņēmējiem. Šī sistēma ir balstīta uz četriem papildu līmeņiem: |
| --- | --- |

5.77.

Lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles visaptveroša sistēma nodrošina, ka tiek novērsti vai atklāti un piedzīti nepareizi maksājumi galasaņēmējiem. Šī sistēma ir balstīta uz četriem papildu līmeņiem:

| 1) | obligāta administratīva struktūra dalībvalstu līmenī, kuras centrā atrodas maksājumu aģentūras un augsta līmeņa iestāde, kas ir atbildīga par akreditācijas piešķiršanu un atņemšanu aģentūrām. Lēmumu par akreditācijas piešķiršanu pieņem, balstoties uz sīku ārējās revīzijas iestādes pārskatu; |
| --- | --- |

1)

obligāta administratīva struktūra dalībvalstu līmenī, kuras centrā atrodas maksājumu aģentūras un augsta līmeņa iestāde, kas ir atbildīga par akreditācijas piešķiršanu un atņemšanu aģentūrām. Lēmumu par akreditācijas piešķiršanu pieņem, balstoties uz sīku ārējās revīzijas iestādes pārskatu;

| 2) | detalizētas kontroles un preventīvu sankciju sistēmas, kuras piemēro minētās maksājumu aģentūras un kuru kopējās pamatiezīmes un īpašie noteikumi ir pielāgoti katras atbalsta shēmas specifikai; |
| --- | --- |

2)

detalizētas kontroles un preventīvu sankciju sistēmas, kuras piemēro minētās maksājumu aģentūras un kuru kopējās pamatiezīmes un īpašie noteikumi ir pielāgoti katras atbalsta shēmas specifikai;

| 3) | ex post kontroles, ko veic neatkarīgas apliecinātājiestādes un īpašas nodaļas, kuras veic pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89; |
| --- | --- |

3)

ex post kontroles, ko veic neatkarīgas apliecinātājiestādes un īpašas nodaļas, kuras veic pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89;

| 4) | grāmatojumu noskaidrošana, ko veic Komisija (gan ikgadējā finansiālā noskaidrošana, gan daudzgadu atbilstīguma procedūras).
  Tādēļ, kopā ņemot, četri līmeņi ir pamats Komisijai, lai gūtu pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumības un pareizības kļūdu riska efektīvu pārvaldību lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

4)

grāmatojumu noskaidrošana, ko veic Komisija (gan ikgadējā finansiālā noskaidrošana, gan daudzgadu atbilstīguma procedūras).

Tādēļ, kopā ņemot, četri līmeņi ir pamats Komisijai, lai gūtu pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumības un pareizības kļūdu riska efektīvu pārvaldību lauksaimniecībā.

| 5.78. | Komisijas atbilstīguma lēmumi nav pabeigti ne par vienu gadu pēc 1998. gada. Tā kā atbilstīguma lēmumus par 2006. gada izdevumiem pieņems tikai nākotnē, tad izdevumi ir provizoriski, un pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību varēs iegūt tikai tad, kad grāmatojumu noskaidrošanas procedūra būs pilnībā pabeigta un piemērota. |
| --- | --- |

5.78.

Komisijas atbilstīguma lēmumi nav pabeigti ne par vienu gadu pēc 1998. gada. Tā kā atbilstīguma lēmumus par 2006. gada izdevumiem pieņems tikai nākotnē, tad izdevumi ir provizoriski, un pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību varēs iegūt tikai tad, kad grāmatojumu noskaidrošanas procedūra būs pilnībā pabeigta un piemērota.

| 5.78. | Līdz 2006. gada beigām vēl nav noslēgtas tikai 12 revīzijas, kas veiktas 2002. gadā un agrāk, kas ļauj veikt finanšu korekcijas par laikposmu pirms 2001. gada. Tas nozīmē, ka lielā mērā ir pabeigts atbilstīguma darbs pie izdevumiem no 2000. gada un agrāk. |
| --- | --- |

5.78.

Līdz 2006. gada beigām vēl nav noslēgtas tikai 12 revīzijas, kas veiktas 2002. gadā un agrāk, kas ļauj veikt finanšu korekcijas par laikposmu pirms 2001. gada. Tas nozīmē, ka lielā mērā ir pabeigts atbilstīguma darbs pie izdevumiem no 2000. gada un agrāk.

Komisija neuzskata, ka 2006. gada izdevumi ir provizoriski un ka pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību varēs iegūt tikai tad, kad grāmatojumu noskaidrošanas procedūra būs pilnībā pabeigta un piemērota. Šādā atbilstīguma procedūras novērtējumā nav ņemts vērā, ka šī procedūra ir tikai viena, lai gan svarīga lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles visaptverošās sistēmas daļa.

Šī sistēma, kas ir sīki aprakstīta Komisijas atbildē uz 5.77. punktu, ir pamats Komisijai, lai gūtu pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumības un pareizības kļūdu riska efektīvu pārvaldību lauksaimniecībā.

Attiecībā konkrēti uz 2006. finanšu gadu jau ir zināmi 2006. gadā veikto revīziju provizoriskie konstatējumi. Vispārīgi runājot, no šiem konstatējumiem var secināt, ka vispārējā situācija attiecībā uz valsts kontroles sistēmu nepilnībām ir salīdzināma ar situāciju iepriekšējos gados.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Nepareizi veiktu maksājumu piedziņa

| 5.79. | Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2004 par nepareizi veiktu maksājumu piedziņu Palāta minēja virkni nopietnu trūkumu nepareizi veiktu maksājumu iegrāmatošanas, piedziņas un norakstīšanas sistēmā. |
| --- | --- |

5.79.

Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2004 par nepareizi veiktu maksājumu piedziņu Palāta minēja virkni nopietnu trūkumu nepareizi veiktu maksājumu iegrāmatošanas, piedziņas un norakstīšanas sistēmā.

5.80.

| 5.80. | Padome un Komisija uz daudziem no tiem ir reaģējusi pozitīvi: |
| --- | --- |

Padome un Komisija uz daudziem no tiem ir reaģējusi pozitīvi:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | izveidota apvienotā Piedziņas darba grupa, lai atrisinātu/noskaidrotu līdz šim nepabeigtos pārkāpumu gadījumus, kuru vērtība ir vairāk nekā 0,5 miljoni EUR (68) katram. Rezultātā Komisija pieņēma lēmumu (69), ar kuru no dalībvalstīm piedzen 317 miljonus EUR (70), bet 176 miljoni EUR maksājami no Kopienas budžeta; |
| --- | --- |

a)

izveidota apvienotā Piedziņas darba grupa, lai atrisinātu/noskaidrotu līdz šim nepabeigtos pārkāpumu gadījumus, kuru vērtība ir vairāk nekā 0,5 miljoni EUR (68) katram. Rezultātā Komisija pieņēma lēmumu (69), ar kuru no dalībvalstīm piedzen 317 miljonus EUR (70), bet 176 miljoni EUR maksājami no Kopienas budžeta;

b)

| b) | ieviestas jaunas prasības ziņošanai un rīcībai pārkāpumu gadījumā (71) un veikti pasākumi, lai precizētu ĢD AGRI un OLAF pienākumus saistībā ar pārkāpumu finanšu pēcpārbaudi (tomēr memoranda projekts par saprašanos starp pusēm vēl ir jāparaksta); |
| --- | --- |

ieviestas jaunas prasības ziņošanai un rīcībai pārkāpumu gadījumā (71) un veikti pasākumi, lai precizētu ĢD AGRI un OLAF pienākumus saistībā ar pārkāpumu finanšu pēcpārbaudi (tomēr memoranda projekts par saprašanos starp pusēm vēl ir jāparaksta);

| b) | Visas 27 dalībvalstis no 2007. gada 1. janvāra ir sekmīgi ieviesušas jauno regulu attiecībā uz pārkāpumiem (72), un 2007. gada 23. maijā notika Cocolaf
   (73) darba grupas sanāksme, lai dalībvalstīm sniegtu sīkus praktiskus norādījumus.
  Dokuments, kurā skaidroti visu attiecīgo dienestu pienākumi, ir iekļauts starpdienestu apspriedē 2007. gada jūnijā/jūlijā, un paredzēts, kas tas būs piemērojams drīz pēc tās. |
| --- | --- |

b)

Visas 27 dalībvalstis no 2007. gada 1. janvāra ir sekmīgi ieviesušas jauno regulu attiecībā uz pārkāpumiem (72), un 2007. gada 23. maijā notika Cocolaf
   (73) darba grupas sanāksme, lai dalībvalstīm sniegtu sīkus praktiskus norādījumus.

Dokuments, kurā skaidroti visu attiecīgo dienestu pienākumi, ir iekļauts starpdienestu apspriedē 2007. gada jūnijā/jūlijā, un paredzēts, kas tas būs piemērojams drīz pēc tās.

| c) | pieeja “50:50” (74), kas piemērojama no 2006. gada 16. oktobra, attiecināta apmēram uz 2 600 gadījumiem, par kuriem ziņots pirms 1999. gada un kuru summa nepārsniedz EUR 500 000 slieksni ar kopējo vērtību 168,7 miljoni EUR (75). |
| --- | --- |

c)

pieeja “50:50” (74), kas piemērojama no 2006. gada 16. oktobra, attiecināta apmēram uz 2 600 gadījumiem, par kuriem ziņots pirms 1999. gada un kuru summa nepārsniedz EUR 500 000 slieksni ar kopējo vērtību 168,7 miljoni EUR (75).

5.81.

| 5.81. | Tomēr vēl joprojām risināmi vairāki nopietni jautājumi: |
| --- | --- |

Tomēr vēl joprojām risināmi vairāki nopietni jautājumi:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | Komisija vēl nevar pabeigt Jordānijas/Irākas lietu par viltotiem gaļas un mājputnu gaļas eksporta sūtījumu pierādījumiem, uz kuriem attiecas nepareizi veikti maksājumi provizoriski par 35 miljoniem EUR, jo 2007. gada jūnijā joprojām turpinās tiesvedība, ietverot iepriekšēja nolēmuma procedūru Eiropas Tiesā; |
| --- | --- |

a)

Komisija vēl nevar pabeigt Jordānijas/Irākas lietu par viltotiem gaļas un mājputnu gaļas eksporta sūtījumu pierādījumiem, uz kuriem attiecas nepareizi veikti maksājumi provizoriski par 35 miljoniem EUR, jo 2007. gada jūnijā joprojām turpinās tiesvedība, ietverot iepriekšēja nolēmuma procedūru Eiropas Tiesā;

b)

| b) | tā kā jaunās 50:50 noskaidrošanas procedūras piemēroja 2 600 zemākas vērtības gadījumiem, kurus nodod darba grupai, Komisijai jāveic pēcpārbaude, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo procedūru no Kopienas iekasē pareizas summas; |
| --- | --- |

tā kā jaunās 50:50 noskaidrošanas procedūras piemēroja 2 600 zemākas vērtības gadījumiem, kurus nodod darba grupai, Komisijai jāveic pēcpārbaude, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo procedūru no Kopienas iekasē pareizas summas;

| b) | Attiecībā uz summu iekasēšanu Komisija atzīmē, ka to apliecina apliecinātājiestādes un ka tādēļ šīs iestādes detalizēti pārbauda summu 147 miljonu euro apmērā.
  Turklāt Komisija veic to gadījumu pēcpārbaudi, kad no tās ir iekasētas summas saistībā ar maksājumu aģentūru revīzijām. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz summu iekasēšanu Komisija atzīmē, ka to apliecina apliecinātājiestādes un ka tādēļ šīs iestādes detalizēti pārbauda summu 147 miljonu euro apmērā.

Turklāt Komisija veic to gadījumu pēcpārbaudi, kad no tās ir iekasētas summas saistībā ar maksājumu aģentūru revīzijām.

| c) | diskusijā par Komisijas 2. ziņojumu, kas attiecas uz Padomes Regulas Nr. 1469/95 piemērošanu (par tā saukto “melno sarakstu”), vēl nav iespējams izdarīt operatīvus secinājumus, jo Eiropas Parlaments šajā jautājumā nekādu atzinumu nav sniedzis. |
| --- | --- |

c)

diskusijā par Komisijas 2. ziņojumu, kas attiecas uz Padomes Regulas Nr. 1469/95 piemērošanu (par tā saukto “melno sarakstu”), vēl nav iespējams izdarīt operatīvus secinājumus, jo Eiropas Parlaments šajā jautājumā nekādu atzinumu nav sniedzis.

| c) | Īpašā lauksaimniecības komiteja (76)2006. gada 6. jūnijā veica pēdējās pārrunas un pieņēma savus secinājumus (77).
  Komisijas ziņojums (78) tika nosūtīts Eiropas Parlamentam (Cocobu
   (79)) 2005. gada 24. oktobrī, tomēr Eiropas Parlamentā vēl nav bijušas debates par to. |
| --- | --- |

c)

Īpašā lauksaimniecības komiteja (76)2006. gada 6. jūnijā veica pēdējās pārrunas un pieņēma savus secinājumus (77).

Komisijas ziņojums (78) tika nosūtīts Eiropas Parlamentam (Cocobu
   (79)) 2005. gada 24. oktobrī, tomēr Eiropas Parlamentā vēl nav bijušas debates par to.

Olīveļļa

| 5.82. | Iepriekšējā Gada pārskatā (80) Palāta pauda bažas par olīvu audzēšanas ģeogrāfiskās informācijas sistēmas uzticamību. Par 2004./2005. tirdzniecības gadu Palāta veica īpašu revīziju par olīveļļas ražošanas atbalsta shēmu galvenajās ražošanas dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā un Grieķijā). |
| --- | --- |

5.82.

Iepriekšējā Gada pārskatā (80) Palāta pauda bažas par olīvu audzēšanas ģeogrāfiskās informācijas sistēmas uzticamību. Par 2004./2005. tirdzniecības gadu Palāta veica īpašu revīziju par olīveļļas ražošanas atbalsta shēmu galvenajās ražošanas dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā un Grieķijā).

5.83.

| 5.83. | Šajā revīzijā ietilpa 50 maksājumu dokumentu pārbaude, no tiem 33 maksājumus pārbaudīja uz vietas. Astoņi lauksaimnieki (24 %) bija deklarējuši vismaz par 5 % vairāk olīvkoku, nekā tika saskaitīts. Divos gadījumos no tiem bija veikti ievērojami pārmaksājumi. |
| --- | --- |

Šajā revīzijā ietilpa 50 maksājumu dokumentu pārbaude, no tiem 33 maksājumus pārbaudīja uz vietas. Astoņi lauksaimnieki (24 %) bija deklarējuši vismaz par 5 % vairāk olīvkoku, nekā tika saskaitīts. Divos gadījumos no tiem bija veikti ievērojami pārmaksājumi.

| 5.84. | Revīzija apstiprināja, ka joprojām pastāv jau iepriekš konstatētie trūkumi un ka ĢIS visās trijās dalībvalstīs nav ne pilnīga, ne uzticama. Tā kā ĢIS datus izmanto, lai aprēķinātu tiesības saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu (81), Palāta šim aspektam īpaši pievērsīsies 2007. gada izdevumu revīzijā. |
| --- | --- |

5.84.

Revīzija apstiprināja, ka joprojām pastāv jau iepriekš konstatētie trūkumi un ka ĢIS visās trijās dalībvalstīs nav ne pilnīga, ne uzticama. Tā kā ĢIS datus izmanto, lai aprēķinātu tiesības saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu (81), Palāta šim aspektam īpaši pievērsīsies 2007. gada izdevumu revīzijā.

| 5.83.–5.84. | Atbalsts tika izmaksāts, pamatojoties uz saražotās olīveļļas daudzumu. Koku skaits bija shēmas kontroles sistēmas elements starp daudziem citiem elementiem (spiedņu kontrole, ražas kontrole utt.). |
| --- | --- |

5.83.–5.84.

Atbalsts tika izmaksāts, pamatojoties uz saražotās olīveļļas daudzumu. Koku skaits bija shēmas kontroles sistēmas elements starp daudziem citiem elementiem (spiedņu kontrole, ražas kontrole utt.).

Regulā ir paredzēta sankcija attiecībā uz atbalsta summu, ja neatbilstība starp deklarētajiem kokiem un saskaitītajiem kokiem ir lielāka nekā 5 %. Gadījumos, kad dalībvalstis šīs sankcijas nav piemērojušas vai ir slikti piemērojušas vai gadījumos, kad olīvu ĢIS nav atjaunināta, grāmatojumu noskaidrošanas procedūra turpinās vai jau ir novedusi pie finanšu korekcijām.

Kopš 2000. finanšu gada Komisija jau ir piemērojusi finanšu korekcijas aptuveni 180 miljonu euro apmērā, un sagatavošanā ir būtiskākas korekcijas.

No 2006. gada 1. janvāra olīveļļas ražošanas atbalsts ir pilnībā nošķirts un integrēts vienotā maksājuma shēmā (tikai Spānija saglabāja nelielu saistītā atbalsta elementu).

Tagad olīvu daļa ir jāuzskata par “klasisku” lauksaimniecības daļu, kas tiek kontrolēta IAKS ietvaros. Tam ievērojami jāsamazina kļūdu risks.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI

| 5.85. | Pēdējā gada laikā Palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par lauksaimniecību: Par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas (Īpašais ziņojums Nr. 4/2007). Ziņojums ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

Pēdējā gada laikā Palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par lauksaimniecību: Par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas (Īpašais ziņojums Nr. 4/2007). Ziņojums ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu).

(1)  Tīrie maksājumi.

---

(2)  VMS un VPMS.

(3)  Padomes Regulas (EEK) Nr. 3508/92 (OV L 355, 5.12.1992., 1. lpp.) un (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.), kas attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem un platībatkarīgo atbalstu.

(4)  Padomes Regula (EEK) Nr. 386/90 (OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.).

(5)  Padomes Regula (EEK) Nr. 4045/89 (OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp.) reglamentē maksājumus, kas pārsniedz noteikto eksporta kompensāciju slieksni, pārstrādes un pārveides subsīdijas, kokvilnu, olīveļļu, tabaku un dažus lauku attīstības pasākumus.

(6)  Deklarētās atbilstīguma korekcijas, kas aptver –64,8 miljonus EUR (Spānijā), – 152,1 miljonus EUR (Itālijā) un –0,3 (Nīderlandē), nav iekļautas, jo tās nevar piešķirt atsevišķām maksājumu aģentūrām.

(7)  Ietver atzinumu ar piezīmi, tvēruma ierobežojumu vai jautājuma uzsvērumu.

(8)  Pārskati nošķirti no finansiālās noformēšanas lēmumiem, ja no apliecinātājiestādēm bija vajadzīga papildinformācija vai papildu darbs.

(9)  Nošķirti tikai pārskati par izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā.

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2006. gada pārskatu finansiālo noskaidrošanu.

(10)  Regula (EK) Nr. 1782/2003.

(11)  Austrija, Dānija, Beļģija, Vācija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Portugāle, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

(12)  Komisija atkārtoti koriģēja šos datus 2005. gadā.

(13)  Komisija atkārtoti koriģēja šos datus 2006. gadā.

(14)  Komisija atkārtoti koriģēja šos datus 2007. gadā.

1. NB! Attālā uzrāde ietver satelīta izmantošanu vai aerofotografēšanu, lai pārbaudītu IAKS pieteikumus.

2. NB! N gadā veiktā pārbaude attiecas uz N+1 gadā veiktajiem maksājumiem.

Avoti: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

2006. gada darbības pārskats – ĢD AGRI.

(15)  Kompensāciju iemesli, kas norādīti ministriju lēmumos, bija: “nabadzīga augsne”, “lauka augstums”, “audzēšanas un kaltēšanas veids”, “augu veselības stāvoklis vīnadārzos”, “vīnogulāju vecums, kā rezultātā viegli rodas vīrusu slimības, un augsnes nogurums”, “stādījumu atjaunošana nenotika ar reģiona augsnei un laikapstākļiem piemērotiem stādiem”, “bezkauliņu rozīnes, kas iegūtas no vīrusu skartiem augiem, jo stādījumu atjaunošanai izmantoti nesertificēti stādi”.

(16)  Vienotā maksājuma shēmā ir iekļautas šādas atbalsta shēmas: laukaugi, liellopu un teļa gaļa, aitu un kazu gaļa, piens un piena produkti, pākšaugi, žāvēta rupjā barība, rīsi, sēklas, kartupeļu ciete, kokvilna, olīveļļa, tabaka, apiņi un cukurbietes.

(17)  Katras tiesības līdz ar vienu hektāru zemes, ko deklarējis lauksaimnieks un kas uzturēts labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, ir pamats vienotas likmes shēmas maksājumam.

(18)  Skaitļus par Dāniju, Luksemburgu, Vāciju uz Zviedriju dalībvalstis iesniedza saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 296/96. Pašlaik tiek analizēti Apvienotās Karalistes skaitļi, lai sašķirotu tos pēc maksājumu aģentūrām. Provizoriskie skaitļi Anglijai, Skotijai, Velsai un Ziemeļīrijai iegūti no IAKS kontrolstatistikas, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 796/2004 76. pantā.

(19)  Skaitļi iegūti no statistikas, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 76. pantu.

(20)  Noteikts VMS pieprasījumu skaita pieaugums, salīdzinot ar tiešā atbalsta maksājumu saņēmēju skaitu saskaņā ar iepriekšējām atbalsta shēmām, skaidrojams ar to, ka dažas VMS saņēmēju kategorijas (piem., augļu, dārzeņu un uzglabājamo kartupeļu ražotāji, zirgaudzētāji) ir nodarbojušies ar lauksaimniecību pirms VMS ieviešanas, bet nav saņēmuši nekādu ES tiešo atbalstu.

(21)  Noteikta VMS pieprasījumu jomas paplašināšanās, salīdzinot ar platību, kas deklarēta saskaņā ar iepriekšējām tiešā atbalsta shēmām, skaidrojama ar to, ka lauksaimniecības produktu ražošanai izmantotās platības ārpus iepriekšējām atbalsta shēmām tagad deklarē saskaņā ar VMS, un ar to, ka saskaņā ar VMS lauksaimniekam ir jādeklarē visa zeme, kas ir viņa rīcībā.

(22)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. pantu.

(23)  Tiesību aprēķināšanu un piešķiršanu revidēja: Austrijā, Beļģijā (Flandrijā), Vācijā (Bavārijā), Itālijā (AGEA), Dānijā, Īrijā, Luksemburgā, Portugālē, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē (Anglijā, Skotijā un Ziemeļīrijā).

(24)  Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 118/2005 V pielikumu (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.).

(25)  Palāta nav revidējusi “savstarpēju atbilstību” – to, kā lauksaimnieki ievēro dažādos standartus, kas attiecas uz vidi, sabiedrību, augu un dzīvnieku veselību u. c.

(26)  Šo aspektu revidēja Austrijā, Beļģijā (Valonijā), Vācijā (Brandenburgā), Dānijā, Īrijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē (Velsā).

(27)  Zemes īpašniekiem piešķirto tiesību vērtība laika gaitā ievērojami pieaugs (sk. 5.28. punktu).

(28)  Īpaši gadījumos, kad nomas līgumi netika pagarināti.

(29)  Palāta aprēķināja finanšu ietekmi, izmantojot tiesību vidējo vērtību attiecīgajā dalībvalstī.

(30)  Regulas (EK) Nr. 1782/2003 59. panta 4. punktā noteikts, ka saskaņā ar reģionālo modeli tiesību skaits uz lauksaimnieku ir vienāds ar hektāru skaitu, ko viņš deklarē (...) par vienoto maksājumu shēmas piemērošanas pirmo gadu.

(31)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 33. panta 1. punktu un 2. panta a) un c) punktu.

(32)  Par zemi, kas atrodas īpaši nelabvēlīgās teritorijās, šie skaitļi ir EUR 25,59 un ap EUR 230; par tīreļa zemi tie ir EUR 3,36 un ap EUR 30.

(33)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 9. punkts un Komisijas Regulas (EK) Nr. 795/2004 10. pants (OV L 141, 30.4.2004., 1. lpp.).

(34)  Virspeļņas klauzula attiecas tikai uz tiesību nodošanu līdz 2004. gada 15. maijam. Tā neattiecas uz tiesību nodošanu pēc minētā datuma vai tiesību nodošanu bez atlīdzības.

(35)  Spānija un Francija šo klauzulu piemēroja 2006. gadā.

(36)  Regulas (EK) Nr. 1782/2003 42. panta 3. punkts.

(37)  Sk. lauksaimnieka definīciju 5.26. punktā.

(38)  Sk. Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. panta k) punktu, kurā noteikts, ka jauni lauksaimnieki ir tie, kuri piecu gadu laikā pirms jaunas lauksaimnieciskas darbības sākšanas nav veikuši lauksaimniecisku darbību savā vārdā un uz savu risku vai nav kontrolējuši juridisku personu, kura veic lauksaimniecisku darbību.

(39)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 795/2004 17. panta noteikumiem 192 tiesības EUR 115 000 vērtībā tika nodotas lauksaimnieka A meitai un diviem citiem lauksaimniekiem par zemi, kas viņiem pārdota 2003. gadā. Šīs tiesības tika pārnestas, nepiemērojot virspeļņas klauzulu.

(40)  Zemes iznomātājs bija aitkopis, kuram piederēja vairāk nekā 11 700 ha nelīdzenas ganību zemes, par kuru viņam bija piešķirtas salīdzinoši nelielas vērtības tiesības (EUR 20 katra). Kopumā viņš bija iznomājis vairāk nekā 3 000 ha lauksaimniekiem, kuri ir lauksaimniekam B līdzīgos apstākļos.

(41)  Pamattiesības jāaktivizē vismaz reizi trijos gados, bet valsts rezerves tiesības – katru gadu pirmos piecus gadus..

(42)  Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovākija.

(43)  Pārējās piecas dalībvalstis tika revidētas iepriekšējā gadā. Sk. 2005. finanšu gada pārskata 5.12.-5.20. punktu.

(44)  Ja kopējais maksājamais atbalsts pārsniedz valsts VPMS budžetu, atbalstu proporcionāli samazina.

(45)  Papildu 3 810 miljoni EUR no ELVGF Virzības fonda bija izlietoti lauku attīstībai (sk. 6. nodaļu).

(46)  Itālijā, Dānijā, Nīderlandē, Vācijā, Austrijā, Francijā, Īrijā un Apvienotajā Karalistē.

(47)  Sk. Palātas 2005. finanšu gada pārskata 5.38. punkta b) apakšpunktu.

(48)  Regula (EEK) Nr. 386/90.

(49)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2390/1999 (OV L 295, 16.11.1999., 1. lpp.).

(50)  Komisija sagatavoja atsevišķu lēmumu par lauku attīstības izdevumiem jaunajās dalībvalstīs. Tas paredzēts, lai labāk atspoguļotu finanšu pārvaldību šajā jomā.

(51)  Ziņojumi un apliecinājumi Komisijai bija jānosūta līdz 10. februārim, bet lēmums jāpieņem līdz 30. aprīlim.

(52)  DAS datu kopā bija iekļautas 30 maksājumu aģentūras. Vēl 15 maksājumu aģentūrām, kuru apliecinājumi bija grozīti, pārbaudīja grozījumu pamatojumu.

(53)  DAF – Īrija, AGEA un AGREA – Itālija, BIRB – Beļģija, FAGA – Spānija, ONIC – Francija, OPEKEPE – Grieķija.

(54)  ARBEA – Itālija, IFADAP – Portugāle, Ministère de l’Agriculture – Luksemburga, MVH – Ungārija.

(55)  Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005 (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.) un Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2006 (OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.).

(56)  Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 885/2006 III pielikumu.

(57)  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkts.

(58)  No Kopienas var iekasēt papildu summas, kad atlikušie grāmatojumi ir noskaidroti.

(59)  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punkts.

(60)  Bilances 9. tabulā.

(61)  Komisijas Lēmums 2006/334/EK (OV L 124, 11.5.2006., 21. lpp.), Komisijas Lēmums 2006/554/EK (OV L 218, 9.8.2006., 12. lpp.) un Komisijas Lēmums 2006/932/EK (OV L 355, 15.12.2006., 96. lpp.).

(62)  Korekcijas drīkst veikt, lielākais, par diviem gadiem pirms revīzijas konstatējumu paziņošanas, Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. panta 4. punkts (OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.).

(63)  2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumam pievienotā Deklarācija Nr. 3 par finanšu pamata pārskatīšanu.

(64)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1974/2006 48. pants.

(65)  Pēcpārbaudes par 2006. gada darījumiem notiks no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūlijam. Šīs pārbaudes var ietvert vairāk nekā tikai 2006. gada darījumus. Rezultātus paziņos Komisijai vēlākais līdz 2009. gada 1. janvārim. Pēc tam Komisija rezultātus izskatīs un varēs lemt par izdevumu izslēgšanu. Šā iemesla dēļ Palāta nevar apliecināt ELVGF darījumu ticamību 2006. gadam.

(66)  2005. finanšu gada pārskata 5.56. punkts.

(67)  Lai aplēstu pārkāpumu apmēru, precīzi jādefinē atbilstoša paraugu atlases metode (Palātas Atzinums Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli, 48. punkts) un izdevumu likumība un pareizība jāpārbauda galasaņēmēju līmenī (Palātas Atzinums Nr. 1/2005 par KLP finansēšanu, 24. punkts).

(68)  Paziņoti Komisijai līdz 1999. gadam.

(69)  Komisijas Lēmums 2006/678/EK (OV L 278, 10.10.2006., 24. lpp.).

(70)  165 gadījumi, no kuriem 157 gadījumi attiecas uz Itāliju.

(71)  Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1848/2006 (OV L 355, 15.12.2006., 56. lpp.).

(72)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1848/2006.

(73)  Cocolaf: Padomdevēja komiteja krāpšanas novēršanas koordinācijas jautājumos.

(74)  50 % finanšu seku no nepiedzītajām summām sedz dalībvalstis, bet otrus 50 % sedz no Kopienas budžeta, ja piedziņa nav notikusi četru/astoņu gadu laikā kopš sākotnējiem administratīvajiem vai tiesas konstatējumiem vai ja valstu tiesas par to nav lēmušas. Noskaidrošanas lēmumā, kas pieņemts 2007. gada aprīlī, par lielāko daļu paziņoto gadījumu lēmumi vēl nav pieņemti, jo Itālijas AGEA pārskati ir nošķirti.

(75)  Stāvoklis 2005. gada 14. novembrī.

(76)  Īpašajā lauksaimniecības komitejā (SCA) ir dalībvalstu pastāvīgie pārstāvji; SCA sagatavo Padomes lēmumus par kopējās lauksaimniecības politikas jautājumiem.

(77)  Pēdējā dokumenta atsauce 7763/06.

(78)  Komisijas 2. ziņojums par Padomes Regulas (EK) Nr. 1469/95 piemērošanu.

(79)  Cocobu: Budžeta kontroles komiteja.

(80)  Sk. 5.25.-5.27. punktu.

(81)  Maksājuma tiesību skaita noteikšanai izmantojamo hektāru skaitu iegūst, pamatojoties uz algoritmu, kas atvasina olīvu audzēšanas platību no olīvkoku atrašanās vietas, izmantojot ĢIS datu automātisko apstrādi.

5.1. PIELIKUMS

Galveno apsvērumu novērtējums – lauksaimniecība

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Apsvērumi | Komisijas atbildes | Apsvērumi | Ieteikumi |
| IAKS | Platībatkarīgais atbalsts | | | |
| Tāpat kā iepriekšējos gados, dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasīja uz riska analīzes pamata, kļūdu bija mazāk nekā darījumos, ko atlasīja nejauši (5.8.). | Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no zonai raksriska, kas pastāv zonā. | | |
| Piemaksas par dzīvniekiem | | | |
| Kopumā valstu statistika attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk ticama nekā statistika par pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (5.24.). | atbildes nav. | | |
| DAS konstatējumi par IAKS Grieķijā liecina, ka kopš pagājušā gada nav veikti nozīmīgi uzlabojumi (5.10.). | Komisija 2005. gadā turpināja īstenot padziļināto revīzijas programmu. Atklātās nepilnības tika pārbaudītas grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Grieķijas iestādes ir izveidojušas rīcības plānu, kura mērķis ir novērst nepilnības, lai nodrošinātu galveno IAKS sastāvdaļu darbības uzlabošanu un efektīvu lietošanu. Grieķijas iestādes savā 2006. gada rīcības plānā ir iekļāvušas jaunu pieprasījumu procedūru, kurā mainīta lauksaimnieku savienību loma. | Piekto gadu pēc kārtas ģenerāldirektora deklarācijā ir atruna par nepietiekamu IAKS ieviešanu Grieķijā. Par 2006. gadu Komisija un Palāta ir apstiprinājušas faktu, ka joprojām nav īstenoti galvenie kontroles mehanismi (5.11.). | |
| VMS | N/A | N/A | Apvienotā Karaliste piešķīra tiesības zemes īpašniekiem, kuri iznomāja savu zemi uz lielāko daļu gada (5.20.).
  Pretēji noteikumiem dažas dalībvalstis ir paplašinājušas noteikumu par tiesību konsolidēšanu, attiecinot to uz visiem gadījumiem, kad lauksaimniekam 2005. gadā bija mazāk hektāru nekā tiesību (5.23.).
  Vienotā maksājuma shēmai ir bijusi dažāda blakusiedarbība: atbalsts ir izmaksāts zemes īpašniekiem un jauniem saņēmējiem (5.28.); daudzās dalībvalstīs “lauksaimniekiem” bijis atļauts paturēt virspeļņu (5.29.); neatbilstīgu ieguldījuma kritēriju dēļ piešķirtas apšaubāma veida papildtiesības (5.34.). | |
| Olīveļļa | Palāta konstatēja, ka neviena dalībvalsts nav atjaunojusi ĢIS datus (burtciparu datubāzi, olīvkoku patieso skaitu, jaunus stādījumus un ražošanas potenciālu), kas skaidri apliecina, ka ĢIS vēl nav pilnībā gatava darbam (5.25.-5.26.). | Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Palātas bažām par reformas īstenošanu. | Uz vietas apmeklējot galvenās ražotājas dalībvalstis, atklājās vispārējas problēmas, kas ietekmē ĢIS uzticamību un precizitāti, un attiecīgi – VMS tiesību pareizu aprēķināšanu (5.84.). | |
| Ex post rūpīgas pārbaudes | Komisija joprojām nespēj sniegt pilnīgu un salīdzināmu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem (4045/89), kā arī par atklāto pārkāpumu un atgūto summu vērtību. Komisija ir grozījusi noteikumus, lai uzlabotu ziņošanas kārtību, bet grozījumu ietekme vēl nav zināma (5.38.). | Komisija uzskata, ka jau saņem pietiekamu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un atklātajiem trūkumiem.
  Ziņošana turklāt ir uzlabojusies, ieviešot Regulu (EK) Nr. 40/2006, kas ļauj aplēst potenciālo neatbilstību līmeni visām izdevumu kategorijām. | Atbilstīguma struktūrvienība, kas atbild par lauku attīstību, neveica nevienu revīziju par Regulas (EEK) Nr. 4045/89 jautājumiem (5.50.). | |
| Lai pārbaudītu 2003. gadā veiktā darba rezultātus (Komisijas 4045/89 pārbaužu pārraudzības pārbaude), Palāta apmeklēja septiņas dalībvalstis, lai vērtētu izdarīto. Lai gan Palāta secināja, ka kopumā izskatīto pārbaužu kvalitāte ir uzlabojusies, tomēr joprojām bija nepilnības atklāto nepareizo maksājumu piedziņā, un plānotās pēcmaksājuma pārbaudes nebija pabeigtas laicīgi. Divās dalībvalstīs joprojām nebija ievērots pārbaužu obligatais skaits (5.39.). | Nepareizi veikto maksājumu atgūšana neietilpst to personu atbildības jomā, kas veic pēcapmaksas pārbaudes, – tas ir maksājumu aģentūru uzdevums. | Komisija joprojām nezina, cik gadījumos no potenciālajiem pārkāpumiem, par kuriem sākotnēji ziņots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, ir notikusi piedziņa, vai arī kāpēc tā nav notikusi (5.52.). | |
| Komisija ir sākusi novērtēt, kādā mērā dažas dalībvalstis nav spējušas īstenot plānotās pārbaudes (par to rakstīts iepriekšējos Palātas pārskatos). Sākotnējie rezultāti apstiprina, ka četras dalībvalstis nav izpildījušas obligāto pēcmaksājumu pārbaužu skaitu, tomēr līdz šim vēl nekāda koriģējoša darbība nav veikta (5.38.). | Komisija faktiski jau ir novērtējusi aizkavēšanās apjomu. To divu dalībvalstu apmeklējumos, kur aizkavēšanās ir vislielākā, tika sākti pasākumi trūkumu novēršanai. Abām attiecīgajām dalībvalstīm ir pieprasīts izstrādāt rīcības plānus, ar kuru palīdzību novērst šo aizkavēšanos.
  Šādos rīcības plānos, kas jāpaziņo Komisijai, ietilpst vēl nepaveikto pārbaužu skaita precīza noteikšana salīdzinājumā ar pieejamajiem resursiem, kā arī precīzu termiņu norāde, un šo plānu īstenošana tiks rūpīgi uzraudzīta. | Pēcmaksājumu pārbaudes nav pabeigtas Vācijā, Itālijā un Spānijā (5.53.). | |
| Eksporta kompensācijas | Eksporta kompensāciju pārbaudes: | | | |
| Ņemot vērā nepilnības, ko Komisija atklāja revīzijā dalībvalstīs 2004. gada, vēl nav pieņemts galīgais lēmums par to, vai būtu jāizdara finanšu korekcijas (5.34.). | Ir slēgtas divas izmeklēšanas, nenosakot finanšu korekcijas (Polija, Lietuva). Atlikušajās izmeklēšanās, konstatējot nepilnības, ir sāktas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. | Pēc Palātas veiktās revīzijas par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm, ir sagatavots Īpašais ziņojums Nr. 4/2007.
  Palātas veiktā analīze liecina, ka informācija par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm nav uzticama (5.55.). | |
| Lauku attīstība | Palāta joprojām atklāja daudz kļūdu, jo lauksaimnieki nepildīja saistības vai atbildīgās iestādes nepārbaudīja viņu atbilstību galvenajiem atbilstīguma nosacījumiem (5.29.). | Komisija sīkāk pārbaudīs Revīzijas palātas atklātās problēmas, kad tiks saņemtas atbildes no dalībvalstīm. | Attiecībā uz agrovides pasākumiem Palāta turpina konstatēt biežas kļūdas, jo lauksaimnieki neievēro savas saistības vai arī iestādes nepārbauda galvenos atbilstīguma nosacījumus (5.44.). | |

2005

2006

Apsvērumi

Komisijas atbildes

Apsvērumi

Ieteikumi

IAKS

Platībatkarīgais atbalsts

Tāpat kā iepriekšējos gados, dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasīja uz riska analīzes pamata, kļūdu bija mazāk nekā darījumos, ko atlasīja nejauši (5.8.).

Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no zonai raksriska, kas pastāv zonā.

Piemaksas par dzīvniekiem

Kopumā valstu statistika attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk ticama nekā statistika par pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (5.24.).

atbildes nav.

DAS konstatējumi par IAKS Grieķijā liecina, ka kopš pagājušā gada nav veikti nozīmīgi uzlabojumi (5.10.).

Komisija 2005. gadā turpināja īstenot padziļināto revīzijas programmu. Atklātās nepilnības tika pārbaudītas grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Grieķijas iestādes ir izveidojušas rīcības plānu, kura mērķis ir novērst nepilnības, lai nodrošinātu galveno IAKS sastāvdaļu darbības uzlabošanu un efektīvu lietošanu. Grieķijas iestādes savā 2006. gada rīcības plānā ir iekļāvušas jaunu pieprasījumu procedūru, kurā mainīta lauksaimnieku savienību loma.

Piekto gadu pēc kārtas ģenerāldirektora deklarācijā ir atruna par nepietiekamu IAKS ieviešanu Grieķijā. Par 2006. gadu Komisija un Palāta ir apstiprinājušas faktu, ka joprojām nav īstenoti galvenie kontroles mehanismi (5.11.).

VMS

N/A

N/A

Apvienotā Karaliste piešķīra tiesības zemes īpašniekiem, kuri iznomāja savu zemi uz lielāko daļu gada (5.20.).

Pretēji noteikumiem dažas dalībvalstis ir paplašinājušas noteikumu par tiesību konsolidēšanu, attiecinot to uz visiem gadījumiem, kad lauksaimniekam 2005. gadā bija mazāk hektāru nekā tiesību (5.23.).

Vienotā maksājuma shēmai ir bijusi dažāda blakusiedarbība: atbalsts ir izmaksāts zemes īpašniekiem un jauniem saņēmējiem (5.28.); daudzās dalībvalstīs “lauksaimniekiem” bijis atļauts paturēt virspeļņu (5.29.); neatbilstīgu ieguldījuma kritēriju dēļ piešķirtas apšaubāma veida papildtiesības (5.34.).

Olīveļļa

Palāta konstatēja, ka neviena dalībvalsts nav atjaunojusi ĢIS datus (burtciparu datubāzi, olīvkoku patieso skaitu, jaunus stādījumus un ražošanas potenciālu), kas skaidri apliecina, ka ĢIS vēl nav pilnībā gatava darbam (5.25.-5.26.).

Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Palātas bažām par reformas īstenošanu.

Uz vietas apmeklējot galvenās ražotājas dalībvalstis, atklājās vispārējas problēmas, kas ietekmē ĢIS uzticamību un precizitāti, un attiecīgi – VMS tiesību pareizu aprēķināšanu (5.84.).

Ex post rūpīgas pārbaudes

Komisija joprojām nespēj sniegt pilnīgu un salīdzināmu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem (4045/89), kā arī par atklāto pārkāpumu un atgūto summu vērtību. Komisija ir grozījusi noteikumus, lai uzlabotu ziņošanas kārtību, bet grozījumu ietekme vēl nav zināma (5.38.).

Komisija uzskata, ka jau saņem pietiekamu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un atklātajiem trūkumiem.

Ziņošana turklāt ir uzlabojusies, ieviešot Regulu (EK) Nr. 40/2006, kas ļauj aplēst potenciālo neatbilstību līmeni visām izdevumu kategorijām.

Atbilstīguma struktūrvienība, kas atbild par lauku attīstību, neveica nevienu revīziju par Regulas (EEK) Nr. 4045/89 jautājumiem (5.50.).

Lai pārbaudītu 2003. gadā veiktā darba rezultātus (Komisijas 4045/89 pārbaužu pārraudzības pārbaude), Palāta apmeklēja septiņas dalībvalstis, lai vērtētu izdarīto. Lai gan Palāta secināja, ka kopumā izskatīto pārbaužu kvalitāte ir uzlabojusies, tomēr joprojām bija nepilnības atklāto nepareizo maksājumu piedziņā, un plānotās pēcmaksājuma pārbaudes nebija pabeigtas laicīgi. Divās dalībvalstīs joprojām nebija ievērots pārbaužu obligatais skaits (5.39.).

Nepareizi veikto maksājumu atgūšana neietilpst to personu atbildības jomā, kas veic pēcapmaksas pārbaudes, – tas ir maksājumu aģentūru uzdevums.

Komisija joprojām nezina, cik gadījumos no potenciālajiem pārkāpumiem, par kuriem sākotnēji ziņots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, ir notikusi piedziņa, vai arī kāpēc tā nav notikusi (5.52.).

Komisija ir sākusi novērtēt, kādā mērā dažas dalībvalstis nav spējušas īstenot plānotās pārbaudes (par to rakstīts iepriekšējos Palātas pārskatos). Sākotnējie rezultāti apstiprina, ka četras dalībvalstis nav izpildījušas obligāto pēcmaksājumu pārbaužu skaitu, tomēr līdz šim vēl nekāda koriģējoša darbība nav veikta (5.38.).

Komisija faktiski jau ir novērtējusi aizkavēšanās apjomu. To divu dalībvalstu apmeklējumos, kur aizkavēšanās ir vislielākā, tika sākti pasākumi trūkumu novēršanai. Abām attiecīgajām dalībvalstīm ir pieprasīts izstrādāt rīcības plānus, ar kuru palīdzību novērst šo aizkavēšanos.

Šādos rīcības plānos, kas jāpaziņo Komisijai, ietilpst vēl nepaveikto pārbaužu skaita precīza noteikšana salīdzinājumā ar pieejamajiem resursiem, kā arī precīzu termiņu norāde, un šo plānu īstenošana tiks rūpīgi uzraudzīta.

Pēcmaksājumu pārbaudes nav pabeigtas Vācijā, Itālijā un Spānijā (5.53.).

Eksporta kompensācijas

Eksporta kompensāciju pārbaudes:

Ņemot vērā nepilnības, ko Komisija atklāja revīzijā dalībvalstīs 2004. gada, vēl nav pieņemts galīgais lēmums par to, vai būtu jāizdara finanšu korekcijas (5.34.).

Ir slēgtas divas izmeklēšanas, nenosakot finanšu korekcijas (Polija, Lietuva). Atlikušajās izmeklēšanās, konstatējot nepilnības, ir sāktas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.

Pēc Palātas veiktās revīzijas par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm, ir sagatavots Īpašais ziņojums Nr. 4/2007.

Palātas veiktā analīze liecina, ka informācija par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm nav uzticama (5.55.).

Lauku attīstība

Palāta joprojām atklāja daudz kļūdu, jo lauksaimnieki nepildīja saistības vai atbildīgās iestādes nepārbaudīja viņu atbilstību galvenajiem atbilstīguma nosacījumiem (5.29.).

Komisija sīkāk pārbaudīs Revīzijas palātas atklātās problēmas, kad tiks saņemtas atbildes no dalībvalstīm.

Attiecībā uz agrovides pasākumiem Palāta turpina konstatēt biežas kļūdas, jo lauksaimnieki neievēro savas saistības vai arī iestādes nepārbauda galvenos atbilstīguma nosacījumus (5.44.).

5.2. PIELIKUMS

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – vienotā maksājuma shēma (VMS) – IAKS pārvaldībā (1)

| Galvenie iekšējās kontroles mehānismi |
| --- |
| Dalībvalsts | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai | Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras | Pārbaužu metodoloģija, kvalitātes kontrole un atsevišķu rezultātu paziņošana | Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība |
| Austrija | 3/4/5 | | | |
| Beļģija (Valonija) | 3/4/14 | | | |
| Vācija (Brandenburga) | 1/2/3 | | | |
| Itālija | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Īrija | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Velsa | 1/3/5/11 | | | |

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi

Dalībvalsts

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai

Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras

Pārbaužu metodoloģija, kvalitātes kontrole un atsevišķu rezultātu paziņošana

Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

Austrija

3/4/5

Beļģija (Valonija)

3/4/14

Vācija (Brandenburga)

1/2/3

Itālija

3/12

9/13

6

Īrija

1/3/5

8

9/10

7

Velsa

1/3/5/11

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

| 1 | Pieprasījumu reģistrēšanas procedūras nesniedz pietiekamu pierādījumu par faktisko saņemšanas datumu un/vai nav veiktas atbilstošas pārbaudes. |
| --- | --- |
| 2 | Administratīvajām savstarpējas atbilstības pārbaudēm maksājumu aprēķināšanai izmantotajās datubāzēs atsauces zemes gabalu datus ievada tikai pieprasījuma gada sākumā. Līdz maksājumu veikšanai datubāzē netiek ievadīti dati par izmaiņām, kas atsauces zemes gabalos notikušas pieprasījuma gadā. |
| 3 | Nepareizi aprēķināti maksājumi, kur noteiktā platība nav pieteikama visām deklarētajām tiesībām. |
| 4 | Nav veiktas vai ir nepietiekamas administratīvās savstarpējās atbilstības pārbaudes par to, vai atmatā deklarētā platība atbilst tiesiskajiem nosacījumiem. |
| 5 | Konsolidāciju sistemātiski piešķīra gadījumos, kas nav paredzēti ES tiesību aktos, un tika veikti nepareizi maksājumi (nepareiza konsolidācija skāra: Austrijā 5 570 tiesības, Īrijā vairāk nekā 150 000 tiesības). |
| 6 | Nelielas atšķirības starp Komisijai paziņoto statistiku un pakārtotajiem datiem, kas nodoti revidentiem, un būtiska kavēšanās ar statistikas nosūtīšanu Komisijai. |
| 7 | Ievērojamas atšķirības starp Komisijai paziņoto statistiku un pakārtotajiem datiem, kas nodoti revidentiem, un būtiska kavēšanās ar statistikas nosūtīšanu Komisijai. |
| 8 | Pārbaužu atlase (2005./2006. gada pasākums) balstījās uz novecojušiem pieteikumu datiem (2004./2005. gada pasākums). |
| 9 | Atklātas nepilnības saistībā ar kvalitātes kontroli un/vai mācību sistēmu. |
| 10 | Par neatbilstīgām platībām veiktie atskaitījumi regulāri samazināti par 5 % mērījumu pielaidi. |
| 11 | Saskaņā ar dažādām atbalsta shēmām dažādi lauksaimnieki var pieprasīt atbalstu par vienu un to pašu zemes gabalu. |
| 12 | Zemes gabalu identifikācijas sistēma atsevišķos gadījumos neļauj identificēt lauksaimniecības zemes gabala atrašanās vietu atsauces zemes gabalā. Valsts norādījumi atļauj pārsniegt atsauces zemes gabala atbilstīgo platību līdz 5 % jeb 0,5 ha. |
| 13 | Lauksaimniecības zemes gabalā, kas ietver divus kadastrālos zemes gabalus, veic mērījumus, un mērījumu pielaides piemēro katram kadastrālajam zemes gabalam atsevišķi nevis visam lauksaimniecības zemes gabalam kopā. Iznākumā tiek piemērotas nepareizas mērījumu pielaides robežas. |
| 14 | Zemes gabalu identifikācijas sistēma nav atjaunota ne ar kadastra iestāžu rīcībā esošo informāciju, ne ar informāciju par apmežotajiem zemes gabaliem. |

1

Pieprasījumu reģistrēšanas procedūras nesniedz pietiekamu pierādījumu par faktisko saņemšanas datumu un/vai nav veiktas atbilstošas pārbaudes.

2

Administratīvajām savstarpējas atbilstības pārbaudēm maksājumu aprēķināšanai izmantotajās datubāzēs atsauces zemes gabalu datus ievada tikai pieprasījuma gada sākumā. Līdz maksājumu veikšanai datubāzē netiek ievadīti dati par izmaiņām, kas atsauces zemes gabalos notikušas pieprasījuma gadā.

3

Nepareizi aprēķināti maksājumi, kur noteiktā platība nav pieteikama visām deklarētajām tiesībām.

4

Nav veiktas vai ir nepietiekamas administratīvās savstarpējās atbilstības pārbaudes par to, vai atmatā deklarētā platība atbilst tiesiskajiem nosacījumiem.

5

Konsolidāciju sistemātiski piešķīra gadījumos, kas nav paredzēti ES tiesību aktos, un tika veikti nepareizi maksājumi (nepareiza konsolidācija skāra: Austrijā 5 570 tiesības, Īrijā vairāk nekā 150 000 tiesības).

6

Nelielas atšķirības starp Komisijai paziņoto statistiku un pakārtotajiem datiem, kas nodoti revidentiem, un būtiska kavēšanās ar statistikas nosūtīšanu Komisijai.

7

Ievērojamas atšķirības starp Komisijai paziņoto statistiku un pakārtotajiem datiem, kas nodoti revidentiem, un būtiska kavēšanās ar statistikas nosūtīšanu Komisijai.

8

Pārbaužu atlase (2005./2006. gada pasākums) balstījās uz novecojušiem pieteikumu datiem (2004./2005. gada pasākums).

9

Atklātas nepilnības saistībā ar kvalitātes kontroli un/vai mācību sistēmu.

10

Par neatbilstīgām platībām veiktie atskaitījumi regulāri samazināti par 5 % mērījumu pielaidi.

11

Saskaņā ar dažādām atbalsta shēmām dažādi lauksaimnieki var pieprasīt atbalstu par vienu un to pašu zemes gabalu.

12

Zemes gabalu identifikācijas sistēma atsevišķos gadījumos neļauj identificēt lauksaimniecības zemes gabala atrašanās vietu atsauces zemes gabalā. Valsts norādījumi atļauj pārsniegt atsauces zemes gabala atbilstīgo platību līdz 5 % jeb 0,5 ha.

13

Lauksaimniecības zemes gabalā, kas ietver divus kadastrālos zemes gabalus, veic mērījumus, un mērījumu pielaides piemēro katram kadastrālajam zemes gabalam atsevišķi nevis visam lauksaimniecības zemes gabalam kopā. Iznākumā tiek piemērotas nepareizas mērījumu pielaides robežas.

14

Zemes gabalu identifikācijas sistēma nav atjaunota ne ar kadastra iestāžu rīcībā esošo informāciju, ne ar informāciju par apmežotajiem zemes gabaliem.

---

(1)  Nav iekļauti aspekti, kas attiecas uz savstarpēju atbilstību.

6. NODAĻA

Struktūrpolitika

SATURS

| 6.1. | Ievads |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2.-6.36. | Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

6.2.-6.36.

| 6.2.-6.24. | Struktūrpolitikas īpašās iezīmes |
| --- | --- |

6.2.-6.24.

| 6.2. | Struktūrpolitikas mērķi |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3.-6.8. | Struktūrpolitikas finansēšanas instrumenti |
| --- | --- |

6.3.-6.8.

| 6.9.-6.11. | Struktūrpolitikai atvēlētā Kopienas finansējuma apjoms un maksāšanas kārtība |
| --- | --- |

6.9.-6.11.

| 6.12.-6.15. | Struktūrpolitikas projektu līdzfinansēšanas kļūdas |
| --- | --- |

6.12.-6.15.

| 6.16.-6.24. | Struktūrpolitikas projektu kontrole |
| --- | --- |

6.16.-6.24.

| 6.25. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

6.25.

| 6.26.-6.31. | Galvenie konstatējumi par struktūrpolitikai atvēlētā Kopienas finansējuma pareizību |
| --- | --- |

6.26.-6.31.

| 6.32.-6.35. | Galvenie konstatējumi par dalībvalstu kontroles sistēmām |
| --- | --- |

6.32.-6.35.

| 6.36. | Galvenie konstatējumi par Komisijas revīzijas darbībām |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37.-6.45. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

6.37.-6.45.

| 6.37.-6.39. | Secinājumi |
| --- | --- |

6.37.-6.39.

| 6.40.-6.45. | Ieteikumi |
| --- | --- |

6.40.-6.45.

| 6.46. | Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata |
| --- | --- |

6.46.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Eiropas Savienības struktūrpolitika tiek īstenota vairākās jomās. Struktūrpolitikas mērķis ir mazināt atšķirības starp dažādiem attīstības līmeņiem reģionos. 2000.-2006. gada programmu posmā šai politikai bija atvēlēta aptuveni viena trešā daļa no Kopienas kopējā budžeta, tātad tā veidoja otro lielāko budžeta pozīciju. Jaunajā programmu posmā, kas ilgs no 2007. līdz 2013. gadam, struktūrpolitika atkal būs viena no galvenajām ES politikas jomām. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Eiropas Savienības struktūrpolitika tiek īstenota vairākās jomās. Struktūrpolitikas mērķis ir mazināt atšķirības starp dažādiem attīstības līmeņiem reģionos. 2000.-2006. gada programmu posmā šai politikai bija atvēlēta aptuveni viena trešā daļa no Kopienas kopējā budžeta, tātad tā veidoja otro lielāko budžeta pozīciju. Jaunajā programmu posmā, kas ilgs no 2007. līdz 2013. gadam, struktūrpolitika atkal būs viena no galvenajām ES politikas jomām.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Struktūrpolitikas īpašās iezīmes

Struktūrpolitikas mērķi

| 6.2. | Struktūrpolitika 2000.-2006. gada programmu posmā risināja šādus jautājumus: |
| --- | --- |

6.2.

Struktūrpolitika 2000.-2006. gada programmu posmā risināja šādus jautājumus:

| — | strukturāli pielāgojumi reģionos, kuru attīstība atpaliek (1. mērķis), |
| --- | --- |

—

strukturāli pielāgojumi reģionos, kuru attīstība atpaliek (1. mērķis),

| — | ekonomiska un sociāla pārveide apvidos ar strukturālām grūtībām (2. mērķis), |
| --- | --- |

—

ekonomiska un sociāla pārveide apvidos ar strukturālām grūtībām (2. mērķis),

| — | izglītības un nodarbinātības sistēmu modernizācija (3. mērķis), |
| --- | --- |

—

izglītības un nodarbinātības sistēmu modernizācija (3. mērķis),

| — | reģionu sadarbība visā Eiropas Savienībā (Kopienas iniciatīva INTERREG III), |
| --- | --- |

—

reģionu sadarbība visā Eiropas Savienībā (Kopienas iniciatīva INTERREG III),

| — | lielpilsētu un krīzes skartu piepilsētu rajonu reģenerācija (Kopienas iniciatīva URBAN II), |
| --- | --- |

—

lielpilsētu un krīzes skartu piepilsētu rajonu reģenerācija (Kopienas iniciatīva URBAN II),

| — | diskriminācijas apkarošana darba tirgū (Kopienas iniciatīva EQUAL), |
| --- | --- |

—

diskriminācijas apkarošana darba tirgū (Kopienas iniciatīva EQUAL),

| — | lauku attīstība (Kopienas iniciatīva LEADER+), |
| --- | --- |

—

lauku attīstība (Kopienas iniciatīva LEADER+),

| — | vides aizsardzības un transporta infrastruktūras uzlabošana mazāk turīgās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzības un transporta infrastruktūras uzlabošana mazāk turīgās dalībvalstīs,

| — | eksperimentālas reģionu programmas (novatoriski pasākumi). |
| --- | --- |

—

eksperimentālas reģionu programmas (novatoriski pasākumi).

Struktūrpolitikas finansēšanas instrumenti

| 6.3. | Kopiena finansē struktūrpolitiku kopīgi ar dalībvalstīm, kuras piedalās ar līdzfinansējumu. Kopienas finansējumu piešķir kā budžeta apropriācijas, kuras sagrupētas tā sauktajos struktūrfondos un Kohēzijas fondā. Ir četri struktūrfondi: |
| --- | --- |

6.3.

Kopiena finansē struktūrpolitiku kopīgi ar dalībvalstīm, kuras piedalās ar līdzfinansējumu. Kopienas finansējumu piešķir kā budžeta apropriācijas, kuras sagrupētas tā sauktajos struktūrfondos un Kohēzijas fondā. Ir četri struktūrfondi:

| — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), |
| --- | --- |

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF),

| — | Eiropas Sociālais fonds (ESF), |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālais fonds (ESF),

| — | Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Virzības nodaļa, |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Virzības nodaļa,

| — | Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI). |
| --- | --- |

—

Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI).

6.4.

| 6.4. | No ERAF līdzfinansē 1. un 2. mērķi, kas aptver ieguldījumus infrastruktūrā, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, vietējās attīstības iniciatīvas un mazo un vidējo uzņēmumu darbības. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvas INTERREG III un URBAN II. |
| --- | --- |

No ERAF līdzfinansē 1. un 2. mērķi, kas aptver ieguldījumus infrastruktūrā, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, vietējās attīstības iniciatīvas un mazo un vidējo uzņēmumu darbības. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvas INTERREG III un URBAN II.

6.5.

| 6.5. | No ESF finansiālo palīdzību piešķir 1., 2. un 3. mērķim, lai mazinātu bezdarbu, attīstītu cilvēkresursus un veicinātu integrāciju darba tirgū. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvu EQUAL. |
| --- | --- |

No ESF finansiālo palīdzību piešķir 1., 2. un 3. mērķim, lai mazinātu bezdarbu, attīstītu cilvēkresursus un veicinātu integrāciju darba tirgū. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvu EQUAL.

6.6.

| 6.6. | No ELVGF Virzības nodaļas līdzfinansē 1. mērķi, t. i., lauku attīstību un lauksaimniecības struktūru modernizāciju. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvu LEADER+. |
| --- | --- |

No ELVGF Virzības nodaļas līdzfinansē 1. mērķi, t. i., lauku attīstību un lauksaimniecības struktūru modernizāciju. No šā fonda finansē arī Kopienas iniciatīvu LEADER+.

6.7.

| 6.7. | No ZVFI līdzfinansē 1. mērķa pasākumus, t. i., zivsaimniecības nozares konkurētspējas nostiprināšanu, lai veicinātu no zivsaimniecības atkarīgu apvidu attīstību. |
| --- | --- |

No ZVFI līdzfinansē 1. mērķa pasākumus, t. i., zivsaimniecības nozares konkurētspējas nostiprināšanu, lai veicinātu no zivsaimniecības atkarīgu apvidu attīstību.

6.8.

| 6.8. | No Kohēzijas fonda finansē vides aizsardzības un transporta infrastruktūras uzlabošanu dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts uz iedzīvotāju ir zem 90 % no ES vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

No Kohēzijas fonda finansē vides aizsardzības un transporta infrastruktūras uzlabošanu dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts uz iedzīvotāju ir zem 90 % no ES vidējā rādītāja.

Struktūrpolitikai atvēlētā Kopienas finansējuma apjoms un maksāšanas kārtība

| 6.9. | Kopienas finansējums struktūrpolitikai 2006. gadā bija 32,4 miljardi EUR. Aptuveni 85 % no šīs summas izlietoja 1., 2. un 3. mērķim. Sk. 
  6.1. grafiku
  . |
| --- | --- |

6.9.

Kopienas finansējums struktūrpolitikai 2006. gadā bija 32,4 miljardi EUR. Aptuveni 85 % no šīs summas izlietoja 1., 2. un 3. mērķim. Sk. 
  6.1. grafiku
  .

Image

| 6.10. | Struktūrpolitikā viena finansēšanas vienība ir viens projekts. Struktūrfondos katru projektu finansē saskaņā ar tā dēvēto aarbības programmu. Finansēšanas posmā, kurš ilga no 2000. līdz 2006. gadam, bija 545 darbības programmas. To finansējums bija dažāda apjoma, sākot no mazāk nekā EUR 500 000 līdz vairāk nekā 8 miljardiem EUR. Šajās programmās finansēto projektu izdevumi arī bija dažāda apjoma, sākot no atbalsta individuāliem saņēmējiem dažu simtu EUR apmērā līdz lieliem infrastruktūras projektiem simtiem miljonu EUR apmērā. Kohēzijas fondā nav darbības programmu, ir tikai projekti. 2000.-2006. gada posmā finansēja 1 094 Kohēzijas fonda projektus, kuru apjoms bija no EUR 50 000 līdz vairāk nekā miljardam EUR. |
| --- | --- |

6.10.

Struktūrpolitikā viena finansēšanas vienība ir viens projekts. Struktūrfondos katru projektu finansē saskaņā ar tā dēvēto aarbības programmu. Finansēšanas posmā, kurš ilga no 2000. līdz 2006. gadam, bija 545 darbības programmas. To finansējums bija dažāda apjoma, sākot no mazāk nekā EUR 500 000 līdz vairāk nekā 8 miljardiem EUR. Šajās programmās finansēto projektu izdevumi arī bija dažāda apjoma, sākot no atbalsta individuāliem saņēmējiem dažu simtu EUR apmērā līdz lieliem infrastruktūras projektiem simtiem miljonu EUR apmērā. Kohēzijas fondā nav darbības programmu, ir tikai projekti. 2000.-2006. gada posmā finansēja 1 094 Kohēzijas fonda projektus, kuru apjoms bija no EUR 50 000 līdz vairāk nekā miljardam EUR.

6.11.

| 6.11. | Ja projektu līdzfinansē no struktūrfondiem vai Kohēzijas fonda, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana. Projekta izmaksas atlīdzina, pamatojoties uz izdevumu deklarāciju, ko sagatavo projekta iniciators (1), kurš parasti pirms galīgās izdevumu deklarācijas projekta beigās iesniedz vairākas starpposma deklarācijas. |
| --- | --- |

Ja projektu līdzfinansē no struktūrfondiem vai Kohēzijas fonda, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana. Projekta izmaksas atlīdzina, pamatojoties uz izdevumu deklarāciju, ko sagatavo projekta iniciators (1), kurš parasti pirms galīgās izdevumu deklarācijas projekta beigās iesniedz vairākas starpposma deklarācijas.

| 6.11. | Komisijas līdzfinansējums no struktūrfondiem ir programmas līmenī, un to īsteno, atmaksājot apvienotos izdevumu pārskatus, ko parasti veic trīs reizes gadā. |
| --- | --- |

6.11.

Komisijas līdzfinansējums no struktūrfondiem ir programmas līmenī, un to īsteno, atmaksājot apvienotos izdevumu pārskatus, ko parasti veic trīs reizes gadā.

Struktūrpolitikas projektu līdzfinansēšanas kļūdas

| 6.12. | Pastāv liels risks, ka struktūrpolitikas projektu izmaksas varētu deklarēt nepareizi un līdz ar to arī nepareizi atlīdzināt. Šajā pārskatā nepareiza atlīdzināšana nozīmē pārāk lielas summas atlīdzināšanu. Tam par iemeslu var būt: |
| --- | --- |

6.12.

Pastāv liels risks, ka struktūrpolitikas projektu izmaksas varētu deklarēt nepareizi un līdz ar to arī nepareizi atlīdzināt. Šajā pārskatā nepareiza atlīdzināšana nozīmē pārāk lielas summas atlīdzināšanu. Tam par iemeslu var būt:

| — | atbilstīguma kļūda, |
| --- | --- |

—

atbilstīguma kļūda,

| — | reālas pastāvēšanas kļūda, |
| --- | --- |

—

reālas pastāvēšanas kļūda,

| — | precizitātes kļūda, |
| --- | --- |

—

precizitātes kļūda,

| — | kļūdu kombinācija. |
| --- | --- |

—

kļūdu kombinācija.

| 6.12. | Pastāv liels risks, piemēram, risks, kas saistīts ar pārvaldes decentralizāciju līdz dalībvalstu reģionālajām un vietējām struktūrām un ar saņēmēju lielo skaitu. Ja pirmā līmeņa vadības pārbaudes un apstiprināšanas funkcija darbojas efektīvi, šo risku var atbilstoši samazināt. |
| --- | --- |

6.12.

Pastāv liels risks, piemēram, risks, kas saistīts ar pārvaldes decentralizāciju līdz dalībvalstu reģionālajām un vietējām struktūrām un ar saņēmēju lielo skaitu. Ja pirmā līmeņa vadības pārbaudes un apstiprināšanas funkcija darbojas efektīvi, šo risku var atbilstoši samazināt.

| 6.13. | Atbilstīguma kļūda rodas tad, ja atlīdzina izdevumus, kas veikti pretrunā atbilstīguma noteikumiem. Regulās ir sīki definēts, kādi izdevumi ir atbilstīgi, lai tos atlīdzinātu no attiecīgā fonda. Reālas pastāvēšanas kļūda ir pieļauta tad, ja lūdz atlīdzināt izmaksas, kuras nevar apliecināt ar faktūrrēķinu vai citu dokumentu ar līdzvērtīgu pierādošo spēku. Precizitātes kļūda rodas, ja izmaksas atlīdzina par nepareizu summu. Kļūdu kombinācija ir dažādu kļūdu līdzāspastāvēšana, piemēram, ir pieļauta gan atbilstīguma, gan precizitātes kļūda. |
| --- | --- |

6.13.

Atbilstīguma kļūda rodas tad, ja atlīdzina izdevumus, kas veikti pretrunā atbilstīguma noteikumiem. Regulās ir sīki definēts, kādi izdevumi ir atbilstīgi, lai tos atlīdzinātu no attiecīgā fonda. Reālas pastāvēšanas kļūda ir pieļauta tad, ja lūdz atlīdzināt izmaksas, kuras nevar apliecināt ar faktūrrēķinu vai citu dokumentu ar līdzvērtīgu pierādošo spēku. Precizitātes kļūda rodas, ja izmaksas atlīdzina par nepareizu summu. Kļūdu kombinācija ir dažādu kļūdu līdzāspastāvēšana, piemēram, ir pieļauta gan atbilstīguma, gan precizitātes kļūda.

6.14.

| 6.14. | Projektā var rasties arī noteikumu piemērošanas kļūdas. Šīs kļūdas galvenokārt skar līgumslēgšanu un publicitātes noteikumu ievērošanu. Vairumā gadījumu regulās nav definēta noteikumu piemērošanas kļūdu ietekme uz projekta izmaksu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

Projektā var rasties arī noteikumu piemērošanas kļūdas. Šīs kļūdas galvenokārt skar līgumslēgšanu un publicitātes noteikumu ievērošanu. Vairumā gadījumu regulās nav definēta noteikumu piemērošanas kļūdu ietekme uz projekta izmaksu atlīdzināšanu.

6.15.

| 6.15. | Tomēr Palāta uzskata, ka dažas noteikumu piemērošanas kļūdas jāuzskata par tādām, kuru dēļ izdevumus nevajadzētu atlīdzināt. Piemēram, ja tiesības slēgt līgumu par projektu bija jāpiešķir darbuzņēmējam konkursa kārtībā, bet konkurss nav rīkots, tad Palāta tādu projektu uzskata par neatbilstīgu un izdevumu atlīdzināšanu skaita kā atbilstīguma kļūdu. Tas pats sakāms par piedāvājumu konkursiem, kas rīkoti tādā veidā, ka uzskatāmi par spēkā neesošiem. Ja par spēkā neesošu uzskatāma tikai konkursa daļa, tad atbilstīguma kļūdas aprēķinā Palāta tiecas piemērot proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

Tomēr Palāta uzskata, ka dažas noteikumu piemērošanas kļūdas jāuzskata par tādām, kuru dēļ izdevumus nevajadzētu atlīdzināt. Piemēram, ja tiesības slēgt līgumu par projektu bija jāpiešķir darbuzņēmējam konkursa kārtībā, bet konkurss nav rīkots, tad Palāta tādu projektu uzskata par neatbilstīgu un izdevumu atlīdzināšanu skaita kā atbilstīguma kļūdu. Tas pats sakāms par piedāvājumu konkursiem, kas rīkoti tādā veidā, ka uzskatāmi par spēkā neesošiem. Ja par spēkā neesošu uzskatāma tikai konkursa daļa, tad atbilstīguma kļūdas aprēķinā Palāta tiecas piemērot proporcionalitātes principu.

| 6.15. | Komisija arī uzskata, ka tad, ja netiek organizēts konkurss par publisko iepirkumu gadījumos, kad tas ir jādara saskaņā ar Kopienas noteikumiem, projekts daļēji vai pilnībā nevar pretendēt uz finansējumu. Šajos un citos publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpuma gadījumos tā piemēro finanšu korekcijas, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kurās noteikts apjoms, kādā ņem vērā pārkāpuma nopietnību. |
| --- | --- |

6.15.

Komisija arī uzskata, ka tad, ja netiek organizēts konkurss par publisko iepirkumu gadījumos, kad tas ir jādara saskaņā ar Kopienas noteikumiem, projekts daļēji vai pilnībā nevar pretendēt uz finansējumu. Šajos un citos publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpuma gadījumos tā piemēro finanšu korekcijas, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kurās noteikts apjoms, kādā ņem vērā pārkāpuma nopietnību.

Struktūrpolitikas projektu kontrole

| 6.16. | Struktūrpolitikas projektus kontrolē divos līmeņos. Pirmais līmenis ir kontroles sistēma dalībvalstī, un šajā līmenī mērķis ir novērst projektu izmaksu nepareizu atlīdzināšanu un citus pārkāpumus. Otrais līmenis ir Komisijas veiktā pārraudzība ar mērķi mazināt risku, ka dalībvalstu kontroles mehānismi darbojas nepilnīgi. |
| --- | --- |

6.16.

Struktūrpolitikas projektus kontrolē divos līmeņos. Pirmais līmenis ir kontroles sistēma dalībvalstī, un šajā līmenī mērķis ir novērst projektu izmaksu nepareizu atlīdzināšanu un citus pārkāpumus. Otrais līmenis ir Komisijas veiktā pārraudzība ar mērķi mazināt risku, ka dalībvalstu kontroles mehānismi darbojas nepilnīgi.

| 6.16. | Dalībvalstu kontroles sistēmas darbojas daudzgadu laikposmā. Tām ir jānodrošina regulāru izdevumu apstiprināšana Komisijai, kā arī jāparedz pastāvīgas ex post revīzijas un izbeigšanas deklarācija, izbeidzot programmu. |
| --- | --- |

6.16.

Dalībvalstu kontroles sistēmas darbojas daudzgadu laikposmā. Tām ir jānodrošina regulāru izdevumu apstiprināšana Komisijai, kā arī jāparedz pastāvīgas ex post revīzijas un izbeigšanas deklarācija, izbeidzot programmu.

Komisijas uzraudzība ir balstīta uz vadības un revīzijas darbībām, kuras arī īsteno daudzgadu laikposmā.

| 6.17. | Dalībvalsts kontroles sistēma ietver četrus galveno kontroles mehānismu elementus, kuriem jābūt skaidri definētiem un kuru piemērošana jāuztic neatkarīgām struktūrām (pienākumu nodalīšanas princips) (sk. 
  6.2. grafiku
  ). Dalībvalstu kontroles sistēmai jānodrošina uzskaite, kas ļautu salīdzināt Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas ar atsevišķu projektu grāmatvedības uzskaiti un apliecinošiem dokumentiem (revīzijas izsekojamības prasība). |
| --- | --- |

6.17.

Dalībvalsts kontroles sistēma ietver četrus galveno kontroles mehānismu elementus, kuriem jābūt skaidri definētiem un kuru piemērošana jāuztic neatkarīgām struktūrām (pienākumu nodalīšanas princips) (sk. 
  6.2. grafiku
  ). Dalībvalstu kontroles sistēmai jānodrošina uzskaite, kas ļautu salīdzināt Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas ar atsevišķu projektu grāmatvedības uzskaiti un apliecinošiem dokumentiem (revīzijas izsekojamības prasība).

| 6.17. | Papildus ex post paraugu pārbaudēm, kas norādītas 6.2. zīmējumā, revīzijas struktūrām jāveic arī sistēmu revīzija. |
| --- | --- |

6.17.

Papildus ex post paraugu pārbaudēm, kas norādītas 6.2. zīmējumā, revīzijas struktūrām jāveic arī sistēmu revīzija.

Image

| 6.18. | Iepriekš grafikā attēlotie kontroles elementi un attiecīgās kontroles struktūras katrā dalībvalstī ir ieviestas atšķirīgi. Parasti kontroles struktūras ir izvietotas valsts pārvaldes iestādēs. Dažās dalībvalstīs kontroli veic valsts līmenī (centralizēta kontrole), bet citās dalībvalstīs kontroles funkcijas – izmantojot starpniecības iestādi – ir deleģētas reģiona vai pašvaldības iestādei vai kādai īpaši izraudzītai organizācijai attiecīgajā nozarē (decentralizēta kontrole) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Iepriekš grafikā attēlotie kontroles elementi un attiecīgās kontroles struktūras katrā dalībvalstī ir ieviestas atšķirīgi. Parasti kontroles struktūras ir izvietotas valsts pārvaldes iestādēs. Dažās dalībvalstīs kontroli veic valsts līmenī (centralizēta kontrole), bet citās dalībvalstīs kontroles funkcijas – izmantojot starpniecības iestādi – ir deleģētas reģiona vai pašvaldības iestādei vai kādai īpaši izraudzītai organizācijai attiecīgajā nozarē (decentralizēta kontrole) (2).

6.19.

| 6.19. | Palāta vērtē katru galveno kontroles mehānismu pēc šādas vērtēšanas skalas: |
| --- | --- |

Palāta vērtē katru galveno kontroles mehānismu pēc šādas vērtēšanas skalas:

| — | apmierinošs, |
| --- | --- |

—

apmierinošs,

| — | daļēji apmierinošs, |
| --- | --- |

—

daļēji apmierinošs,

| — | neapmierinošs. |
| --- | --- |

—

neapmierinošs.

6.20.

| 6.20. | Galveno kontroles mehānismu vērtēšanā izmantojot vienotu matrici, var noteikt mēru, kādā attiecīgā kontroles sistēma atklāj un novērš kļūdas. Tā kā kļūdu atklāšanas un novēršanas iespējamība ir rādītājs, pēc kura var noteikt kontroles efektivitāti, tad Palāta izmanto iegūto kontroles mehānismu novērtējumu, lai noteiktu, vai kontroles sistēma kopumā ir: |
| --- | --- |

Galveno kontroles mehānismu vērtēšanā izmantojot vienotu matrici, var noteikt mēru, kādā attiecīgā kontroles sistēma atklāj un novērš kļūdas. Tā kā kļūdu atklāšanas un novēršanas iespējamība ir rādītājs, pēc kura var noteikt kontroles efektivitāti, tad Palāta izmanto iegūto kontroles mehānismu novērtējumu, lai noteiktu, vai kontroles sistēma kopumā ir:

| — | efektīva, |
| --- | --- |

—

efektīva,

| — | vidēji efektīva, |
| --- | --- |

—

vidēji efektīva,

| — | neefektīva. |
| --- | --- |

—

neefektīva.

6.21.

| 6.21. | Kā minēts iepriekš, struktūrfondu projektu otrā līmeņa kontrole – Komisijas pārraudzība – ietver galvenokārt revīziju un finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

Kā minēts iepriekš, struktūrfondu projektu otrā līmeņa kontrole – Komisijas pārraudzība – ietver galvenokārt revīziju un finanšu korekcijas.

| 6.21. | Komisijas uzraudzība, tāpat kā tās revīzijas darbs, kura rezultātā var izdarīt finanšu korekcijas, ietver saskaņošanu ar valsts revīzijas struktūrām, norāžu sniegšanu, ikgadējas sanāksmes ar vadības iestādēm un revīzijas struktūrām, balstoties uz ikgadējiem īstenošanas un kontroles ziņojumiem, programmu pastāvīgu uzraudzību (līdzdalību uzraudzības komiteju darbā, ad hoc sanāksmes utt.) un citas darbības, kas jāveic saskaņā ar iekšējās kontroles standartiem. |
| --- | --- |

6.21.

Komisijas uzraudzība, tāpat kā tās revīzijas darbs, kura rezultātā var izdarīt finanšu korekcijas, ietver saskaņošanu ar valsts revīzijas struktūrām, norāžu sniegšanu, ikgadējas sanāksmes ar vadības iestādēm un revīzijas struktūrām, balstoties uz ikgadējiem īstenošanas un kontroles ziņojumiem, programmu pastāvīgu uzraudzību (līdzdalību uzraudzības komiteju darbā, ad hoc sanāksmes utt.) un citas darbības, kas jāveic saskaņā ar iekšējās kontroles standartiem.

| 6.22. | Komisijas veiktā revīzija var būt efektīvs pārraudzības instruments: |
| --- | --- |

6.22.

Komisijas veiktā revīzija var būt efektīvs pārraudzības instruments:

| — | ja to balsta uz riska novērtējumu par to, vai dalībvalsts kontroles sistēmā varētu būt nepilnības, |
| --- | --- |

—

ja to balsta uz riska novērtējumu par to, vai dalībvalsts kontroles sistēmā varētu būt nepilnības,

| — | ja tai ir izmantojams rezultāts, t. i., ja tiek iegūts pietiekams pamats koriģējošiem pasākumiem vai pienācīga pārliecība, ka tādi pasākumi nav vajadzīgi, |
| --- | --- |

—

ja tai ir izmantojams rezultāts, t. i., ja tiek iegūts pietiekams pamats koriģējošiem pasākumiem vai pienācīga pārliecība, ka tādi pasākumi nav vajadzīgi,

| — | ja, pamatojoties uz revīzijas rezultātu, tiek veikti koriģējoši pasākumi. |
| --- | --- |

—

ja, pamatojoties uz revīzijas rezultātu, tiek veikti koriģējoši pasākumi.

6.23.

| 6.23. | Palāta, vērtējot Komisijas veiktās revīzijas, tās iedala šādās kategorijās: |
| --- | --- |

Palāta, vērtējot Komisijas veiktās revīzijas, tās iedala šādās kategorijās:

| — | riska novērtējumā bijuši būtiski trūkumi, |
| --- | --- |

—

riska novērtējumā bijuši būtiski trūkumi,

| — | riska novērtējums bijis adekvāts, bet revīzijas rezultāts nebija īsti izmantojams, |
| --- | --- |

—

riska novērtējums bijis adekvāts, bet revīzijas rezultāts nebija īsti izmantojams,

| — | riska novērtējums bijis adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, bet pēc revīzijas nav veikti koriģējoši pasākumi, |
| --- | --- |

—

riska novērtējums bijis adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, bet pēc revīzijas nav veikti koriģējoši pasākumi,

| — | riska novērtējums bijis adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, un pēc revīzijas veikti koriģējoši pasākumi. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums bijis adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, un pēc revīzijas veikti koriģējoši pasākumi.

6.24.

| 6.24. | Sākotnēji par struktūrpolitikas izdevumu pareizību atbild dalībvalstis, bet galīgā atbildība par Kopienas tēriņiem šajā jomā ir Komisijai. Tāpēc ir būtiski, lai Komisijas revīzijas darbības – Komisijas galvenā pārraudzības funkcija – būtu efektīvas. |
| --- | --- |

Sākotnēji par struktūrpolitikas izdevumu pareizību atbild dalībvalstis, bet galīgā atbildība par Kopienas tēriņiem šajā jomā ir Komisijai. Tāpēc ir būtiski, lai Komisijas revīzijas darbības – Komisijas galvenā pārraudzības funkcija – būtu efektīvas.

| 6.24. | Lai gan saskaņā ar EK līguma 274. pantu un Finanšu regulu Komisija atskaitās budžeta lēmējinstitūcijai, atbilstoši dalītās vadības principam dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju visos kontroles ķēdes posmos, lai nodrošinātu izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.24.

Lai gan saskaņā ar EK līguma 274. pantu un Finanšu regulu Komisija atskaitās budžeta lēmējinstitūcijai, atbilstoši dalītās vadības principam dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju visos kontroles ķēdes posmos, lai nodrošinātu izdevumu likumību un pareizību.

Palātas veiktā revīzija

| 6.25. | Palāta revidēja 177 starpposma atlīdzības maksājumus, kas bija veikti 2006. gadā. Tie bija izmaksāti 167 struktūrfondu projektiem (77 ERAF projektiem, 60 ESF projektiem un 30 ELVGF projektiem) un 10 Kohēzijas fonda projektiem. Minētos 167 struktūrfondu projektus īstenoja 17 darbības programmās. Katrai darbības programmai attiecīgā dalībvalsts ieviesa vismaz vienu no
  6.2. grafikā
  attēlotajiem kontroles sistēmas elementiem. Palāta pārbaudīja šos ieviestos elementus, kā arī to kontroles sistēmu, ko katra dalībvalsts izveidoja saviem Kohēzijas fonda projektiem. Palāta daļēji pārbaudīja arī Komisijas pārraudzību, šim nolūkam analizējot 15 veiktās revīzijas. |
| --- | --- |

6.25.

Palāta revidēja 177 starpposma atlīdzības maksājumus, kas bija veikti 2006. gadā. Tie bija izmaksāti 167 struktūrfondu projektiem (77 ERAF projektiem, 60 ESF projektiem un 30 ELVGF projektiem) un 10 Kohēzijas fonda projektiem. Minētos 167 struktūrfondu projektus īstenoja 17 darbības programmās. Katrai darbības programmai attiecīgā dalībvalsts ieviesa vismaz vienu no
  6.2. grafikā
  attēlotajiem kontroles sistēmas elementiem. Palāta pārbaudīja šos ieviestos elementus, kā arī to kontroles sistēmu, ko katra dalībvalsts izveidoja saviem Kohēzijas fonda projektiem. Palāta daļēji pārbaudīja arī Komisijas pārraudzību, šim nolūkam analizējot 15 veiktās revīzijas.

| 6.25. | Komisija atlīdzina dalībvalstīm izdevumus, pamatojoties uz projektu izdevumiem, kuri apkopoti apstiprināto izdevumu deklarācijās, kas nosūtītas Komisijai. Dalībvalsts maksā projekta atbalstītājiem iemaksu par to deklarētajiem izdevumiem, kā iekļauts Komisijai apstiprinātajos izdevumos. |
| --- | --- |

6.25.

Komisija atlīdzina dalībvalstīm izdevumus, pamatojoties uz projektu izdevumiem, kuri apkopoti apstiprināto izdevumu deklarācijās, kas nosūtītas Komisijai. Dalībvalsts maksā projekta atbalstītājiem iemaksu par to deklarētajiem izdevumiem, kā iekļauts Komisijai apstiprinātajos izdevumos.

Galvenie konstatējumi par struktūrpolitikai atvēlētā Kopienas finansējuma pareizību

| 6.26. | Galvenie konstatējumi par struktūrpolitikas projektiem atvēlētā Kopienas finansējuma pareizību 2006. budžeta gadā ir attēloti turpmāk dotajās trīs tabulās:
  6.1, 6.2. un 6.3. tabulā
  . |
| --- | --- |

6.26.

Galvenie konstatējumi par struktūrpolitikas projektiem atvēlētā Kopienas finansējuma pareizību 2006. budžeta gadā ir attēloti turpmāk dotajās trīs tabulās:
  6.1, 6.2. un 6.3. tabulā
  .

| 6.26. | Ja kļūdām ir finansiāla ietekme, kontroles sistēmu daudzgadu raksturs palīdz kompensēt riskus, jo korekcijas var veikt kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas. Ja Komisija konstatē nepilnības, tā veic pasākumus – nosauc dalībvalstis gada darbības pārskatos, aptur maksājumus un vajadzības gadījumā atgūst līdzekļus. |
| --- | --- |

6.26.

Ja kļūdām ir finansiāla ietekme, kontroles sistēmu daudzgadu raksturs palīdz kompensēt riskus, jo korekcijas var veikt kādu laiku pēc līdzekļu izmaksas. Ja Komisija konstatē nepilnības, tā veic pasākumus – nosauc dalībvalstis gada darbības pārskatos, aptur maksājumus un vajadzības gadījumā atgūst līdzekļus.

Turklāt Komisijai var būt atšķirīgs vērtējums par konstatējumu finansiālo ietekmi, kas balstīts uz pašas Komisijas veiktajiem attaisnoto izmaksu aprēķiniem, jo tas izriet no tās revīzijas darba, un iesniegto papildu pamatojošu dokumentu izskatīšanu.

6.1. tabula – Korelatīvā tabula par atbilstību pēc atlīdzības maksājumu pareizības (3)

| Projekti, kuros noteikumu piemērošanas kļūdas | Projekti, kuros izdevumi bija | Kopā |
| --- | --- | --- |
| nepareizi atlīdzināti | pareizi atlīdzināti |
| bija | 36 gadījumi | 45 gadījumi | 81 gadījums |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| nebija | 41 gadījumi | 55 gadījums | 96 gadījumi |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Kopā | 77 gadījumi | 100 gadījumi | 177 gadījumi |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Projekti, kuros noteikumu piemērošanas kļūdas

Projekti, kuros izdevumi bija

Kopā

nepareizi atlīdzināti

pareizi atlīdzināti

bija

36 gadījumi

45 gadījumi

81 gadījums

20 %

25 %

46 %

nebija

41 gadījumi

55 gadījums

96 gadījumi

23 %

31 %

54 %

Kopā

77 gadījumi

100 gadījumi

177 gadījumi

44 %

56 %

100 %

6.2. tabula – Korelatīvā tabula par atlīdzības maksājumu pareizību katrā fondā (4)

| Atlīdzības maksājumu pareizība | Fonds | Kopā |
| --- | --- | --- |
| ERAF | ESF | ELVGF | Kohēzijas fonds |
| Atbilstīguma kļūda | 15 gadījumi | 9 gadījumi | 3 gadījumi | 2 gadījumi | 29 gadījumi |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Reālas pastāvēšanas kļūda | 5 gadījumi | 7 gadījumi | 0 gadījumi | 1 gadījums | 13 gadījumi |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Precizitātes kļūda | 2 gadījumi | 7 gadījumi | 1 gadījums | 0 gadījumi | 10 gadījumi |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Kļūdu kombinācija | 13 gadījumi | 12 gadījumi | 0 gadījums | 0 gadījumi | 25 gadījumi |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Pareiza atlīdzināšana | 42 gadījumi | 25 gadījumi | 26 gadījumi | 7 gadījumi | 100 gadījumi |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Kopā | 77 gadījumi | 60 gadījumi | 30 gadījumi | 10 gadījumi | 177 gadījumi |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Atlīdzības maksājumu pareizība

Fonds

Kopā

ERAF

ESF

ELVGF

Kohēzijas fonds

Atbilstīguma kļūda

15 gadījumi

9 gadījumi

3 gadījumi

2 gadījumi

29 gadījumi

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Reālas pastāvēšanas kļūda

5 gadījumi

7 gadījumi

0 gadījumi

1 gadījums

13 gadījumi

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Precizitātes kļūda

2 gadījumi

7 gadījumi

1 gadījums

0 gadījumi

10 gadījumi

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Kļūdu kombinācija

13 gadījumi

12 gadījumi

0 gadījums

0 gadījumi

25 gadījumi

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Pareiza atlīdzināšana

42 gadījumi

25 gadījumi

26 gadījumi

7 gadījumi

100 gadījumi

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Kopā

77 gadījumi

60 gadījumi

30 gadījumi

10 gadījumi

177 gadījumi

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | Kā redzams
  6.1. tabulā
  , tikai 31 % projektu, ko Palāta izvēlējās revīzijas paraugam, nebija kļūdu, t. i., izdevumi bija pareizi atlīdzināti un nebija noteikumu piemērošanas kļūdu. |
| --- | --- |

6.27.

Kā redzams
  6.1. tabulā
  , tikai 31 % projektu, ko Palāta izvēlējās revīzijas paraugam, nebija kļūdu, t. i., izdevumi bija pareizi atlīdzināti un nebija noteikumu piemērošanas kļūdu.

| 6.27. | Saskaņā ar 6.1. tabulu 56 % projektu ir atmaksāti pareizi, ņemot vērā atbilstības kļūdas, kurām nav finansiālas ietekmes. |
| --- | --- |

6.27.

Saskaņā ar 6.1. tabulu 56 % projektu ir atmaksāti pareizi, ņemot vērā atbilstības kļūdas, kurām nav finansiālas ietekmes.

| 6.28. | 6.2. tabulā
  redzams, ka izmaksas visos fondos nepareizi atlīdzinātas diezgan bieži. Tomēr šķiet, ka pastāv saikne starp izmantoto fondu un nepareizas atlīdzināšanas risku. Kļūdu analīze Palātas revīzijas paraugā liecina, ka atlīdzības maksājumos no ERAF un ESF kļūdas parasti sastopamas biežāk nekā atlīdzības maksājumos no abiem pārējiem fondiem. |
| --- | --- |

6.28.

6.2. tabulā
  redzams, ka izmaksas visos fondos nepareizi atlīdzinātas diezgan bieži. Tomēr šķiet, ka pastāv saikne starp izmantoto fondu un nepareizas atlīdzināšanas risku. Kļūdu analīze Palātas revīzijas paraugā liecina, ka atlīdzības maksājumos no ERAF un ESF kļūdas parasti sastopamas biežāk nekā atlīdzības maksājumos no abiem pārējiem fondiem.

| 6.28. | Komisija ņems vērā šos konstatējumus un veiks piemērotus pasākumus. Tā atzīmē, ka dažos gadījumos Revīzijas palātas konstatējumu kā kļūdu klasificēšana ir balstīta uz piemērojamo sarežģīto juridisko noteikumu precīzu interpretāciju. |
| --- | --- |

6.28.

Komisija ņems vērā šos konstatējumus un veiks piemērotus pasākumus. Tā atzīmē, ka dažos gadījumos Revīzijas palātas konstatējumu kā kļūdu klasificēšana ir balstīta uz piemērojamo sarežģīto juridisko noteikumu precīzu interpretāciju.

| 6.29. | Katrā no četriem fondiem bija cits iemesls pārāk lielu summu atlīdzināšanai (sk. 
  6.2. tabulu
  .) Palātas revīzijas paraugā biežākais iemesls nepareizai atlīdzināšanai no ERAF bija dažādu kļūdu kombinācija, kā arī atbilstīguma kļūdas. Kļūdu kombināciju parasti veidoja atbilstīguma kļūdas un precizitātes kļūdas. Tātad kopumā atbilstīguma kļūdas bija visbiežāk sastopamās kļūdas, kuru dēļ tika veikta nepareiza atlīdzināšana no ERAF. Atbilstīguma kļūdas ERAF galvenokārt bija šādas: |
| --- | --- |

6.29.

Katrā no četriem fondiem bija cits iemesls pārāk lielu summu atlīdzināšanai (sk. 
  6.2. tabulu
  .) Palātas revīzijas paraugā biežākais iemesls nepareizai atlīdzināšanai no ERAF bija dažādu kļūdu kombinācija, kā arī atbilstīguma kļūdas. Kļūdu kombināciju parasti veidoja atbilstīguma kļūdas un precizitātes kļūdas. Tātad kopumā atbilstīguma kļūdas bija visbiežāk sastopamās kļūdas, kuru dēļ tika veikta nepareiza atlīdzināšana no ERAF. Atbilstīguma kļūdas ERAF galvenokārt bija šādas:

| — | piemēroja nepareizas finansēšanas likmes (nosakot daļas, kas finansējamas vai nu kā Kopienas, vai kā valsts līdzfinansējums), |
| --- | --- |

—

piemēroja nepareizas finansēšanas likmes (nosakot daļas, kas finansējamas vai nu kā Kopienas, vai kā valsts līdzfinansējums),

| — | pieskaitīja neatlīdzināmas izmaksas (piemēram, atgūstamo PVN), |
| --- | --- |

—

pieskaitīja neatlīdzināmas izmaksas (piemēram, atgūstamo PVN),

| — | nerīkoja piedāvājumu konkursus. |
| --- | --- |

—

nerīkoja piedāvājumu konkursus.

| 6.29. | Savā revīzijas darbā Komisijas revidenti ir konstatējuši, ka viens no lielākajiem riska avotiem ir atbilstība, un tāpēc revīzijas pasākumus orientēja uz vadības veikto ikdienas pārbaužu efektivitāti. |
| --- | --- |

6.29.

Savā revīzijas darbā Komisijas revidenti ir konstatējuši, ka viens no lielākajiem riska avotiem ir atbilstība, un tāpēc revīzijas pasākumus orientēja uz vadības veikto ikdienas pārbaužu efektivitāti.

| 6.30. | Salīdzinot ar pārējiem struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, ESF bija lielāks procents reālas pastāvēšanas kļūdu. Parasti šīs kļūdas izpaudās tādējādi, ka trūka pierādījumu, kā aprēķinātas netiešās izmaksas vai kā sadalītas personāla izmaksas, bet tieši šīs izmaksas ESF izdevumu deklarācijās bieži ir galvenās. Reizēm projektu iniciatori personāla vai netiešajām izmaksām piemēroja vienotu likmi. Tas ir atsevišķos gadījumos pieļaujams vienkāršojums, taču pārbaudītajos gadījumos tika konstatēts, ka projektu iniciatori šo iespēju parasti izmantoja nepareizi. ESF vairākos gadījumos kļūdas netiešo vai personāla izmaksu deklarēšanā uzskatāmas par precizitātes kļūdām, t. i., bijusi nepareizi aprēķināta šo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

6.30.

Salīdzinot ar pārējiem struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, ESF bija lielāks procents reālas pastāvēšanas kļūdu. Parasti šīs kļūdas izpaudās tādējādi, ka trūka pierādījumu, kā aprēķinātas netiešās izmaksas vai kā sadalītas personāla izmaksas, bet tieši šīs izmaksas ESF izdevumu deklarācijās bieži ir galvenās. Reizēm projektu iniciatori personāla vai netiešajām izmaksām piemēroja vienotu likmi. Tas ir atsevišķos gadījumos pieļaujams vienkāršojums, taču pārbaudītajos gadījumos tika konstatēts, ka projektu iniciatori šo iespēju parasti izmantoja nepareizi. ESF vairākos gadījumos kļūdas netiešo vai personāla izmaksu deklarēšanā uzskatāmas par precizitātes kļūdām, t. i., bijusi nepareizi aprēķināta šo izmaksu vērtība.

| 6.30. | Komisija uzskata, ka minēto kļūdu skaitu varētu samazināt, uzlabojot veidu, kā dalībvalstis veic 4. pantā paredzētās pārbaudes. Tāpēc attiecīgajām dalībvalstīm tika nosūtīti ieteikumi 4. pantā minēto pārbaužu pilnveidošanai un tika sniegtas vispārīgas norādes par vadības pārbaudēm. |
| --- | --- |

6.30.

Komisija uzskata, ka minēto kļūdu skaitu varētu samazināt, uzlabojot veidu, kā dalībvalstis veic 4. pantā paredzētās pārbaudes. Tāpēc attiecīgajām dalībvalstīm tika nosūtīti ieteikumi 4. pantā minēto pārbaužu pilnveidošanai un tika sniegtas vispārīgas norādes par vadības pārbaudēm.

| 6.31. | Turpmāk
  6.3. tabulā
  iekļauta aplēse par to, kā kļūdas ir ietekmējušas Kopienas finansējumu struktūrpolitikas projektiem 2006. budžeta gadā. |
| --- | --- |

6.31.

Turpmāk
  6.3. tabulā
  iekļauta aplēse par to, kā kļūdas ir ietekmējušas Kopienas finansējumu struktūrpolitikas projektiem 2006. budžeta gadā.

6.3. tabula – Apkopojums par rezultātiem, kas gūti, pārbaudot atlīdzības maksājumu pareizību

| Parauga lielums | 180
  (177 atlīdzības maksājumi, kas iedalīti 180 parauga vienībās) |
| --- | --- |
| To atlīdzības maksājumu proporcija paraugā, kuros konstatētas kļūdas | 44 % |
| Aplēse par kļūdu ietekmi | Vairāk nekā 12 % no kopējās atlīdzinātās summas nebūtu bijis jāatlīdzina |

Parauga lielums

180

(177 atlīdzības maksājumi, kas iedalīti 180 parauga vienībās)

To atlīdzības maksājumu proporcija paraugā, kuros konstatētas kļūdas

44 %

Aplēse par kļūdu ietekmi

Vairāk nekā 12 % no kopējās atlīdzinātās summas nebūtu bijis jāatlīdzina

Galvenie konstatējumi par dalībvalstu kontroles sistēmām

| 6.32. | Galvenie konstatējumi par dalībvalstu kontroles sistēmām ir apkopoti
  6.1. pielikumā
  , kur 19 kontroles sistēmas, kuras ietilpa Palātas revīzijas paraugā, vērtētas kā efektīvas, vidēji efektīvas vai neefektīvas. |
| --- | --- |

6.32.

Galvenie konstatējumi par dalībvalstu kontroles sistēmām ir apkopoti
  6.1. pielikumā
  , kur 19 kontroles sistēmas, kuras ietilpa Palātas revīzijas paraugā, vērtētas kā efektīvas, vidēji efektīvas vai neefektīvas.

| 6.32. | Attiecībā uz trim Kohēzijas fonda projektiem, par kuriem Revīzijas palāta veica revīziju Polijā, Čehijā un Latvijā, tā nekonstatēja būtiskus trūkumus sistēmās. |
| --- | --- |

6.32.

Attiecībā uz trim Kohēzijas fonda projektiem, par kuriem Revīzijas palāta veica revīziju Polijā, Čehijā un Latvijā, tā nekonstatēja būtiskus trūkumus sistēmās.

Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fonda sistēmām Spānijā, tostarp sistēmām, ko minēja Revīzijas palāta, tā visaptverošā darba rezultātā, ko Komisija veica 2006. gada beigās, lai uzraudzītu saskaņotā rīcības plāna īstenošanu, tika panākti būtiski uzlabojumi valsts vadības iestādes līmenī un dažās starpposma struktūrās (ministrijās un reģionos), kas kopumā ļaus klasificēt Spāniju kā “mēreni efektīvu”.

Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas veiktā ELVGF sistēmu, kuras darbojas Polijā un Spānijā, klasificēšana kā neapmierinošu ir pārāk stingra.

Polijā, piemēram, Revīzijas palātas vērtējums par revīzijas struktūru ir balstīts uz konstatējumu, ka ex post kontrole vēl nav uzsākta. Šī struktūra jau ir sākusi sistēmu revīziju, un ex post kontroles novēlotā uzsākšana ir pamatota ar izdevumu novēlotu apstiprināšanu.

Gan Spānijā, gan Polijā vadības iestādes klasifikācija galvenokārt ir balstīta uz tādiem formāliem aspektiem kā vāja kontroles dokumentācija.

| 6.33. | Kā paskaidrots iepriekš, kontroles sistēmu efektivitātes iedalījums balstās uz Palātas vērtējumu par pārraudzītāju struktūru darbību. Vērtēšanas gaitā atklājās vairākas nepilnības. Galvenās nepilnības vadošās iestādes darbā: izdevumu reālu pastāvēšanu pietiekami nepārbaudīja uz vietas un nebija atklāti gadījumi, kad izmaksu deklarācijas nepamatoja piemēroti pierādījumi. Galvenā nepilnība maksājumu iestādes darbā: nebija pievērsta uzmanība tam, ka vadošā iestāde nav pienācīgi veikusi ikdienas pārbaudes. Galvenā nepilnība revīzijas struktūras darbā: netika veikts pietiekams skaits kvalitatīvu pārbaužu attiecībā uz programmu izdevumiem. |
| --- | --- |

6.33.

Kā paskaidrots iepriekš, kontroles sistēmu efektivitātes iedalījums balstās uz Palātas vērtējumu par pārraudzītāju struktūru darbību. Vērtēšanas gaitā atklājās vairākas nepilnības. Galvenās nepilnības vadošās iestādes darbā: izdevumu reālu pastāvēšanu pietiekami nepārbaudīja uz vietas un nebija atklāti gadījumi, kad izmaksu deklarācijas nepamatoja piemēroti pierādījumi. Galvenā nepilnība maksājumu iestādes darbā: nebija pievērsta uzmanība tam, ka vadošā iestāde nav pienācīgi veikusi ikdienas pārbaudes. Galvenā nepilnība revīzijas struktūras darbā: netika veikts pietiekams skaits kvalitatīvu pārbaužu attiecībā uz programmu izdevumiem.

| 6.33. | Komisija savās revīzijās ir konstatējusi līdzīgus trūkumus dažās valstu sistēmās, attiecībā uz kurām tā ir veikusi vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

6.33.

Komisija savās revīzijās ir konstatējusi līdzīgus trūkumus dažās valstu sistēmās, attiecībā uz kurām tā ir veikusi vajadzīgos pasākumus.

| 6.34. | Lai ilustrētu to, kādu nepilnību dēļ kontroles sistēmu varētu atzīt par neefektīvu, šajā punktā analizēts viens no revidētajiem gadījumiem. Likās, ka vadošā iestāde darbojās labi – tā visas izmaksu deklarācijas pārbaudīja uz vietas. Tomēr revīzijas struktūra atklāja dažas nopietnas kļūdas projektos, ko vadošās iestādes uzdevumā bija pārbaudījusi starpniecības iestāde. Revīzijas struktūra par to informēja vadošo iestādi un maksājumu iestādi, šo kļūdu nopietnības dēļ iesakot pārtraukt jebkādus turpmākus maksājumus. Maksājumus uz laiku pārtrauca, taču pēc kādām piecām nedēļām vadošā iestāde tos atsāka, un maksājumu iestāde gandrīz divus gadus turpināja Komisijai apliecināt maksājumu pieprasījumus, kuros bija nopietnas neprecizitātes. Tātad vadošās un maksājumu iestādes darbs nebija apmierinošs, un kontroles sistēma nespēja novērst kļūdas atlīdzības maksājumos. |
| --- | --- |

6.34.

Lai ilustrētu to, kādu nepilnību dēļ kontroles sistēmu varētu atzīt par neefektīvu, šajā punktā analizēts viens no revidētajiem gadījumiem. Likās, ka vadošā iestāde darbojās labi – tā visas izmaksu deklarācijas pārbaudīja uz vietas. Tomēr revīzijas struktūra atklāja dažas nopietnas kļūdas projektos, ko vadošās iestādes uzdevumā bija pārbaudījusi starpniecības iestāde. Revīzijas struktūra par to informēja vadošo iestādi un maksājumu iestādi, šo kļūdu nopietnības dēļ iesakot pārtraukt jebkādus turpmākus maksājumus. Maksājumus uz laiku pārtrauca, taču pēc kādām piecām nedēļām vadošā iestāde tos atsāka, un maksājumu iestāde gandrīz divus gadus turpināja Komisijai apliecināt maksājumu pieprasījumus, kuros bija nopietnas neprecizitātes. Tātad vadošās un maksājumu iestādes darbs nebija apmierinošs, un kontroles sistēma nespēja novērst kļūdas atlīdzības maksājumos.

| 6.34. | Komisija piekrīt, ka šo iestāžu darbība bija neapmierinoša. Tomēr tā ņem vērā, ka skartajā reģionā vadības iestāde ir sākusi veikt rūpīgākas pārbaudes un labot nepareizos izdevumus, kas tika konstatēti pirms Revīzijas palātas revīzijas paziņošanas. Tā arī ir noteikusi maksājumu atkārtotu apturēšanu, lai gan tikai pēc 22 mēnešu starplaika. |
| --- | --- |

6.34.

Komisija piekrīt, ka šo iestāžu darbība bija neapmierinoša. Tomēr tā ņem vērā, ka skartajā reģionā vadības iestāde ir sākusi veikt rūpīgākas pārbaudes un labot nepareizos izdevumus, kas tika konstatēti pirms Revīzijas palātas revīzijas paziņošanas. Tā arī ir noteikusi maksājumu atkārtotu apturēšanu, lai gan tikai pēc 22 mēnešu starplaika.

| 6.35. | Revidēto 19 kontroles sistēmu novērtējums īsumā atspoguļots
  6.4. tabulā
  . Cipari šajā tabulā norāda to, cik paraugu sagrupēts konkrētā vērtējumā. Lai gan attiecīgais revīzijas paraugs ir visai mazs, skaitļi tomēr sniedz vispārēju priekšstatu par dalībvalstu kontroles sistēmu efektivitāti un ļauj Palātai ar pietiekamu pārliecību apgalvot, ka kontroles sistēmas dalībvalstīs kopumā ir neefektīvas vai tikai vidēji efektīvas. Tas lielā mērā sakrīt ar Palātas konstatējumiem iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

6.35.

Revidēto 19 kontroles sistēmu novērtējums īsumā atspoguļots
  6.4. tabulā
  . Cipari šajā tabulā norāda to, cik paraugu sagrupēts konkrētā vērtējumā. Lai gan attiecīgais revīzijas paraugs ir visai mazs, skaitļi tomēr sniedz vispārēju priekšstatu par dalībvalstu kontroles sistēmu efektivitāti un ļauj Palātai ar pietiekamu pārliecību apgalvot, ka kontroles sistēmas dalībvalstīs kopumā ir neefektīvas vai tikai vidēji efektīvas. Tas lielā mērā sakrīt ar Palātas konstatējumiem iepriekšējos gados.

| 6.35. | Ģenerāldirektorāti, kas ir atbildīgi par struktūrpolitikas virzieniem, ir izklāstījuši savu vērtējumu rezultātus attiecībā uz valstu sistēmu efektīvu darbību attiecīgajos gada darbības pārskatos (skatīt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Vērtējumi, kas pamatā balstīti uz Komisijas visaptverošā revīzijas darba rezultātiem visās dalībvalstīs, norāda uz sistēmu šādu plašu klasifikāciju (procentuāli attiecībā pret Kopienas līdzekļu apjomu): no 20 līdz 35 % – apmierinoši, ap 60 % – vajadzīgi uzlabojumi, lai labotu būtiskus trūkumus galvenajās kontroles sistēmās, un 10 % – nopietni trūkumi. Tādējādi lielākajai daļai sistēmu joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi, lai gan attiecībā uz ievērojamu skaitu sistēmu ir pierādījumi, ka tās darbojas apmierinoši. Gada darbības pārskatos ir izklāstīti arī koriģējošie pasākumi, kas uzsākti, lai panāktu vajadzīgos uzlabojumus, kuri ietver turpmākas revīzijas, rīcības plānu uzraudzību un maksājumu apturēšanas un finanšu korekciju piemērošanas pilnvaru izmantošanu. |
| --- | --- |

6.35.

Ģenerāldirektorāti, kas ir atbildīgi par struktūrpolitikas virzieniem, ir izklāstījuši savu vērtējumu rezultātus attiecībā uz valstu sistēmu efektīvu darbību attiecīgajos gada darbības pārskatos (skatīt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Vērtējumi, kas pamatā balstīti uz Komisijas visaptverošā revīzijas darba rezultātiem visās dalībvalstīs, norāda uz sistēmu šādu plašu klasifikāciju (procentuāli attiecībā pret Kopienas līdzekļu apjomu): no 20 līdz 35 % – apmierinoši, ap 60 % – vajadzīgi uzlabojumi, lai labotu būtiskus trūkumus galvenajās kontroles sistēmās, un 10 % – nopietni trūkumi. Tādējādi lielākajai daļai sistēmu joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi, lai gan attiecībā uz ievērojamu skaitu sistēmu ir pierādījumi, ka tās darbojas apmierinoši. Gada darbības pārskatos ir izklāstīti arī koriģējošie pasākumi, kas uzsākti, lai panāktu vajadzīgos uzlabojumus, kuri ietver turpmākas revīzijas, rīcības plānu uzraudzību un maksājumu apturēšanas un finanšu korekciju piemērošanas pilnvaru izmantošanu.

6.4. tabula – Palātas revīzijas paraugā iekļauto kontroles sistēmu efektivitāte

| Kontroles sistēma | Fonds | Kopā |
| --- | --- | --- |
| ERAF | ESF | ELVGF | Kohēzijas fonds |
| Neefektīva | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Vidēji efektīva | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Efektīva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontroles sistēma

Fonds

Kopā

ERAF

ESF

ELVGF

Kohēzijas fonds

Neefektīva

5

5

2

1

13

Vidēji efektīva

2

3

1

0

6

Efektīva

0

0

0

0

0

Kopā

7

8

3

1

19

Galvenie konstatējumi par Komisijas revīzijas darbībām

| 6.36. | Galvenie konstatējumi par Komisijas revīzijas darbībām gūti, analizējot 15 revīzijas, ko veica ĢD REGIO un ĢD EMPL. Šo revīziju vērtēšanā Palāta izmantoja 6.23. punktā aprakstītās kategorijas. Rezultāti ir apkopoti
  6.5. tabulā
  , kurā var redzēt, ka tikai mazliet vairāk nekā pusei Komisijas veikto revīziju, ko pārbaudīja Palāta, bija visas efektīva pārraudzības instrumenta iezīmes: adekvāts riska novērtējums, izmantojams revīzijas rezultāts un pēc revīzijas veikti koriģējoši pasākumi. |
| --- | --- |

6.36.

Galvenie konstatējumi par Komisijas revīzijas darbībām gūti, analizējot 15 revīzijas, ko veica ĢD REGIO un ĢD EMPL. Šo revīziju vērtēšanā Palāta izmantoja 6.23. punktā aprakstītās kategorijas. Rezultāti ir apkopoti
  6.5. tabulā
  , kurā var redzēt, ka tikai mazliet vairāk nekā pusei Komisijas veikto revīziju, ko pārbaudīja Palāta, bija visas efektīva pārraudzības instrumenta iezīmes: adekvāts riska novērtējums, izmantojams revīzijas rezultāts un pēc revīzijas veikti koriģējoši pasākumi.

| 6.36. | Attiecībā uz dažām revīzijām Komisija piekrīt, ka bija trūkumi dokumentācijā, kuri apgrūtināja pārskatīšanu, bet nepiekrīt, ka tas varētu norādīt uz operatīvi noderīgu revīzijas rezultātu trūkumu, kā apgalvots 6.5. tabulas 7. zemsvītras piezīmē. |
| --- | --- |

6.36.

Attiecībā uz dažām revīzijām Komisija piekrīt, ka bija trūkumi dokumentācijā, kuri apgrūtināja pārskatīšanu, bet nepiekrīt, ka tas varētu norādīt uz operatīvi noderīgu revīzijas rezultātu trūkumu, kā apgalvots 6.5. tabulas 7. zemsvītras piezīmē.

6.5. tabula – Komisijas veikto revīziju parauga novērtējums

| Revīzijas novērtējums | Revīziju skaits |
| --- | --- |
| ĢD REGIO | ĢD EMPL |
| Riska novērtējumā bija būtiski trūkumi. | 0 | 0 |
| Riska novērtējums bija adekvāts, bet revīzijas rezultāts nebija īsti izmantojams. | 1 | 0 |
| Riska novērtējums bija adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, bet pēc revīzijas nav veikti koriģējoši pasākumi. | 0 | 0 |
| Riska novērtējums bija adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, un pēc revīzijas ir veikti koriģējoši pasākumi (5). | 7 | 1 |
| Bija būtiski trūkumi revīzijas dokumentācijā, tāpēc revīzijas rezultātu nebija iespējams vērtēt (6). | 2 | 4 |
| Kopā | 10 | 5 |

Revīzijas novērtējums

Revīziju skaits

ĢD REGIO

ĢD EMPL

Riska novērtējumā bija būtiski trūkumi.

0

0

Riska novērtējums bija adekvāts, bet revīzijas rezultāts nebija īsti izmantojams.

1

0

Riska novērtējums bija adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, bet pēc revīzijas nav veikti koriģējoši pasākumi.

0

0

Riska novērtējums bija adekvāts, revīzijas rezultāts – izmantojams, un pēc revīzijas ir veikti koriģējoši pasākumi (5).

7

1

Bija būtiski trūkumi revīzijas dokumentācijā, tāpēc revīzijas rezultātu nebija iespējams vērtēt (6).

2

4

Kopā

10

5

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 6.37. | Pastāv liels risks, ka struktūrpolitikas projektos deklarētās izmaksas nav patiesas vai atbilstīgas. Lai šo risku mazinātu, dalībvalstīs jābūt efektīvām kontroles sistēmām un Komisijai jāīsteno efektīva pārraudzība. |
| --- | --- |

6.37.

Pastāv liels risks, ka struktūrpolitikas projektos deklarētās izmaksas nav patiesas vai atbilstīgas. Lai šo risku mazinātu, dalībvalstīs jābūt efektīvām kontroles sistēmām un Komisijai jāīsteno efektīva pārraudzība.

| 6.37. | Lai īstenotu efektīvu dalīto pārvaldību, ir vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju kontroles ķēdes visos posmos. Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai ir paredzēts, lai optimizētu šo sadarbību un vispārējās kontroles sistēmas efektivitāti. Tomēr, ņemot vērā, ka uz vietas veikto pārbaužu intensitātei ir jāatspoguļo šīs kontroles izmaksas un ieguvumi, pat efektīvā kontroles sistēmā joprojām tiks atklātas dažas kļūdas starpposma maksājumos. |
| --- | --- |

6.37.

Lai īstenotu efektīvu dalīto pārvaldību, ir vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju kontroles ķēdes visos posmos. Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai ir paredzēts, lai optimizētu šo sadarbību un vispārējās kontroles sistēmas efektivitāti. Tomēr, ņemot vērā, ka uz vietas veikto pārbaužu intensitātei ir jāatspoguļo šīs kontroles izmaksas un ieguvumi, pat efektīvā kontroles sistēmā joprojām tiks atklātas dažas kļūdas starpposma maksājumos.

| 6.38. | Bet pašlaik tas tā nav, jo: |
| --- | --- |

6.38.

Bet pašlaik tas tā nav, jo:

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | kontroles sistēmas dalībvalstīs pārsvarā ir neefektīvas vai tikai vidēji efektīvas, |
| --- | --- |

—

kontroles sistēmas dalībvalstīs pārsvarā ir neefektīvas vai tikai vidēji efektīvas,

| — | Komisija atsaucas uz savu atbildi 6.35. punktā, norādot uz savu vērtējumu, kur aptuveni 10 % kontroles sistēmu bija nopietni trūkumi, un uz koriģējošiem pasākumiem, ko tā veic šajos gadījumos. |
| --- | --- |

—

Komisija atsaucas uz savu atbildi 6.35. punktā, norādot uz savu vērtējumu, kur aptuveni 10 % kontroles sistēmu bija nopietni trūkumi, un uz koriģējošiem pasākumiem, ko tā veic šajos gadījumos.

| — | Komisijas īstenotā pārraudzība tikai daļēji efektīvi mazina risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmām varētu neizdoties novērst pārāk lielā apmērā deklarētu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

—

Komisijas īstenotā pārraudzība tikai daļēji efektīvi mazina risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmām varētu neizdoties novērst pārāk lielā apmērā deklarētu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu.

| — | Komisija uzskata, ka ir izveidojusi efektīvas sistēmas tās uzraudzības pienākumu veikšanai. Komisijas revīzijas darbs ir tikai viens no tās uzraudzības darbības aspektiem, bet tas ir visaptverošs. Lai iegūtu atbildē uz 6.35. punktu minēto sistēmu novērtējumu, tā veica revīziju attiecīgi 53 % un 82 % plānoto ERAF un ESF piešķīrumu ES-15 programmām un 65 % un 92 % piešķīrumu ES-10 programmām. Tika veikta revīzija attiecīgi 85 % un 91 % ELVGF Vadības nodaļas un ZVFI sistēmu saistībā ar kopējo plānoto ieguldījumu. Komisijas pasākumu rezultāti konkrētā gadā ne vienmēr ir obligāti acīmredzami tajā paša gadā saistībā ar deklarētajiem un atmaksātajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

Komisija uzskata, ka ir izveidojusi efektīvas sistēmas tās uzraudzības pienākumu veikšanai. Komisijas revīzijas darbs ir tikai viens no tās uzraudzības darbības aspektiem, bet tas ir visaptverošs. Lai iegūtu atbildē uz 6.35. punktu minēto sistēmu novērtējumu, tā veica revīziju attiecīgi 53 % un 82 % plānoto ERAF un ESF piešķīrumu ES-15 programmām un 65 % un 92 % piešķīrumu ES-10 programmām. Tika veikta revīzija attiecīgi 85 % un 91 % ELVGF Vadības nodaļas un ZVFI sistēmu saistībā ar kopējo plānoto ieguldījumu. Komisijas pasākumu rezultāti konkrētā gadā ne vienmēr ir obligāti acīmredzami tajā paša gadā saistībā ar deklarētajiem un atmaksātajiem izdevumiem.

| 6.39. | Tādējādi izdevumu atlīdzināšanu struktūrpolitikas projektos ietekmē būtisks kļūdu līmenis. Palātai ir pamatota pārliecība par to, ka 2006. budžeta gadā vismaz 12 % no kopējās atlīdzinātās summas nebūtu bijis jāatlīdzina. Turklāt nozīmīgā procentā struktūrpolitikas projektu bija noteikumu piemērošanas kļūdas, ko Palāta neskaitīja kā tādas kļūdas, kas izdevumus padarītu neatbilstīgus atlīdzināšanai. |
| --- | --- |

6.39.

Tādējādi izdevumu atlīdzināšanu struktūrpolitikas projektos ietekmē būtisks kļūdu līmenis. Palātai ir pamatota pārliecība par to, ka 2006. budžeta gadā vismaz 12 % no kopējās atlīdzinātās summas nebūtu bijis jāatlīdzina. Turklāt nozīmīgā procentā struktūrpolitikas projektu bija noteikumu piemērošanas kļūdas, ko Palāta neskaitīja kā tādas kļūdas, kas izdevumus padarītu neatbilstīgus atlīdzināšanai.

| 6.39. | Struktūrfondu izdevumiem, ko deklarē saņēmējs, piemēro virkni kontroles procesu, dažus no kuriem veic pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, bet dažus vēlāk. Konstatējumi, ko iesniedz Revīzijas palāta, raksturo situāciju kādā konkrētā šo kontroles procesu īstenošanas posmā. Komisija uzskata, ka liela daļa šo kļūdu, iespējams, tiks izlabotas daudzgadu korekciju sistēmas darbībā, īpaši valstu un Kopienas revīzijas struktūru pastāvīgajā revīzijas darbā. Komisija piekrīt, ka ir jāsniedz labāki pierādījumi par dalībvalstu finanšu korekcijām, ko veic Komisijas un pašu dalībvalstu revīzijas darba rezultātā. |
| --- | --- |

6.39.

Struktūrfondu izdevumiem, ko deklarē saņēmējs, piemēro virkni kontroles procesu, dažus no kuriem veic pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, bet dažus vēlāk. Konstatējumi, ko iesniedz Revīzijas palāta, raksturo situāciju kādā konkrētā šo kontroles procesu īstenošanas posmā. Komisija uzskata, ka liela daļa šo kļūdu, iespējams, tiks izlabotas daudzgadu korekciju sistēmas darbībā, īpaši valstu un Kopienas revīzijas struktūru pastāvīgajā revīzijas darbā. Komisija piekrīt, ka ir jāsniedz labāki pierādījumi par dalībvalstu finanšu korekcijām, ko veic Komisijas un pašu dalībvalstu revīzijas darba rezultātā.

Ieteikumi

| 6.40. | Turpmāk minēto ieteikumu mērķis ir veicināt kļūdu novēršanu jau projektu sākumposmā, sadarbojoties ar projekta iniciatoru un nodrošinot efektīvus pirmā līmeņa kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

6.40.

Turpmāk minēto ieteikumu mērķis ir veicināt kļūdu novēršanu jau projektu sākumposmā, sadarbojoties ar projekta iniciatoru un nodrošinot efektīvus pirmā līmeņa kontroles mehānismus.

6.41.

| 6.41. | Dalībvalstīm jācenšas novērst kļūdas, katra projekta sākumā sadarbojoties ar projekta iniciatoru. Vadošās iestādes uzdevums ir piedāvāt projektu iniciatoriem mācības un norādījumus laikā, kad viņi ievieš sistēmas ar mērķi nodrošināt Kopienas tiesību aktu ievērošanu un kad viņi gatavo pirmās izdevumu deklarācijas. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai projektu iniciatori saprastu, kuras izmaksas ir atbilstīgas atlīdzināšanai, kā arī apzinātos vajadzību veikt uzskaiti izmaksu vienību aprēķinu un sadalījumu pamatošanai. Šādā nolūkā ļoti svarīgi ir pamatīgi pārskatīt kontrollapas, kuras izmanto izmaksu precizitātes un pilnīguma garantēšanai. |
| --- | --- |

Dalībvalstīm jācenšas novērst kļūdas, katra projekta sākumā sadarbojoties ar projekta iniciatoru. Vadošās iestādes uzdevums ir piedāvāt projektu iniciatoriem mācības un norādījumus laikā, kad viņi ievieš sistēmas ar mērķi nodrošināt Kopienas tiesību aktu ievērošanu un kad viņi gatavo pirmās izdevumu deklarācijas. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai projektu iniciatori saprastu, kuras izmaksas ir atbilstīgas atlīdzināšanai, kā arī apzinātos vajadzību veikt uzskaiti izmaksu vienību aprēķinu un sadalījumu pamatošanai. Šādā nolūkā ļoti svarīgi ir pamatīgi pārskatīt kontrollapas, kuras izmanto izmaksu precizitātes un pilnīguma garantēšanai.

| 6.41. | Komisija jau ir ieteikusi dalībvalstīm uzlabot informēšanas darbības, kas paredzētas saņēmējiem, un veiks turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

6.41.

Komisija jau ir ieteikusi dalībvalstīm uzlabot informēšanas darbības, kas paredzētas saņēmējiem, un veiks turpmākus pasākumus.

Saskaņā ar Komisijas īstenošanas regulu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (Regula (EK) Nr. 1828/2006) vadošajai iestādei ir jānodrošina saņēmēju informēšana par finansēšanas nosacījumiem un par informāciju, kas jāglabā un jāpaziņo, un jāpārliecinās, vai atbalsta saņēmējs var izpildīt šos nosacījumus.

| 6.42. | Dalībvalstu iestādēm jārīko saviem darbiniekiem mācības un jāsniedz norādījumi par projektu pārskatīšanu un vērtēšanu. Īpaši vadošās iestādes darbiniekiem jāprot pārskatīt līgumslēgšanas procedūras un izmaksu noteikšanas sistēmas, lai viņi spētu vērtēt, vai tiesības slēgt projekta līgumu piešķir pareizi un vai izmaksu deklarācijas sagatavo saskaņā ar noteikumiem. |
| --- | --- |

6.42.

Dalībvalstu iestādēm jārīko saviem darbiniekiem mācības un jāsniedz norādījumi par projektu pārskatīšanu un vērtēšanu. Īpaši vadošās iestādes darbiniekiem jāprot pārskatīt līgumslēgšanas procedūras un izmaksu noteikšanas sistēmas, lai viņi spētu vērtēt, vai tiesības slēgt projekta līgumu piešķir pareizi un vai izmaksu deklarācijas sagatavo saskaņā ar noteikumiem.

| 6.42. | Komisija ir sniegusi vadlīnijas par paraugpraksi ikdienas vadības pārbaudēs un par pārbaudēm, kas jāveic maksātājai iestādei pirms izdevumu apstiprināšanas. Turklāt Komisija dod ieguldījumu mācību pasākumos vadības iestādēm par regulā minētajām prasībām. Tā turpinās šos un līdzīgus pasākumus. |
| --- | --- |

6.42.

Komisija ir sniegusi vadlīnijas par paraugpraksi ikdienas vadības pārbaudēs un par pārbaudēm, kas jāveic maksātājai iestādei pirms izdevumu apstiprināšanas. Turklāt Komisija dod ieguldījumu mācību pasākumos vadības iestādēm par regulā minētajām prasībām. Tā turpinās šos un līdzīgus pasākumus.

| 6.43. | Komisijas revīziju un pārraudzības galvenajam objektam jābūt dalībvalstu vadošajām iestādēm, jo to darbība ir atzīta par vienu no svarīgākajiem elementiem struktūrfondu efektīvā īstenošanā. Konkrēti, Komisijai regulāri jāvērtē visu vadošo iestāžu efektivitāte (vērtēšanu Komisija varētu vai nu veikt pati, vai iegūt no citiem avotiem), lai savas nākamās revīzijas veiktu vadošajās iestādēs, kuras ir vismazāk efektīvas vai kurās ir visaugstākais risks. |
| --- | --- |

6.43.

Komisijas revīziju un pārraudzības galvenajam objektam jābūt dalībvalstu vadošajām iestādēm, jo to darbība ir atzīta par vienu no svarīgākajiem elementiem struktūrfondu efektīvā īstenošanā. Konkrēti, Komisijai regulāri jāvērtē visu vadošo iestāžu efektivitāte (vērtēšanu Komisija varētu vai nu veikt pati, vai iegūt no citiem avotiem), lai savas nākamās revīzijas veiktu vadošajās iestādēs, kuras ir vismazāk efektīvas vai kurās ir visaugstākais risks.

| 6.43. | Komisija jau velta lielu daļu uzraudzības pasākumu vadības iestādēm. Tā 2006. gadā izdeva metodiskas norādes par pirmā līmeņa vadības pārbaudēm un apstiprināšanas funkciju, kā minēts iepriekš. Turklāt Komisija lūdz dažu dalībvalstu vadības iestādes ar pašnovērtēšanas anketu palīdzību novērtēt savu veikumu atbilstoši normatīvajām prasībām. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija jau velta lielu daļu uzraudzības pasākumu vadības iestādēm. Tā 2006. gadā izdeva metodiskas norādes par pirmā līmeņa vadības pārbaudēm un apstiprināšanas funkciju, kā minēts iepriekš. Turklāt Komisija lūdz dažu dalībvalstu vadības iestādes ar pašnovērtēšanas anketu palīdzību novērtēt savu veikumu atbilstoši normatīvajām prasībām.

| 6.44. | Komisijai jānostiprina informācijas mehānismi struktūrfondu kontroles sistēmā. Piemēram, ja revīzijas struktūra atrod kļūdu kādā izdevumu deklarācijā, tad ne tikai jāpaziņo šī informācija, bet arī vadošajai iestādei jāveic pasākumi, lai problēmu risinātu, un jāpārdomā, kā novērst tās atkārtošanos nākotnē. Šādā nolūkā visām kontroles struktūrām jāsadarbojas, lai tad, kad rodas problēmjautājumi, attiecīgi rīkotos. Komisijai jānostiprina informācijas mehānisma nozīme, paziņojot kontroles struktūrām par vajadzību veikt attiecīgus pasākumus, tiklīdz konstatēta kāda nepilnība vai kļūda, neatkarīgi no tā, vai šī nepilnība vai kļūda konstatēta pašu veiktā revīzijā vai par to informējusi cita kontroles struktūra. Turklāt Komisijai savās revīzijās jāizvērtē, kā notiek nepilnību un kļūdu izziņošana, un jāizdara secinājumi par to, vai koriģējošie pasākumi pietiekami mazinājuši problēmjautājuma tūlītējās un turpmākās sekas. |
| --- | --- |

6.44.

Komisijai jānostiprina informācijas mehānismi struktūrfondu kontroles sistēmā. Piemēram, ja revīzijas struktūra atrod kļūdu kādā izdevumu deklarācijā, tad ne tikai jāpaziņo šī informācija, bet arī vadošajai iestādei jāveic pasākumi, lai problēmu risinātu, un jāpārdomā, kā novērst tās atkārtošanos nākotnē. Šādā nolūkā visām kontroles struktūrām jāsadarbojas, lai tad, kad rodas problēmjautājumi, attiecīgi rīkotos. Komisijai jānostiprina informācijas mehānisma nozīme, paziņojot kontroles struktūrām par vajadzību veikt attiecīgus pasākumus, tiklīdz konstatēta kāda nepilnība vai kļūda, neatkarīgi no tā, vai šī nepilnība vai kļūda konstatēta pašu veiktā revīzijā vai par to informējusi cita kontroles struktūra. Turklāt Komisijai savās revīzijās jāizvērtē, kā notiek nepilnību un kļūdu izziņošana, un jāizdara secinājumi par to, vai koriģējošie pasākumi pietiekami mazinājuši problēmjautājuma tūlītējās un turpmākās sekas.

| 6.44. | Kontroles sistēmā ir iestrādāti atgriezeniskās saites mehānismi, izmantojot prasības attiecībā uz apmaiņu ar vadības iestādes un revīzijas struktūras veikto pārbaužu rezultātiem un ikgadējos kontroles ziņojumus Komisijai. Revīziju rezultātu pārraudzība ir pastāvīgs punkts ikgadējo divpusējo revīzijas saskaņošanas sanāksmju apspriežu darba kārtībā starp dalībvalstīm un Komisiju. Tā ir arī sistēmas revīziju pastāvīga sastāvdaļa. Komisija turpinās pārskatīt valstu sistēmu revīzijas ziņojumus un pārbaudīt, vai ir veikti vajadzīgie pārbaudes pasākumi. |
| --- | --- |

6.44.

Kontroles sistēmā ir iestrādāti atgriezeniskās saites mehānismi, izmantojot prasības attiecībā uz apmaiņu ar vadības iestādes un revīzijas struktūras veikto pārbaužu rezultātiem un ikgadējos kontroles ziņojumus Komisijai. Revīziju rezultātu pārraudzība ir pastāvīgs punkts ikgadējo divpusējo revīzijas saskaņošanas sanāksmju apspriežu darba kārtībā starp dalībvalstīm un Komisiju. Tā ir arī sistēmas revīziju pastāvīga sastāvdaļa. Komisija turpinās pārskatīt valstu sistēmu revīzijas ziņojumus un pārbaudīt, vai ir veikti vajadzīgie pārbaudes pasākumi.

| 6.45. | Komisijai aktīvi jāsekmē un jāatvieglo jaunajā struktūrfondu regulā paredzēto vienkāršojumu izmantošana, piemēram, vienotu summu noteikšana netiešajām izmaksām Eiropas Sociālajā fondā (7). Vienkāršojumi samazinās kļūdu iespējamību un projektu iniciatoru administratīvo slogu. |
| --- | --- |

6.45.

Komisijai aktīvi jāsekmē un jāatvieglo jaunajā struktūrfondu regulā paredzēto vienkāršojumu izmantošana, piemēram, vienotu summu noteikšana netiešajām izmaksām Eiropas Sociālajā fondā (7). Vienkāršojumi samazinās kļūdu iespējamību un projektu iniciatoru administratīvo slogu.

| 6.45. | Komisija jau rīkojas saskaņā ar šo ieteikumu. Būtisks vienkāršošanas elements ir norāžu sniegšana, lai vienkāršotu noteikumu piemērošanu praksē. Piemēram, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija sniedz norādes par finansēšanas darbībām un izmaksu un guvumu analīzi ieņēmumus nesošos projektos. |
| --- | --- |

6.45.

Komisija jau rīkojas saskaņā ar šo ieteikumu. Būtisks vienkāršošanas elements ir norāžu sniegšana, lai vienkāršotu noteikumu piemērošanu praksē. Piemēram, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija sniedz norādes par finansēšanas darbībām un izmaksu un guvumu analīzi ieņēmumus nesošos projektos.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 6.46. | Kopš iepriekšējā gada pārskata Revīzijas palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par struktūrpolitiku: |
| --- | --- |

6.46.

Kopš iepriekšējā gada pārskata Revīzijas palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par struktūrpolitiku:

Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.-2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu.

(1)  Projekta iniciators var būt privātpersona vai asociācija, privāts vai publisks uzņēmums, pašvaldības, reģiona vai valsts iestāde.

---

(2)  Pienākumu nodalīšanas princips uz diviem pēdējiem elementiem 6.2. grafikā strikti neattiecas, t. i., regulās nav prasīts, lai revīzijas struktūra un par slēgšanu atbildīgā struktūra noteikti būtu atsevišķas struktūras.

(3)  Šīs tabulas dati ir par Palātas paraugā iekļautajiem projektiem. Tā kā katrā projektā, kuru iekļāva paraugā, revidēja vienu atlīdzības maksājumu, tad jēdzienu “projektu paraugs” un jēdzienu “atlīdzības maksājumu paraugs” var lietot savstarpēji aizstājoši.

(4)  Šīs tabulas dati ir par Palātas paraugā iekļautajiem projektiem.

(5)  Koriģējošus pasākumus pēc revīzijas bieži veic ar kavēšanos. Sk. piemēru 6.37. punktā.

(6)  Vērtēšanas tabulā pievienota arī šī izvēle, kas nav starp 6.23. punkta kategorijām, bet noder gadījumos, kad trūkst datu. Šādi gadījumi minēti, lai priekšstats būtu pilnīgs, kā arī tāpēc, ka nepilnīga dokumentācija varētu liecināt par to, ka revīzijas rezultāts nav bijis izmantojams.

(7)  11. panta 3. punkta b) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulā (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).

6.1. PIELIKUMS

Kontroles sistēmu novērtējums

| Programma | Atbildīgo iestāžu darbības novērtējums | Kontroles sistēmas kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Vadošā iestāde | Maksājumu iestāde | Kontrolētāj-struktūra | Par slēgšanu atbildīgā struktūra |
| ELVGF – Saksija-Anhalte | | | | | Vidēji efektīva |
| ELVGF – Polija | | | | | Neefektīva |
| ELVGF – Spānija | | | | | Neefektīva |
| ESF – 3. mērķis – Vācija – Ziemeļreina-Vestfālene | | | | | Vidēji efektīva |
| ESF – 3. mērķis – Vācija – Lejassaksija | | | | | Neefektīva |
| ESF – 3. mērķis – Francija – Viduspireneji | | | | | Neefektīva |
| ESF – 3. mērķis – Francija – Ziemeļfrancija-Padekalē | | | | | Vidēji efektīva |
| ESF – Slovēnija | | | | | Neefektīva |
| ESF – Vācija – Tīringene | | | | | Vidēji efektīva |
| ESF – 1. mērķis – Spānija | | | | | Neefektīva |
| ESF – 3. mērķis –Apvienotā Karaliste – Skotija | | | | | Neefektīva |
| ERAF – Itālija – Kampānija | | | | | Neefektīva |
| ERAF – Spānija – Basku zeme | | | | | Neefektīva |
| ERAF – Grieķija – Peloponēsa | | | | | Vidēji efektīva |
| ERAF – Portugāle – Piekļuve un transports | | | | | Vidēji efektīva |
| ERAF – Interreg – Austrija/Ungārija | | | | | Neefektīva |
| ERAF – Spānija – Valensija | | | | | Neefektīva |
| ERAF – Apvienotā Karaliste – Mērsīsaida | | | | | Neefektīva |
| Kohēzijas fonds – Spānija – 7 projekti | | | | | Neefektīva |

Programma

Atbildīgo iestāžu darbības novērtējums

Kontroles sistēmas kopvērtējums

Vadošā iestāde

Maksājumu iestāde

Kontrolētāj-struktūra

Par slēgšanu atbildīgā struktūra

ELVGF – Saksija-Anhalte

Vidēji efektīva

ELVGF – Polija

Neefektīva

ELVGF – Spānija

Neefektīva

ESF – 3. mērķis – Vācija – Ziemeļreina-Vestfālene

Vidēji efektīva

ESF – 3. mērķis – Vācija – Lejassaksija

Neefektīva

ESF – 3. mērķis – Francija – Viduspireneji

Neefektīva

ESF – 3. mērķis – Francija – Ziemeļfrancija-Padekalē

Vidēji efektīva

ESF – Slovēnija

Neefektīva

ESF – Vācija – Tīringene

Vidēji efektīva

ESF – 1. mērķis – Spānija

Neefektīva

ESF – 3. mērķis –Apvienotā Karaliste – Skotija

Neefektīva

ERAF – Itālija – Kampānija

Neefektīva

ERAF – Spānija – Basku zeme

Neefektīva

ERAF – Grieķija – Peloponēsa

Vidēji efektīva

ERAF – Portugāle – Piekļuve un transports

Vidēji efektīva

ERAF – Interreg – Austrija/Ungārija

Neefektīva

ERAF – Spānija – Valensija

Neefektīva

ERAF – Apvienotā Karaliste – Mērsīsaida

Neefektīva

Kohēzijas fonds – Spānija – 7 projekti

Neefektīva

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

7. NODAĻA

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

SATURS

| 7.1.–7.2. | Ievads |
| --- | --- |

7.1.–7.2.

| 7.3.–7.33. | Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

7.3.–7.33.

| 7.3.–7.4. | Revīzijas tvērums |
| --- | --- |

7.3.–7.4.

| 7.5.–7.7. | Iekšējās nozaru politikas raksturlielumi |
| --- | --- |

7.5.–7.7.

| 7.8.–7.11. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

7.8.–7.11.

| 7.10.–7.11. | Būtisks kļūdu līmenis saņēmēju deklarētajās izmaksās |
| --- | --- |

7.10.–7.11.

| 7.12.–7.28. | Pārraudzības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

7.12.–7.28.

| 7.14.–7.17. | Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi |
| --- | --- |

7.14.–7.17.

| 7.18.–7.23. | Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentārās pārbaudes |
| --- | --- |

7.18.–7.23.

| 7.24.–7.28. | Komisijas veiktā ex post finanšu revīzija |
| --- | --- |

7.24.–7.28.

| 7.29. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

7.29.

| 7.30.–7.31. | Secinājums |
| --- | --- |

7.30.–7.31.

| 7.32.–7.33. | Ieteikumi |
| --- | --- |

7.32.–7.33.

| 7.34. | Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata |
| --- | --- |

7.34.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Iekšējās nozaru politikas budžets aptver plašu klāstu Eiropas Savienības darbību, kuru mērķis ir attīstīt iekšējo tirgu. Maksājumi 2006. gadā bija 9 014 miljoni EUR (sk. 
  7.1. grafiku
  ). Darbību galvenā joma ir pētniecība un tehnoloģiju attīstība, kurai bija atvēlēta vairāk nekā puse izdevumu. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Iekšējās nozaru politikas budžets aptver plašu klāstu Eiropas Savienības darbību, kuru mērķis ir attīstīt iekšējo tirgu. Maksājumi 2006. gadā bija 9 014 miljoni EUR (sk. 
  7.1. grafiku
  ). Darbību galvenā joma ir pētniecība un tehnoloģiju attīstība, kurai bija atvēlēta vairāk nekā puse izdevumu.

Image

| 7.2. | Komisija tieši pārvalda lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību (1). Iekšējo nozaru politiku īsteno ar daudzgadu programmām, saistībā ar kurām konkrētu projektu vai pasākumu izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dotācijas parasti maksā pa daļām avansu veidā pēc dotēšanas līguma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, ar kuru palīdzību saņēmējiem tiek atlīdzināti periodiskās izmaksu deklarācijās norādītie atbilstīgie izdevumi. |
| --- | --- |

7.2.

Komisija tieši pārvalda lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību (1). Iekšējo nozaru politiku īsteno ar daudzgadu programmām, saistībā ar kurām konkrētu projektu vai pasākumu izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dotācijas parasti maksā pa daļām avansu veidā pēc dotēšanas līguma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, ar kuru palīdzību saņēmējiem tiek atlīdzināti periodiskās izmaksu deklarācijās norādītie atbilstīgie izdevumi.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 7.3. | Revīzija ietvēra pakārtoto darījumu likumības un pareizības pārbaudi saistībā ar 2006. gadā veiktajiem maksājumiem no visām ES budžeta sadaļām, kas attiecas uz iekšējo nozaru politiku. Īpašais izvērtējums balstās uz: |
| --- | --- |

7.3.

Revīzija ietvēra pakārtoto darījumu likumības un pareizības pārbaudi saistībā ar 2006. gadā veiktajiem maksājumiem no visām ES budžeta sadaļām, kas attiecas uz iekšējo nozaru politiku. Īpašais izvērtējums balstās uz:

| a) | padziļinātu pārbaudi pēc nejaušības principa atlasītam revīzijas paraugam, kurā ietilpst 2006. gadā Komisijas uzņemtās 9 saistības un 150 veiktie maksājumi; |
| --- | --- |

a)

padziļinātu pārbaudi pēc nejaušības principa atlasītam revīzijas paraugam, kurā ietilpst 2006. gadā Komisijas uzņemtās 9 saistības un 150 veiktie maksājumi;

| b) | atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu darbības pārbaudi:






  — | projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi, |
| --- | --- | --- |

b)

atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu darbības pārbaudi:

—

projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi,

| — | izmaksu deklarāciju dokumentārā pārbaude pirms izdevumu atlīdzināšanas, |
| --- | --- |

—

izmaksu deklarāciju dokumentārā pārbaude pirms izdevumu atlīdzināšanas,

| — | projektu ex post revīzijas; |
| --- | --- |

—

projektu ex post revīzijas;

| c) | pēdējās ticamības deklarācijās iekļauto Palātas galveno apsvērumu pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

c)

pēdējās ticamības deklarācijās iekļauto Palātas galveno apsvērumu pēcpārbaudi.

7.4.

| 7.4. | Palātas veiktajai padziļinātai pārbaudei atlasītajā paraugā bija 58 avansa maksājumi (2), kuriem piemēro mazāk stingrus maksājumu noteikumus nekā starpposma un galīgajiem maksājumiem. Tāpēc avansa maksājumu padziļinātā pārbaude aprobežojās ar projektu atlases procedūras, finansēšanas lēmumu un maksājumu atļauju dokumentāro pārbaudi Komisijā. No 92 starpposma un galīgajiem maksājumiem (3) 62 maksājumiem pārbaudīja dokumentus Komisijā, bet 30 maksājumus pārbaudīja pie saņēmēja. |
| --- | --- |

Palātas veiktajai padziļinātai pārbaudei atlasītajā paraugā bija 58 avansa maksājumi (2), kuriem piemēro mazāk stingrus maksājumu noteikumus nekā starpposma un galīgajiem maksājumiem. Tāpēc avansa maksājumu padziļinātā pārbaude aprobežojās ar projektu atlases procedūras, finansēšanas lēmumu un maksājumu atļauju dokumentāro pārbaudi Komisijā. No 92 starpposma un galīgajiem maksājumiem (3) 62 maksājumiem pārbaudīja dokumentus Komisijā, bet 30 maksājumus pārbaudīja pie saņēmēja.

Iekšējās nozaru politikas raksturlielumi

| 7.5. | ES atbalsts pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ietver plašu spektru pētniecības darbību, un tam raksturīga finansēšanas shēmu daudzveidība atkarībā no jomas un projektu veida. Lielāko daļu projektu īsteno pētniecības institūti un universitātes, taču projektus īsteno arī privātpersonas, komercsabiedrības vai valsts pārvaldes struktūras. Tie parasti iesaista daudzus pētniecības partnerus, kuri darbojas kā konsorcijs vairākās ES dalībvalstīs, bet tiek iecelts viens projekta koordinators, lai sazinātos ar Komisiju un risinātu līguma finansiālos un administratīvos jautājumus. ES dotācijas partneriem individuālos projektos svārstās no dažiem simtiem euro līdz desmitiem miljoniem euro. Aptuveni 2 % no vairāk nekā 15 000 galīgo saņēmēju saņem vairāk nekā 40 % no kopējā ES finansējuma. |
| --- | --- |

7.5.

ES atbalsts pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ietver plašu spektru pētniecības darbību, un tam raksturīga finansēšanas shēmu daudzveidība atkarībā no jomas un projektu veida. Lielāko daļu projektu īsteno pētniecības institūti un universitātes, taču projektus īsteno arī privātpersonas, komercsabiedrības vai valsts pārvaldes struktūras. Tie parasti iesaista daudzus pētniecības partnerus, kuri darbojas kā konsorcijs vairākās ES dalībvalstīs, bet tiek iecelts viens projekta koordinators, lai sazinātos ar Komisiju un risinātu līguma finansiālos un administratīvos jautājumus. ES dotācijas partneriem individuālos projektos svārstās no dažiem simtiem euro līdz desmitiem miljoniem euro. Aptuveni 2 % no vairāk nekā 15 000 galīgo saņēmēju saņem vairāk nekā 40 % no kopējā ES finansējuma.

7.6.

| 7.6. | Pārējie pasākumi ietver iekšējās nozaru politikas visu spektru, piemēram, dotācijas darbībām, kas sekmē pilsonisko kustību vai mobilitāti izglītības un mācību jomā. Šādu dotāciju summas svārstās no EUR 2 000 līdz EUR 20 000, turpretim atbalsts liela mēroga autoceļu vai dzelzceļa infrastruktūras projektiem Eiropas transporta tīklā var sasniegt 10 miljonus EUR. |
| --- | --- |

Pārējie pasākumi ietver iekšējās nozaru politikas visu spektru, piemēram, dotācijas darbībām, kas sekmē pilsonisko kustību vai mobilitāti izglītības un mācību jomā. Šādu dotāciju summas svārstās no EUR 2 000 līdz EUR 20 000, turpretim atbalsts liela mēroga autoceļu vai dzelzceļa infrastruktūras projektiem Eiropas transporta tīklā var sasniegt 10 miljonus EUR.

7.7.

| 7.7. | Galvenais riska faktors saistībā ar pakārtotu darījumu likumību un pareizību ir tāds, ka saņēmēji izmaksu deklarācijās mēdz uzrādīt pārāk augstas izmaksas, bet Komisija pēc tam to nekonstatē un nekoriģē. |
| --- | --- |

Galvenais riska faktors saistībā ar pakārtotu darījumu likumību un pareizību ir tāds, ka saņēmēji izmaksu deklarācijās mēdz uzrādīt pārāk augstas izmaksas, bet Komisija pēc tam to nekonstatē un nekoriģē.

| 7.7. | Komisija lielā mērā piekrīt Revīzijas palātas analīzei par galveno riska faktoru veidu. Risks, ka saņēmēji izmaksu deklarācijās mēdz uzrādīt pārāk augstas izmaksas, lielā mērā rodas no piemērojamiem reglamentējošiem noteikumiem, kas ir balstīti uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Neraugoties uz reglamentējošos noteikumos ieviestiem būtiskiem uzlabojumiem, šie faktori lielākoties paliek nemainīgi, un nākamajos gados tie turpinās ietekmēt pētniecības pamatprogrammu vadību. Turklāt daudzas kļūdas tā rezultātā var konstatēt, tikai veicot revīzijas uz vietas. Tādēļ Komisija ir izveidojusi kopēju revīzijas stratēģiju, lai palielinātu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā (sk. Komisijas atbildi uz 7.12. punktu). |
| --- | --- |

7.7.

Komisija lielā mērā piekrīt Revīzijas palātas analīzei par galveno riska faktoru veidu. Risks, ka saņēmēji izmaksu deklarācijās mēdz uzrādīt pārāk augstas izmaksas, lielā mērā rodas no piemērojamiem reglamentējošiem noteikumiem, kas ir balstīti uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Neraugoties uz reglamentējošos noteikumos ieviestiem būtiskiem uzlabojumiem, šie faktori lielākoties paliek nemainīgi, un nākamajos gados tie turpinās ietekmēt pētniecības pamatprogrammu vadību. Turklāt daudzas kļūdas tā rezultātā var konstatēt, tikai veicot revīzijas uz vietas. Tādēļ Komisija ir izveidojusi kopēju revīzijas stratēģiju, lai palielinātu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā (sk. Komisijas atbildi uz 7.12. punktu).

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 7.8. | Saņēmēji var deklarēt pārāk augstas izmaksas šādu kļūdu dēļ: |
| --- | --- |

7.8.

Saņēmēji var deklarēt pārāk augstas izmaksas šādu kļūdu dēļ:

| — | atbilstīgums: saskaņā ar noteikumiem neatbilstīgu izmaksu atlīdzināšana, |
| --- | --- |

—

atbilstīgums: saskaņā ar noteikumiem neatbilstīgu izmaksu atlīdzināšana,

| — | izdevumu reāla pastāvēšana: izmaksu atlīdzināšana bez pietiekamiem apliecinošiem dokumentiem, |
| --- | --- |

—

izdevumu reāla pastāvēšana: izmaksu atlīdzināšana bez pietiekamiem apliecinošiem dokumentiem,

| — | precizitāte: nepareizi aprēķinātu izmaksu atlīdzināšana. |
| --- | --- |

—

precizitāte: nepareizi aprēķinātu izmaksu atlīdzināšana.

7.9.

| 7.9. | Projektā ir iespējamas arī kļūdas, kuras neietekmē izmaksu atlīdzināšanu. Piemēram, Komisija bieži vien neatlīdzina izmaksas saņēmējiem noteiktajos termiņos (detalizēts apsvērums par Komisijas novēlotiem maksājumiem ir izklāstīts
  7.1. pielikumā
  ). |
| --- | --- |

Projektā ir iespējamas arī kļūdas, kuras neietekmē izmaksu atlīdzināšanu. Piemēram, Komisija bieži vien neatlīdzina izmaksas saņēmējiem noteiktajos termiņos (detalizēts apsvērums par Komisijas novēlotiem maksājumiem ir izklāstīts
  7.1. pielikumā
  ).

| 7.9. | Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu maksājumu termiņus; sk. 7.1. pielikumu. |
| --- | --- |

7.9.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu maksājumu termiņus; sk. 7.1. pielikumu.

Būtisks kļūdu līmenis saņēmēju deklarētajās izmaksās

| 7.10. | Palāta konstatēja kļūdas, kas ietekmē saņēmēju iesniegtos līdzekļu atlīdzināšanas pieprasījumus, 26 no 150 pārbaudītajiem darījumiem (sk. 
  7.1. tabulu
  ). Lielāko daļu kļūdu konstatēja tajos 30 darījumos, kurus pārbaudīja saņēmēja līmenī. Visbiežāk konstatētās kļūdas bija šādas: |
| --- | --- |

7.10.

Palāta konstatēja kļūdas, kas ietekmē saņēmēju iesniegtos līdzekļu atlīdzināšanas pieprasījumus, 26 no 150 pārbaudītajiem darījumiem (sk. 
  7.1. tabulu
  ). Lielāko daļu kļūdu konstatēja tajos 30 darījumos, kurus pārbaudīja saņēmēja līmenī. Visbiežāk konstatētās kļūdas bija šādas:

| — | nepietiekami apliecinošie dokumenti, lai pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, jo īpaši personāla izmaksas, kas parasti ir vislielākā izmaksu kategorija, |
| --- | --- |

—

nepietiekami apliecinošie dokumenti, lai pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, jo īpaši personāla izmaksas, kas parasti ir vislielākā izmaksu kategorija,

| — | budžetā norādīto summu izmantošana, kas ir pretrunā prasībai izmantot faktiskās izmaksas, |
| --- | --- |

—

budžetā norādīto summu izmantošana, kas ir pretrunā prasībai izmantot faktiskās izmaksas,

| — | netiešo izmaksu nepamatots ieskaitījums projektu izdevumos, |
| --- | --- |

—

netiešo izmaksu nepamatots ieskaitījums projektu izdevumos,

| — | pieprasījumi atlīdzināt izmaksas, kas radušās ārpus atbilstīguma perioda, |
| --- | --- |

—

pieprasījumi atlīdzināt izmaksas, kas radušās ārpus atbilstīguma perioda,

| — | dažādu neatbilstīgu izmaksu deklarēšana. |
| --- | --- |

—

dažādu neatbilstīgu izmaksu deklarēšana.

| 7.10. | Palātas veiktajā revīzijā konstatēts, ka lielākā daļa kļūdu radās maksājumos, kas pārbaudīti pie saņēmēja. Šādas kļūdas vai neatbilstīgus izdevumus patiešām var konstatēt tikai pārbaudēs uz vietas vai ierobežotā mērā – dokumentārās pārbaudēs. |
| --- | --- |

7.10.

Palātas veiktajā revīzijā konstatēts, ka lielākā daļa kļūdu radās maksājumos, kas pārbaudīti pie saņēmēja. Šādas kļūdas vai neatbilstīgus izdevumus patiešām var konstatēt tikai pārbaudēs uz vietas vai ierobežotā mērā – dokumentārās pārbaudēs.

Dažos gadījumos Komisijai var būt atšķirīgs vērtējums par konstatējumu finansiālo ietekmi, pamatojoties uz atbilstīgo izmaksu pašas aprēķinu, jo tas rodas pašas revīziju un saņēmēja iesniegtu papildu apliecinošu dokumentu izskatīšanas rezultātā.

7.1. tabula – Darījumu pārbaužu rezultāti

| Parauga lielums | 150 |
| --- | --- |
| Kļūdas ietekmēto darījumu proporcija | 17 % |
| Kļūdu aplēstā ietekme uz datu kopu | 2 % – 5 % |

Parauga lielums

150

Kļūdas ietekmēto darījumu proporcija

17 %

Kļūdu aplēstā ietekme uz datu kopu

2 % – 5 %

| 7.11. | Kļūdas rodas, jo ir komplicēts tiesiskais regulējums, kurš ietver daudzus (ne vienmēr skaidrus) izdevumu atbilstīguma kritērijus. Līdzīgi kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka bieži vien saņēmēji nevar pamatot izmaksu deklarācijās uzrādītos personāla izdevumus. |
| --- | --- |

7.11.

Kļūdas rodas, jo ir komplicēts tiesiskais regulējums, kurš ietver daudzus (ne vienmēr skaidrus) izdevumu atbilstīguma kritērijus. Līdzīgi kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka bieži vien saņēmēji nevar pamatot izmaksu deklarācijās uzrādītos personāla izdevumus.

| 7.11. | Komisija atzīst, ka to personāla izdevumu pamatošana, kuri jāpieskaita pētniecības projektiem, bieži ir nesaskaņu un kļūdu avots. Tā ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai risinātu šo problēmu; sk. atbildes uz 7.7. un 7.12. punktu. |
| --- | --- |

7.11.

Komisija atzīst, ka to personāla izdevumu pamatošana, kuri jāpieskaita pētniecības projektiem, bieži ir nesaskaņu un kļūdu avots. Tā ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai risinātu šo problēmu; sk. atbildes uz 7.7. un 7.12. punktu.

Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu (FP7) vidējo personāla izdevumu izmantošanai būs nepieciešams, lai saņēmēja metodoloģiju apstiprinātu neatkarīgs revidents un tai piekristu Komisija. Šī revidenta veikta apstiprināšana ietver pārbaudi, ka pastāv uzticama laika uzskaites sistēma.

Centienu ietvaros skaidrot noteikumus attiecībā uz FP7 kopš 2007. gada aprīļa Komisija ir publicējusi Saņēmēju rokasgrāmatas četras nodaļas no sešām, tostarp Rokasgrāmatu par finanšu jautājumiem. Komisija plāno darīt pieejamas atlikušās nodaļas 2007. gada septembrī. FP7 sākumā Komisija organizēja informācijas dienas un seminārus saņēmējiem, lai izskaidrotu procesu un skaidrotu saņēmēju tiesības un pienākumus.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 7.12. | Komisijai ir jāpārvalda daudzi tūkstoši saņēmēju un to īstenotie projekti. Daudzas kļūdas darījumu likumībā un pareizībā ir iespējams konstatēt (un tādējādi arī koriģēt) tikai pārbaudēs uz vietas, tomēr, lai šādi pārbaudītu katru projektu ik gadu, būtu jāuzņemas nesamērīgas izmaksas. Tāpēc Komisijai ir jābūt saskanīgai kontroles stratēģijai, kurā būtu noteikts pārbaužu veids un biežums, lai kļūdu skaitu noturētu pieņemamā līmenī un līdzsvarotu izmaksas ar pārbaudēm (4). |
| --- | --- |

7.12.

Komisijai ir jāpārvalda daudzi tūkstoši saņēmēju un to īstenotie projekti. Daudzas kļūdas darījumu likumībā un pareizībā ir iespējams konstatēt (un tādējādi arī koriģēt) tikai pārbaudēs uz vietas, tomēr, lai šādi pārbaudītu katru projektu ik gadu, būtu jāuzņemas nesamērīgas izmaksas. Tāpēc Komisijai ir jābūt saskanīgai kontroles stratēģijai, kurā būtu noteikts pārbaužu veids un biežums, lai kļūdu skaitu noturētu pieņemamā līmenī un līdzsvarotu izmaksas ar pārbaudēm (4).

| 7.13. | Kopsavilkums par Palātas pārbaužu rezultātiem atlasītajām pārraudzības un kontroles sistēmām ir sniegts
  7.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.13.

Kopsavilkums par Palātas pārbaužu rezultātiem atlasītajām pārraudzības un kontroles sistēmām ir sniegts
  7.2. pielikumā
  .

| 7.12.–7.13. | Komisija ir izveidojusi kopēju ex post revīzijas stratēģiju Sestajai pamatprogrammai (FP6), kas ir paredzēta, lai palielinātu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā. Šī stratēģija liek būtiski palielināt ex post revīziju skaitu, tostarp to līgumu revīziju, kuri noslēgti ar nozīmīgākajiem saņēmējiem, t. i., tiem, kas saņem lielākos finanšu ieguldījumus. |
| --- | --- |

7.12.–7.13.

Komisija ir izveidojusi kopēju ex post revīzijas stratēģiju Sestajai pamatprogrammai (FP6), kas ir paredzēta, lai palielinātu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā. Šī stratēģija liek būtiski palielināt ex post revīziju skaitu, tostarp to līgumu revīziju, kuri noslēgti ar nozīmīgākajiem saņēmējiem, t. i., tiem, kas saņem lielākos finanšu ieguldījumus.

Tiks veikta šo revīziju rezultātu pamatīga pēcpārbaude; jebkuru nepienācīgi izmaksātu summu atgūšana no saņēmēja un jebkuru konstatēto sistēmas kļūdu ekstrapolēšana uz visiem citiem, nepārbaudītiem līgumiem, kas noslēgti ar to pašu saņēmēju. Komisija piemēros līgumsodu, ja revidējamais neīsteno revīzijas rezultātus attiecībā uz sistēmas kļūdām.

Paredzams, ka šī stratēģija nodrošinās “atlikušo” (nekonstatēto) kļūdu apmēra ievērojamu samazināšanos.

Pārbaudītie līgumi ietvers: 1) aptuveni 200 darbuzņēmēju, kas veido lielāko budžeta daļu (kopā attiecīgie līgumi veido vairāk nekā 40 % no budžeta); 2) reprezentatīvu, uz vērtību balstītu izlases paraugu no atlikušā kopskaita un 3) uz riska novērtējumu balstītu paraugu, koncentrējot uzmanību uz potenciāli riskantākiem darbuzņēmējiem.

Šīs revīzijas stratēģijas īstenošana nozīmē Komisijas revīzijas personāla būtisku pastiprināšanu, lielāku skaitu revīziju un pastiprinātas īstenošanas procedūras attiecībā uz revīzijas rezultātiem.

Pašlaik tiek apsvērti veidi šīs kontroles sistēmas turpmākai attiecināšanai uz FP7. Attiecībā uz FP7 jau ir veikti pasākumi, lai stiprinātu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājuma kvalitāti (sk. 7.17. punktu).

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

| 7.14. | ES finanšu noteikumi paredz, ka dotāciju maksājumu pieprasījumiem, kas pārsniedz noteiktu summu, jāpievieno revīzijas ziņojums vai apliecinājums (5). Šī prasība tām izmaksu deklarācijām, kas atbilst noteiktiem kritērijiem, tiek attiecināta uz Sesto pamatprogrammu un citām iekšējās nozaru politikas programmām, tāpēc izmaksu deklarācijas ir jāapstiprina vai nu neatkarīgam revidentam, vai arī kompetentai amatpersonai atsevišķu iestāžu gadījumā. |
| --- | --- |

7.14.

ES finanšu noteikumi paredz, ka dotāciju maksājumu pieprasījumiem, kas pārsniedz noteiktu summu, jāpievieno revīzijas ziņojums vai apliecinājums (5). Šī prasība tām izmaksu deklarācijām, kas atbilst noteiktiem kritērijiem, tiek attiecināta uz Sesto pamatprogrammu un citām iekšējās nozaru politikas programmām, tāpēc izmaksu deklarācijas ir jāapstiprina vai nu neatkarīgam revidentam, vai arī kompetentai amatpersonai atsevišķu iestāžu gadījumā.

7.15.

| 7.15. | 2005. gadā Palāta pārbaudīja revīzijas apliecinājumu izmantošanu izmaksu deklarācijām Sestajā pamatprogrammā (6). 2006. gadā Palāta analizēja revīzijas apliecinājumu izmantošanu visās iekšējās nozaru politikas jomās. Palāta uz vietas pārbaudīja kontroles mehānisma darbību revīzijas paraugā atlasītajos 15 darījumos, kuriem šāds revīzijas apliecinājums bija sniegts. Palāta salīdzināja savas pārbaudes rezultātus ar revīzijas apliecinājumiem. Palāta arī pārbaudīja Komisijas ziņojumus par šā kontroles mehānisma darbību. |
| --- | --- |

2005. gadā Palāta pārbaudīja revīzijas apliecinājumu izmantošanu izmaksu deklarācijām Sestajā pamatprogrammā (6). 2006. gadā Palāta analizēja revīzijas apliecinājumu izmantošanu visās iekšējās nozaru politikas jomās. Palāta uz vietas pārbaudīja kontroles mehānisma darbību revīzijas paraugā atlasītajos 15 darījumos, kuriem šāds revīzijas apliecinājums bija sniegts. Palāta salīdzināja savas pārbaudes rezultātus ar revīzijas apliecinājumiem. Palāta arī pārbaudīja Komisijas ziņojumus par šā kontroles mehānisma darbību.

Revīzijas apliecinājumi vēl nedarbojas kā uzticams kontroles mehānisms

| 7.16. | Deviņos no 15 Palātas pārbaudītajiem gadījumiem revīzijas apliecinājumu sagatavojušais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmes, lai gan Palāta atrada kļūdas ar nozīmīgu finansiālu ietekmi uz izmaksu deklarācijām vai arī konstatēja, ka sistēmas neatbilst prasībām. Četros no deviņiem gadījumiem saņēmēju personāla izmaksu uzskaites sistēmas neatbilda līgumu noteikumiem. Vienā no šiem pārbaudītajiem gadījumiem personāla izmaksas bija uzrādītas vairāk nekā par 50 % lielākas nekā faktiskās. Vēl citos divos gadījumos saņēmējs izmantoja izmaksu aprēķināšanas metodi, kas neatbilda līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

7.16.

Deviņos no 15 Palātas pārbaudītajiem gadījumiem revīzijas apliecinājumu sagatavojušais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmes, lai gan Palāta atrada kļūdas ar nozīmīgu finansiālu ietekmi uz izmaksu deklarācijām vai arī konstatēja, ka sistēmas neatbilst prasībām. Četros no deviņiem gadījumiem saņēmēju personāla izmaksu uzskaites sistēmas neatbilda līgumu noteikumiem. Vienā no šiem pārbaudītajiem gadījumiem personāla izmaksas bija uzrādītas vairāk nekā par 50 % lielākas nekā faktiskās. Vēl citos divos gadījumos saņēmējs izmantoja izmaksu aprēķināšanas metodi, kas neatbilda līguma noteikumiem.

| 7.16. | Pētniecības grupas ģenerāldirektorāti kopumā piekrīt Palātas secinājumam. Tomēr Komisija uzskata, ka revīzijas apliecinājumi ir veicinājuši kļūdu biežuma samazinājumu attiecībā uz FP6 salīdzinājumā ar FP5. |
| --- | --- |

7.16.

Pētniecības grupas ģenerāldirektorāti kopumā piekrīt Palātas secinājumam. Tomēr Komisija uzskata, ka revīzijas apliecinājumi ir veicinājuši kļūdu biežuma samazinājumu attiecībā uz FP6 salīdzinājumā ar FP5.

| 7.17. | Palātas konstatējumi saskan ar Komisijas vērtējuma rezultātiem par revīzijas apliecinājumiem, kur konstatēts, ka revidentu darbs dažkārt ir pārāk virspusējs (viņi neveic padziļinātas pārbaudes), ka jāuzlabo vadlīnijas, lai atrisinātu neskaidrības saistībā ar izdevumu atbilstīgumu un revidentu neatkarību un ka revīzijas apliecinājuma obligāta parauga un standartveida revīzijas uzdevuma neesamība rosina izmantot nesaskanīgas pieejas. |
| --- | --- |

7.17.

Palātas konstatējumi saskan ar Komisijas vērtējuma rezultātiem par revīzijas apliecinājumiem, kur konstatēts, ka revidentu darbs dažkārt ir pārāk virspusējs (viņi neveic padziļinātas pārbaudes), ka jāuzlabo vadlīnijas, lai atrisinātu neskaidrības saistībā ar izdevumu atbilstīgumu un revidentu neatkarību un ka revīzijas apliecinājuma obligāta parauga un standartveida revīzijas uzdevuma neesamība rosina izmantot nesaskanīgas pieejas.

| 7.17. | Attiecībā uz FP6 novērotajām nepilnībām revīzijas apliecinājumu ticamībā Komisija ir reaģējusi, uzlabojot atbalstu revīzijas apliecinājumu sagatavojošajām struktūrām, saņēmējiem un Komisijas operatīviem departamentiem. Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts (ĢD INFSO) ir izveidojis “Semināru par revīzijas apliecinājumiem”, kurā iesaistīti centrālie un ierindas departamenti, lai nodrošinātu konsekventu rīcību ar revīzijas apliecinājumiem ģenerāldirektorātā atbilstīgi līguma noteikumiem. Rezultāti ir pieejami ģenerāldirektorāta iekštīklā. |
| --- | --- |

7.17.

Attiecībā uz FP6 novērotajām nepilnībām revīzijas apliecinājumu ticamībā Komisija ir reaģējusi, uzlabojot atbalstu revīzijas apliecinājumu sagatavojošajām struktūrām, saņēmējiem un Komisijas operatīviem departamentiem. Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts (ĢD INFSO) ir izveidojis “Semināru par revīzijas apliecinājumiem”, kurā iesaistīti centrālie un ierindas departamenti, lai nodrošinātu konsekventu rīcību ar revīzijas apliecinājumiem ģenerāldirektorātā atbilstīgi līguma noteikumiem. Rezultāti ir pieejami ģenerāldirektorāta iekštīklā.

Kā aprakstīts atbildē uz 7.12. punktu, Komisija ir izveidojusi arī kopēju ex post revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6, lai palielinātu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā.

Attiecībā uz FP7 Komisija ir ieviesusi trīs papildu pasākumus, lai uzlabotu revīzijas apliecinājumu kvalitāti: 1) “saskaņotas procedūras”, kas sastāv no procedūru obligāta kopuma un obligāta ziņojuma, kuru sniedz apliecinājumu sagatavojošie revidenti; 2) izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas obligāts apliecinājums attiecībā uz vidējiem personāla izdevumiem un 3) personāla izdevumu un netiešo izmaksu metodoloģijas fakultatīvs apliecinājums. Šie pasākumi ir paredzēti, lai pirms maksājumu apstiprināšanas nodrošinātu, ka saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas atbilst līguma noteikumiem.

Ārpus pētniecības jomas 2004. gadā Vides ģenerāldirektorāts LIFE programmai izstrādāja veidni neatkarīgam ārējās revīzijas ziņojumam kopā ar skaidriem norādījumiem, kuros precizēts apliecinājuma revīzijas tvērums un mērķis, revīzijas metodoloģija, revidenta neatkarība un paredzamie revīzijas rezultāti.

Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentārās pārbaudes

| 7.18. | Pirms deklarēto izdevumu atlīdzināšanas Komisija pārbauda saņēmēju iesniegtās izmaksu deklarācijas par projekta starpposma un galīgajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

7.18.

Pirms deklarēto izdevumu atlīdzināšanas Komisija pārbauda saņēmēju iesniegtās izmaksu deklarācijas par projekta starpposma un galīgajiem maksājumiem.

7.19.

| 7.19. | Revīzijā pārbaudīja vadlīnijas un procedūras, ziņojumu sagatavošanas un uzraudzības kārtību, kā arī informācijas sniegšanu par dokumentāro pārbaužu rezultātiem Pētniecības ģenerāldirektorātā (ĢD RTD), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFSO) un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātā (ĢD TREN). Palāta pārbaudīja šo kontroles mehānismu darbību 30 maksājumiem, kas bija atlasīti padziļinātas pārbaudes paraugā (7.3. punkts). |
| --- | --- |

Revīzijā pārbaudīja vadlīnijas un procedūras, ziņojumu sagatavošanas un uzraudzības kārtību, kā arī informācijas sniegšanu par dokumentāro pārbaužu rezultātiem Pētniecības ģenerāldirektorātā (ĢD RTD), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFSO) un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātā (ĢD TREN). Palāta pārbaudīja šo kontroles mehānismu darbību 30 maksājumiem, kas bija atlasīti padziļinātas pārbaudes paraugā (7.3. punkts).

Visaptverošas procedūras, bet ierobežota uzraudzība un informēšana par rezultātiem

| 7.20. | Visiem revidētajiem ģenerāldirektorātiem ir sīki izstrādātas rakstiskas vadlīnijas un procedūras dokumentāro pārbaužu veikšanai, un tie izmanto standartizētas kontrollapas. |
| --- | --- |

7.20.

Visiem revidētajiem ģenerāldirektorātiem ir sīki izstrādātas rakstiskas vadlīnijas un procedūras dokumentāro pārbaužu veikšanai, un tie izmanto standartizētas kontrollapas.

7.21.

| 7.21. | Lai sniegtu apkopotu informāciju par apstiprinātajām un noraidītajām izmaksām, pamatojoties uz veiktajām pārbaudēm, ĢD RTD un ĢD TREN izmanto uzraudzības instrumentus (salīdzinošās vērtēšanas sistēmas jeb scorecards), taču kļūdu veidi un līmeņi netiek analizēti, kaut arī tas palīdzētu izstrādāt uz riska novērtējumu balstītu kontroles stratēģiju. |
| --- | --- |

Lai sniegtu apkopotu informāciju par apstiprinātajām un noraidītajām izmaksām, pamatojoties uz veiktajām pārbaudēm, ĢD RTD un ĢD TREN izmanto uzraudzības instrumentus (salīdzinošās vērtēšanas sistēmas jeb scorecards), taču kļūdu veidi un līmeņi netiek analizēti, kaut arī tas palīdzētu izstrādāt uz riska novērtējumu balstītu kontroles stratēģiju.

| 7.21. | Komisija apzinās, ka galvenās problēmas ir ar personāla izdevumiem un netiešajām izmaksām, un, pamatojoties uz to, cenšas izstrādāt un piemērot uz riska novērtējumu balstītu kontroles stratēģiju. |
| --- | --- |

7.21.

Komisija apzinās, ka galvenās problēmas ir ar personāla izdevumiem un netiešajām izmaksām, un, pamatojoties uz to, cenšas izstrādāt un piemērot uz riska novērtējumu balstītu kontroles stratēģiju.

| 7.22. | Informācijas sniegšana par ģenerāldirektorātu veiktajām pārbaudēm var sekmēt produktivitāti un efektivitāti, piemēram, konstatējot kopējās problēmas un sekmējot saskaņotas pieejas izmantošanu. Palāta konstatēja, ka trīs iesaistītie ģenerāldirektorāti ir tikai nelielā apmērā apmainījušies ar informāciju par veikto pārbaužu rezultātiem gan savā starpā, gan šo ģenerāldirektorātu iekšienē. Neveicot pārbaužu rezultātu detalizētu uzraudzību, pieredzes apmaiņa aprobežojas ar metodoloģijas un vispārīgu jautājumu iztirzāšanu. |
| --- | --- |

7.22.

Informācijas sniegšana par ģenerāldirektorātu veiktajām pārbaudēm var sekmēt produktivitāti un efektivitāti, piemēram, konstatējot kopējās problēmas un sekmējot saskaņotas pieejas izmantošanu. Palāta konstatēja, ka trīs iesaistītie ģenerāldirektorāti ir tikai nelielā apmērā apmainījušies ar informāciju par veikto pārbaužu rezultātiem gan savā starpā, gan šo ģenerāldirektorātu iekšienē. Neveicot pārbaužu rezultātu detalizētu uzraudzību, pieredzes apmaiņa aprobežojas ar metodoloģijas un vispārīgu jautājumu iztirzāšanu.

| 7.22. | Izmaksu deklarāciju dokumentāras pārbaudes būtībā ir vērstas uz formāliem aspektiem. Tāpēc Komisija ir devusi priekšroku standartizētu procedūru un kontrollapu izmantošanai, lai nodrošinātu šo pārbaužu produktivitāti un efektivitāti. Komisija piekrīt, ka atkarībā no izmaksu/ieguvumu apsvērumiem informācijas apmaiņa par šo pārbaužu rezultātiem var būt noderīga, jo īpaši ģenerāldirektorātiem pētniecības jomā, kuri darbojas ar tiem pašiem vai līdzīgiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

7.22.

Izmaksu deklarāciju dokumentāras pārbaudes būtībā ir vērstas uz formāliem aspektiem. Tāpēc Komisija ir devusi priekšroku standartizētu procedūru un kontrollapu izmantošanai, lai nodrošinātu šo pārbaužu produktivitāti un efektivitāti. Komisija piekrīt, ka atkarībā no izmaksu/ieguvumu apsvērumiem informācijas apmaiņa par šo pārbaužu rezultātiem var būt noderīga, jo īpaši ģenerāldirektorātiem pētniecības jomā, kuri darbojas ar tiem pašiem vai līdzīgiem saņēmējiem.

| 7.23. | Trijos no 30 pārbaudītajiem gadījumiem Palāta konstatēja problēmas izmaksu deklarācijās, kuras vajadzēja konstatēt Komisijai ex ante pārbaudēs. Vienā gadījumā saņēmējs izmantoja nepiemērotu netiešo izmaksu pieskaitīšanas metodi. Citā gadījumā Komisija piemēroja nepareizu izmaksu atlīdzināšanas likmi. Vēl vienā gadījumā Komisija lūdza vajadzīgos apliecinošos dokumentus no saņēmēja, bet maksājumu veica pirms to saņemšanas. |
| --- | --- |

7.23.

Trijos no 30 pārbaudītajiem gadījumiem Palāta konstatēja problēmas izmaksu deklarācijās, kuras vajadzēja konstatēt Komisijai ex ante pārbaudēs. Vienā gadījumā saņēmējs izmantoja nepiemērotu netiešo izmaksu pieskaitīšanas metodi. Citā gadījumā Komisija piemēroja nepareizu izmaksu atlīdzināšanas likmi. Vēl vienā gadījumā Komisija lūdza vajadzīgos apliecinošos dokumentus no saņēmēja, bet maksājumu veica pirms to saņemšanas.

| 7.23. | Ir sagatavotas un tiek regulāri atjauninātas vadlīnijas, tostarp kontrollapas. Tiek apmācīts arī personāls, lai uzlabotu pārbaužu produktivitāti. |
| --- | --- |

7.23.

Ir sagatavotas un tiek regulāri atjauninātas vadlīnijas, tostarp kontrollapas. Tiek apmācīts arī personāls, lai uzlabotu pārbaužu produktivitāti.

Komisijas veiktā ex post finanšu revīzija

| 7.24. | Komisija veic ex post revīziju projektiem galasaņēmēju līmenī pēc starpposma vai galīgā maksājuma veikšanas. Revīzijas veic ģenerāldirektorātu struktūrvienības, vai biežāk to Komisijas uzdevumā dara ārējas revidentu sabiedrības. |
| --- | --- |

7.24.

Komisija veic ex post revīziju projektiem galasaņēmēju līmenī pēc starpposma vai galīgā maksājuma veikšanas. Revīzijas veic ģenerāldirektorātu struktūrvienības, vai biežāk to Komisijas uzdevumā dara ārējas revidentu sabiedrības.

| 7.24. | Ex post revīziju skaits tagad ir palielinājies. Plānoto revīziju skaitā attiecībā uz FP6 tiks ņemti vērā atlikušo kļūdu un izmaksu/ieguvumu apsvērumi. |
| --- | --- |

7.24.

Ex post revīziju skaits tagad ir palielinājies. Plānoto revīziju skaitā attiecībā uz FP6 tiks ņemti vērā atlikušo kļūdu un izmaksu/ieguvumu apsvērumi.

| 7.25. | Palāta analizēja Komisijas iesniegtos datus par ex post revīzijām un pārbaudīja pasākumus, kādus veic iekšējās nozaru politikas ģenerāldirektorāti, lai informētu par revīziju rezultātiem. |
| --- | --- |

7.25.

Palāta analizēja Komisijas iesniegtos datus par ex post revīzijām un pārbaudīja pasākumus, kādus veic iekšējās nozaru politikas ģenerāldirektorāti, lai informētu par revīziju rezultātiem.

Ex post revīziju nepietiekams apjoms

| 7.26. | 2005. gadā Palāta kritizēja Komisijas ex post revīziju skaita kraso sarukumu iekšējās nozaru politikas projektiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (7). 2006. gadā revīziju skaits palielinājās līdz agrākajam līmenim, kāds tas bija pirms 2005. gada (
  7.2. tabula
  ). Tomēr revidēto līgumu proporcija (2,3 %) joprojām ir nepietiekama, lai kompensētu trūkumus citos pārraudzības un kontroles sistēmu elementos. |
| --- | --- |

7.26.

2005. gadā Palāta kritizēja Komisijas ex post revīziju skaita kraso sarukumu iekšējās nozaru politikas projektiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (7). 2006. gadā revīziju skaits palielinājās līdz agrākajam līmenim, kāds tas bija pirms 2005. gada (
  7.2. tabula
  ). Tomēr revidēto līgumu proporcija (2,3 %) joprojām ir nepietiekama, lai kompensētu trūkumus citos pārraudzības un kontroles sistēmu elementos.

| 7.26. | Kā Komisija norādīja Palātas gada pārskatā par 2005. finanšu gadu, ex post revīziju skaita sarukums 2005. gadā bija saistīts ar kavējumiem, kas radās ar jauniecelto ārējās revīzijas uzņēmumu. Tādēļ 2005. gads ir jāuzskata par netipisku gadu. 2006. gadā tika noslēgtas 564 ex post revīzijas, kas ir vairāk nekā 2004. gadā (sk. 7.2. tabulu). |
| --- | --- |

7.26.

Kā Komisija norādīja Palātas gada pārskatā par 2005. finanšu gadu, ex post revīziju skaita sarukums 2005. gadā bija saistīts ar kavējumiem, kas radās ar jauniecelto ārējās revīzijas uzņēmumu. Tādēļ 2005. gads ir jāuzskata par netipisku gadu. 2006. gadā tika noslēgtas 564 ex post revīzijas, kas ir vairāk nekā 2004. gadā (sk. 7.2. tabulu).

Lai turpmāk palielinātu pārliecību, kas gūta no ex post revīzijām, Komisija ir izveidojusi kopēju ex post revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6, kā aprakstīts tās atbildē uz 7.12. punktu.

7.2. tabula – Pabeigtās ex post finanšu revīzijas 2004.-2006. gadā

| Ģenerāldirektorāts | Pabeigto revīziju skaits | Revidēto līgumu skaits | Nepabeigto līgumu skaits | Revidēto līgumu vērtība
  (miljonos EUR) | Nepabeigto līgumu vērtība
  (miljonos EUR) | Revīziju iznākumā veiktās neatbilstīgo izmaksu korekcijas Komisijas labā | Revidētie līgumi/nepabeigtie līgumi (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas programmas | Pētniecības programmas |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Summa
  (milj. EUR) | Vērtība % no revidētajiem līgumiem | Summa
  (milj. EUR) | Vērtība % no revidētajiem līgumiem | Summa
  (milj. EUR) | Vērtība % no revidētajiem līgumiem |
| Lauksaimniecība | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Izglītība un kultūra (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Nodarbinātība un sociālās lietas | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Vide | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Tiesiskums, brīvība un drošība | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Veselība un patērētāju aizsardzība | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Enerģētika un transports (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Zivsaimniecība un jūras lietas | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Pētniecība | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Kopā | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Ģenerāldirektorāts

Pabeigto revīziju skaits

Revidēto līgumu skaits

Nepabeigto līgumu skaits

Revidēto līgumu vērtība

(miljonos EUR)

Nepabeigto līgumu vērtība

(miljonos EUR)

Revīziju iznākumā veiktās neatbilstīgo izmaksu korekcijas Komisijas labā

Revidētie līgumi/nepabeigtie līgumi (%)

Visas programmas

Pētniecības programmas

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Summa

(milj. EUR)

Vērtība % no revidētajiem līgumiem

Summa

(milj. EUR)

Vērtība % no revidētajiem līgumiem

Summa

(milj. EUR)

Vērtība % no revidētajiem līgumiem

Lauksaimniecība

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Izglītība un kultūra (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Nodarbinātība un sociālās lietas

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Vide

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Tiesiskums, brīvība un drošība

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Veselība un patērētāju aizsardzība

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Enerģētika un transports (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Zivsaimniecība un jūras lietas

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Pētniecība

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Kopā

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | ĢD RTD pārvaldītie pētniecības projekti veido vairāk nekā pusi no 2006. gadā vēl nepabeigto līgumu vērtības. Jau agrāk Palāta norādīja uz nepietiekamu ĢD RTD veikto ex post revīziju apjomu Piektajai pamatprogrammai (1998.-2002. gads) (10). Komisijas Iekšējās revīzijas dienests arī ir konstatējis, ka Sestajai pamatprogrammai (2002.-2006. gads) 2005. gadā veica tikai divas revīzijas, bet 2006. gadā revīziju apjoms vēl joprojām bija nepietiekams, ņemot vērā ar pētniecības projektiem saistītos riska faktorus. |
| --- | --- |

7.27.

ĢD RTD pārvaldītie pētniecības projekti veido vairāk nekā pusi no 2006. gadā vēl nepabeigto līgumu vērtības. Jau agrāk Palāta norādīja uz nepietiekamu ĢD RTD veikto ex post revīziju apjomu Piektajai pamatprogrammai (1998.-2002. gads) (10). Komisijas Iekšējās revīzijas dienests arī ir konstatējis, ka Sestajai pamatprogrammai (2002.-2006. gads) 2005. gadā veica tikai divas revīzijas, bet 2006. gadā revīziju apjoms vēl joprojām bija nepietiekams, ņemot vērā ar pētniecības projektiem saistītos riska faktorus.

| 7.27. | Par šīm problēmām ir ziņots ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos un Komisijas kopsavilkuma pārskatā. Ir jau veikti pasākumi, lai labotu šo situāciju un izvairītos no līdzīgām problēmām nākotnē. |
| --- | --- |

7.27.

Par šīm problēmām ir ziņots ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos un Komisijas kopsavilkuma pārskatā. Ir jau veikti pasākumi, lai labotu šo situāciju un izvairītos no līdzīgām problēmām nākotnē.

Sk. arī Komisijas atbildi uz 7.12. punktu.

| 7.28. | Tāpat kā ar ex ante dokumentārajām pārbaudēm informācijas apmaiņa par ex post pārbaudēm var palielināt to produktivitāti un efektivitāti. Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektorāti, kuri pārvalda pētniecības izdevumus (11), apmainās ar revīziju rezultātiem, lai gan tiem nav rakstisku procedūru. Pārējie revidētie iekšējās nozaru politikas ģenerāldirektorāti (12) sistemātiski neinformēja par pārbaužu rezultātiem citus ģenerāldirektorātus, un tiem nebija izstrādātas procedūras. 2006. gada novembrī Komisija ieviesa revīziju izsekojamības sistēmu, lai būtu iespējams reģistrēt visu Komisijas struktūrvienību veikto revīziju rezultātus vienā centrālā datubāzē, kas ir pieejama visiem ģenerāldirektorātiem. Palāta pārbaudīja, kā pētniecības ģenerāldirektorāti izmanto šo instrumentu, un konstatēja, ka to izmanto tikai ĢD ENTR. |
| --- | --- |

7.28.

Tāpat kā ar ex ante dokumentārajām pārbaudēm informācijas apmaiņa par ex post pārbaudēm var palielināt to produktivitāti un efektivitāti. Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektorāti, kuri pārvalda pētniecības izdevumus (11), apmainās ar revīziju rezultātiem, lai gan tiem nav rakstisku procedūru. Pārējie revidētie iekšējās nozaru politikas ģenerāldirektorāti (12) sistemātiski neinformēja par pārbaužu rezultātiem citus ģenerāldirektorātus, un tiem nebija izstrādātas procedūras. 2006. gada novembrī Komisija ieviesa revīziju izsekojamības sistēmu, lai būtu iespējams reģistrēt visu Komisijas struktūrvienību veikto revīziju rezultātus vienā centrālā datubāzē, kas ir pieejama visiem ģenerāldirektorātiem. Palāta pārbaudīja, kā pētniecības ģenerāldirektorāti izmanto šo instrumentu, un konstatēja, ka to izmanto tikai ĢD ENTR.

| 7.28. | Notiek sistemātiska informācijas apmaiņa par revīzijas rezultātiem starp pētniecības ģenerāldirektorātiem. Principi informācijas apmaiņai par revīzijas rezultātiem ir noteikti kopējā revīzijas stratēģijā attiecībā uz FP6. Šos principus pašlaik turpina izstrādāt īpaša darba grupa. |
| --- | --- |

7.28.

Notiek sistemātiska informācijas apmaiņa par revīzijas rezultātiem starp pētniecības ģenerāldirektorātiem. Principi informācijas apmaiņai par revīzijas rezultātiem ir noteikti kopējā revīzijas stratēģijā attiecībā uz FP6. Šos principus pašlaik turpina izstrādāt īpaša darba grupa.

Lai palielinātu revīziju apjomu, kā paredzēts revīzijas stratēģijā, ir jāīsteno revīzijas rezultāti par sistēmas kļūdām nepārbaudītos projektos ģenerāldirektorātos. Tajā nozīmē ir svarīga sistemātiska un konsekventa informācijas apmaiņa par revīzijas rezultātiem. Pētniecības ģenerāldirektorāti ir piešķīruši tam prioritāti.

Komisijas jaunā revīziju izsekojamības sistēma ļauj saistīt informāciju par revīzijām ar attiecīgā saņēmēja juridiskās personas datni Komisijas uzskaites sistēmā. Pēc tās ieviešanas 2006. gada beigās dati par revīzijām tiks pakāpeniski ievadīti sistēmā, tostarp ar saskarni no esošās ģenerāldirektorātu specifiskās revīziju datubāzes.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

| 7.29. | Rezultāti, ko Palāta guva, pēcpārbaudot jaunākajās ticamības deklarācijās iekļautos galvenos apsvērumus, ir izklāstīti
  7.1. pielikumā
  . Apsvērumi attiecas uz Komisijas veikto ex post revīziju nepietiekamo apjomu un Komisijas kavēšanos veikt maksājumus saņēmējiem, kā arī nepietiekamām Komisijas pārbaudēm par dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām vadošajās iestādēs, kuras pārvalda izglītības un kultūras projektus. |
| --- | --- |

7.29.

Rezultāti, ko Palāta guva, pēcpārbaudot jaunākajās ticamības deklarācijās iekļautos galvenos apsvērumus, ir izklāstīti
  7.1. pielikumā
  . Apsvērumi attiecas uz Komisijas veikto ex post revīziju nepietiekamo apjomu un Komisijas kavēšanos veikt maksājumus saņēmējiem, kā arī nepietiekamām Komisijas pārbaudēm par dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām vadošajās iestādēs, kuras pārvalda izglītības un kultūras projektus.

| 7.29. | Sk. Komisijas atbildes 7.1. pielikumā. |
| --- | --- |

7.29.

Sk. Komisijas atbildes 7.1. pielikumā.

Secinājums

| 7.30. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja būtisku kļūdu līmeni saņēmējiem veiktajos maksājumos. Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami mazina objektīvo risku, ka varētu tikt atlīdzinātas nepamatoti lielas izmaksas. |
| --- | --- |

7.30.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja būtisku kļūdu līmeni saņēmējiem veiktajos maksājumos. Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami mazina objektīvo risku, ka varētu tikt atlīdzinātas nepamatoti lielas izmaksas.

| 7.30. | Komisija turpina uzlabot savas kontroles sistēmas saistībā ar rīcības plānu par integrētu kontroles sistēmu. Ir ieviesta daudzgadu pieeja, lai mazinātu risku, ka varētu tikt atlīdzinātas nepamatoti lielas izmaksas, tostarp ievērojami palielināts ex post revīziju skaits (sk. atbildi uz 7.12. punktu). |
| --- | --- |

7.30.

Komisija turpina uzlabot savas kontroles sistēmas saistībā ar rīcības plānu par integrētu kontroles sistēmu. Ir ieviesta daudzgadu pieeja, lai mazinātu risku, ka varētu tikt atlīdzinātas nepamatoti lielas izmaksas, tostarp ievērojami palielināts ex post revīziju skaits (sk. atbildi uz 7.12. punktu).

| 7.31. | Iekšējās nozaru politikas finanšu pārvaldības uzlabošana ir visnotaļ izaicinošs uzdevums. No vienas puses, sistēmā jānodrošina pasākumi, kas pietiekami aizsargātu Kopienas finansiālās intereses un nodrošinātu līdzekļu izlietojumu paredzētajiem mērķiem, bet, no otras puses, finanšu kontroles pasākumiem jābūt proporcionāliem un reālistiskiem. Pašlaik sistēma vēl nav “caurskatāma, pamatīga un viegli administrējama” (13). |
| --- | --- |

7.31.

Iekšējās nozaru politikas finanšu pārvaldības uzlabošana ir visnotaļ izaicinošs uzdevums. No vienas puses, sistēmā jānodrošina pasākumi, kas pietiekami aizsargātu Kopienas finansiālās intereses un nodrošinātu līdzekļu izlietojumu paredzētajiem mērķiem, bet, no otras puses, finanšu kontroles pasākumiem jābūt proporcionāliem un reālistiskiem. Pašlaik sistēma vēl nav “caurskatāma, pamatīga un viegli administrējama” (13).

| 7.31. | Komisija piekrīt Palātas izvērtējumam, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi iekšējās nozaru politikas finanšu pārvaldībā. Komisijas kopējā ex post revīzijas stratēģija pētniecības jomā ir paredzēta, lai nodrošinātu “atlikušo” (nekonstatēto) kļūdu samazināšanu līdz pieņemamam līmenim. |
| --- | --- |

7.31.

Komisija piekrīt Palātas izvērtējumam, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi iekšējās nozaru politikas finanšu pārvaldībā. Komisijas kopējā ex post revīzijas stratēģija pētniecības jomā ir paredzēta, lai nodrošinātu “atlikušo” (nekonstatēto) kļūdu samazināšanu līdz pieņemamam līmenim.

Ieteikumi

| 7.32. | Pašlaik lielāko daļu iekšējās nozaru politikas izdevumu atvēl saņēmēju deklarēto izmaksu atlīdzināšanai, prasot pamatot projektiem vai pasākumiem atvēlēto laiku. Lai šāda sistēma darbotos efektīvi, Komisijai jāveic šādi pasākumi: |
| --- | --- |

7.32.

Pašlaik lielāko daļu iekšējās nozaru politikas izdevumu atvēl saņēmēju deklarēto izmaksu atlīdzināšanai, prasot pamatot projektiem vai pasākumiem atvēlēto laiku. Lai šāda sistēma darbotos efektīvi, Komisijai jāveic šādi pasākumi:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | jāvienkāršo un jāprecizē noteikumi saņēmējiem izmaksu aprēķināšanai un iesniegšanai (sk. 7.8.-7.11. punktu); |
| --- | --- |

—

jāvienkāršo un jāprecizē noteikumi saņēmējiem izmaksu aprēķināšanai un iesniegšanai (sk. 7.8.-7.11. punktu);

| — | FP7 noteikumi par līdzdalību un parauga dotācijas vienošanās, kuru Komisija pieņēmusi 2007. gada 10. aprīlī, ir svarīgs vienkāršojums salīdzinājumā ar iepriekšējām pamatprogrammām. “Saņēmēju rokasgrāmata”, tostarp jo īpaši “Rokasgrāmata par finanšu jautājumiem”, kā arī ziņojumu sagatavošanas vadlīnijas ir paredzētas, lai veicinātu saņēmēju labāku izpratni par noteikumiem.
  Mehānisms, kas ieviests saņēmējiem, kuri piedalās daudzos projektos, to vidējo personāla izdevumu un netiešo izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante apliecinājumam ir paredzēts, lai palielinātu to izmaksu prasību uzticamību un precizitāti, un tas ir nozīmīgs solis vienkāršošanas virzienā. Turklāt tas palielina juridisko noteiktību saņēmējiem un Komisijai un samazina risku saistībā ar šo nozīmīgo kļūdu avotu. |
| --- | --- |

—

FP7 noteikumi par līdzdalību un parauga dotācijas vienošanās, kuru Komisija pieņēmusi 2007. gada 10. aprīlī, ir svarīgs vienkāršojums salīdzinājumā ar iepriekšējām pamatprogrammām. “Saņēmēju rokasgrāmata”, tostarp jo īpaši “Rokasgrāmata par finanšu jautājumiem”, kā arī ziņojumu sagatavošanas vadlīnijas ir paredzētas, lai veicinātu saņēmēju labāku izpratni par noteikumiem.

Mehānisms, kas ieviests saņēmējiem, kuri piedalās daudzos projektos, to vidējo personāla izdevumu un netiešo izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante apliecinājumam ir paredzēts, lai palielinātu to izmaksu prasību uzticamību un precizitāti, un tas ir nozīmīgs solis vienkāršošanas virzienā. Turklāt tas palielina juridisko noteiktību saņēmējiem un Komisijai un samazina risku saistībā ar šo nozīmīgo kļūdu avotu.

| — | jāsniedz norādījumi revidentiem, kas sagatavo revīzijas apliecinājumus, par izdevumu atbilstīguma kritērijiem un grāmatvedības prasībām saistībā ar ES dotācijām, ierosinot obligātu paraugu revīzijas apliecinājumam un precizējot revīzijas uzdevumu (sk. 7.14.-7.17. punktu), |
| --- | --- |

—

jāsniedz norādījumi revidentiem, kas sagatavo revīzijas apliecinājumus, par izdevumu atbilstīguma kritērijiem un grāmatvedības prasībām saistībā ar ES dotācijām, ierosinot obligātu paraugu revīzijas apliecinājumam un precizējot revīzijas uzdevumu (sk. 7.14.-7.17. punktu),

| — | Komisija veido tīmekļa vietni, kas veltīta ex post revīzijām, lai sniegtu viegli pieejamu informāciju un norādījumus par izmaksu atbilstīguma un apliecinājuma jautājumiem.
  Attiecībā uz FP7 Komisija ir izstrādājusi revīzijas apliecinājumu, pamatojoties uz “saskaņotām procedūrām”. Tas nosaka, ka apliecinājumu sagatavojošajiem revidentiem ir jāveic procedūru obligāts kopums un jāsniedz obligāta formāta pārskats. |
| --- | --- |

—

Komisija veido tīmekļa vietni, kas veltīta ex post revīzijām, lai sniegtu viegli pieejamu informāciju un norādījumus par izmaksu atbilstīguma un apliecinājuma jautājumiem.

Attiecībā uz FP7 Komisija ir izstrādājusi revīzijas apliecinājumu, pamatojoties uz “saskaņotām procedūrām”. Tas nosaka, ka apliecinājumu sagatavojošajiem revidentiem ir jāveic procedūru obligāts kopums un jāsniedz obligāta formāta pārskats.

| — | jāizvērš izmaksu deklarāciju dokumentārās pārbaudes, labāk uzraugot kļūdas un biežāk ziņojot par pārbaužu rezultātiem (sk. 7.18.-7.23. punktu), |
| --- | --- |

—

jāizvērš izmaksu deklarāciju dokumentārās pārbaudes, labāk uzraugot kļūdas un biežāk ziņojot par pārbaužu rezultātiem (sk. 7.18.-7.23. punktu),

| — | Komisija pastāvīgi pārskata un atjaunina kontrollapas, lai uzlabotu ex ante dokumentāro pārbaužu kvalitāti. Tiks veikti turpmāki pasākumi, lai biežāk ziņotu par pārbaužu rezultātiem, atbilstīgi izmaksu/ieguvumu apsvērumiem. |
| --- | --- |

—

Komisija pastāvīgi pārskata un atjaunina kontrollapas, lai uzlabotu ex ante dokumentāro pārbaužu kvalitāti. Tiks veikti turpmāki pasākumi, lai biežāk ziņotu par pārbaužu rezultātiem, atbilstīgi izmaksu/ieguvumu apsvērumiem.

| — | jāveic pietiekams skaits ex post revīziju, lai risinātu riska faktoru jautājumus saistībā ar izdevumu likumību un pareizību un nodrošinātu labāku iekšējo komunikāciju par revīziju rezultātiem (sk. 7.24.-7.28. punktu), |
| --- | --- |

—

jāveic pietiekams skaits ex post revīziju, lai risinātu riska faktoru jautājumus saistībā ar izdevumu likumību un pareizību un nodrošinātu labāku iekšējo komunikāciju par revīziju rezultātiem (sk. 7.24.-7.28. punktu),

| — | Komisija palielina ex post revīziju skaitu, tostarp ieviešot kopēju revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6, kā aprakstīts atbildē uz 7.12. punktu. Tiek ieviesta arī jauna, integrēta IT sistēma, kas palīdzēs nodrošināt labāku komunikāciju par revīziju rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Komisija palielina ex post revīziju skaitu, tostarp ieviešot kopēju revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6, kā aprakstīts atbildē uz 7.12. punktu. Tiek ieviesta arī jauna, integrēta IT sistēma, kas palīdzēs nodrošināt labāku komunikāciju par revīziju rezultātiem.

| — | jāievēro Finanšu regulā noteiktie termiņi maksājumu veikšanai (sk. 7.29. punktu un
  7.1. pielikumu
  ), |
| --- | --- |

—

jāievēro Finanšu regulā noteiktie termiņi maksājumu veikšanai (sk. 7.29. punktu un
  7.1. pielikumu
  ),

| — | Komisija turpina centienus mazināt nokavētu maksājumu problēmu; sk. 7.1. pielikumu. |
| --- | --- |

—

Komisija turpina centienus mazināt nokavētu maksājumu problēmu; sk. 7.1. pielikumu.

| — | jāveic pēcpārbaudes revīzijām saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmām dalībvalstu aģentūrās, kuras pārvalda izglītības un kultūras projektus, kā arī jānodrošina, ka tiek veiktas pietiekamas pārbaudes uz vietas (sk. 7.29. punktu un
  7.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

—

jāveic pēcpārbaudes revīzijām saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmām dalībvalstu aģentūrās, kuras pārvalda izglītības un kultūras projektus, kā arī jānodrošina, ka tiek veiktas pietiekamas pārbaudes uz vietas (sk. 7.29. punktu un
  7.1. pielikumu
  ).

| — | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (ĢD EAC) ievieš uzlabotu sistēmu pēc jaunās paaudzes programmu pieņemšanas izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. Programmas nodrošina visaptverošu pārbaužu un kontroļu kopumu par procedūru un iekšējās kontroles mehānismu ievērošanu, lai nodrošinātu un apstiprinātu darījumu pareizību un likumību un darbību atbilstīgumu. |
| --- | --- |

—

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (ĢD EAC) ievieš uzlabotu sistēmu pēc jaunās paaudzes programmu pieņemšanas izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. Programmas nodrošina visaptverošu pārbaužu un kontroļu kopumu par procedūru un iekšējās kontroles mehānismu ievērošanu, lai nodrošinātu un apstiprinātu darījumu pareizību un likumību un darbību atbilstīgumu.

| 7.33. | Palāta atkārto ieteikumu par to, ka jāturpina vienkāršot šo programmu noteikumi un, ja iespējams, plašāk jāizmanto finansēšanas iespējas, veicot vienreizējus maksājumus, kā arī jāpārriet uz finansēšanas sistēmu, kas atkarīga no rezultātiem (14). |
| --- | --- |

7.33.

Palāta atkārto ieteikumu par to, ka jāturpina vienkāršot šo programmu noteikumi un, ja iespējams, plašāk jāizmanto finansēšanas iespējas, veicot vienreizējus maksājumus, kā arī jāpārriet uz finansēšanas sistēmu, kas atkarīga no rezultātiem (14).

| 7.33. | Turpmāka vienkāršošana spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros ir viena no Komisijas prioritātēm. |
| --- | --- |

7.33.

Turpmāka vienkāršošana spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros ir viena no Komisijas prioritātēm.

Attiecībā uz izmaksu atlīdzināšanas noteikumu vienkāršošanu un jo īpaši vienreizēju maksājumu izmantošanu Komisija 2007. gada 4. jūnijā pieņēma vienreizēju maksājumu izmantošanu starptautiskās sadarbības partnervalstīm dotāciju nolīgumos par netiešām darbībām, kas noslēgti FP7 ietvaros.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 7.34. | Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.-2004. gadā. |
| --- | --- |

7.34.

Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.-2004. gadā.

(1)  Dažu programmu, piemēram, Eiropas Bēgļu fonda un Šengenas programmas, pārvaldība ir dalīta ar dalībvalstīm; Komisija deleģē valsts aģentūrām daļu no Socrates, Leonardo un Jauniešu programmām (aptuveni 70 % Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta budžeta).

---

(2)  32 maksājumi par Sesto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, 5 maksājumi Galileo kopuzņēmumam, 4 maksājumi Eiropas tīklam (transports), 4 maksājumi Socrates, 13 maksājumi citiem.

(3)  17 maksājumi par Piekto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, 28 maksājumi Sestajai pamatprogrammai pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, 2 maksājumi Eiropas transporta tīklam (TEN-Transport), 1 maksājums eTEN, 4 maksājumi LIFE, 2 maksājumi Leonardo, 2 maksājumi Socrates, 1 maksājums MEDIA, 35 maksājumi citiem (piemēram, maksājumi darbiniekiem un ekspertiem).

(4)  Atzinuma Nr. 2/2004 50.-53. punkts.

(5)  180. pants Īstenošanas kārtībā Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

(6)  Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.15.-7.17. punkts.

(7)  Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.19.-7.20. punkts.

(8)  Tostarp Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra.

(9)  Neietverot Eiropas tīklu (transports) projektus.

(10)  Pārskata par 2004. finanšu gadu 6.20. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.20. punkts.

(11)  Pētniecība; Enerģētika un transports; Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi; Uzņēmējdarbība un rūpniecība.

(12)  Tiesiskums, brīvība un drošība; Vide; Izglītība un kultūra; Veselība un patērētāju aizsardzība.

(13)  Atzinuma Nr. 1/2006 94. punkts.

(14)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.8. un 7.29. punktu un Atzinuma Nr. 1/2006 58.-61. punktu.

7.1. PIELIKUMS

Ticamības deklarācijā ietverto galveno apsvērumu pēcpārbaude

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Komisijas
  ex post
  revīziju nepietiekamais apjoms |
| Komisija joprojām nesasniedz savu revīziju mērķi, nepārbaudot 10 % līgumslēdzēju (saņēmēju) attiecībā uz Piekto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Palāta konstatēja nepamatotus termiņu kavējumus revīziju pabeigšanā, turpmākā ziņošanā Komisijai par konstatējumiem un Komisijas veikto piedziņas procedūru uzsākšanā.
  Komisija vēl nav noteikusi konkrētu revīzijas mērķi Sestajai pamatprogrammai.
  (Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.27.–6.33. punkts un 6.1. pielikums; Pārskata par 2004. finanšu gadu 6.18.–6.24. punkts un 6.1. pielikums; Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.18.–7.23. punkts). | Komisija ir izstrādājusi specifisku revīzijas stratēģiju Sestajai pamatprogrammai, pamatojoties uz detalizētu saņēmēju kopas analīzi. Komisija attiecinās sistēmiskos konstatējumus uz visiem nozīmīgāko saņēmēju līgumiem. | Komisijai jānodrošina pietiekams pārbaužu apjoms, pamatojoties uz saskanīgu stratēģiju, kas ietver lielākos saņēmējus un uz riska pamata atlasītus citus saņēmējus.
  Sestās pamatprogrammas kopējā revīzijas stratēģija, kuru īsteno Komisija, ir labs pamats Palātas konstatēto problēmu risināšanai. | Komisija ņem vērā, ka Palāta uzskata kopējo revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6 par stabilu pamatu konstatēto problēmu risināšanai.


  Komisija ir nolēmusi arī būtiski pastiprināt ex post revīzijas funkcijas. Pasākumi palielinās revīziju apjomu.

  Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts pārskata savu revīzijas stratēģiju, tādējādi pienācīgi ņemot vērā Palātas ieteikumus. |
| 2.   Komisija turpina veikt maksājumus novēloti |
| Nozīmīgā daļā gadījumu par iekšējo nozaru politiku atbildīgie ģenerāldirektorāti, kurus pārbaudīja Palāta (ĢD RTD, ĢD INFSO, ĢD TREN un ĢD ENTR), ir nepamatoti novēloti veikuši maksājumus saņēmējiem, tādējādi neievērojot Finanšu regulā noteiktos izdevumu operāciju termiņus. Palāta konstatēja, ka ĢD EAC nav ticamas pārvaldības informācijas par novēlotajiem maksājumiem.
  2005. gadā 11 no 69 (jeb 16 %) Palātas pārbaudītajiem iekšējās nozaru politikas maksājumiem bija veikti novēloti. 2006. gadā Palāta konstatēja novēlotus maksājumus 21 no 113 gadījumiem, t. i., 18,6 %.
  (Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.22. punkts; Pārskata par 2004. finanšu gadu 6.27. punkts; Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.10. punkts). | ĢD RTD ir saskaņojis maksāšanas termiņu uzskaites metodi un pārskatījis ziņošanas shēmu. Ģenerāldirektorāts ir pieņēmis īpašu rīcības plānu tādai komplicētai jomai kā maksājumi ekspertiem.
  ĢD INFSO ir uzlabojis pārvaldības informāciju par novēlotiem maksājumiem un ir ieviesis regulārus mācību kursus, lai samazinātu maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku.
  ĢD TREN ir ieviesis maksājumu termiņu sistemātisku pārskatīšanu, uzlabojis kavējumu uzraudzību un palielinājis iekšējo komunikāciju par novēlotiem maksājumiem.
  Tagad ĢD ENTR cieši uzrauga maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku un ir ieviesis informētību veicinošus pasākumus, kurus īsteno finanšu struktūrvienības.
  ĢD EAC gaida jaunas grāmatvedības sistēmas ieviešanu, lai uzsāktu novēloto maksājumu uzraudzību. | Ģenerāldirektorātiem jāturpina īstenot 2006. gadā uzsāktās iniciatīvas, lai risinātu problēmu saistībā ar novēlotiem maksājumiem. Pieredzes apmaiņa ģenerāldirektorātiem palīdzētu noteikt kopējos problēmjautājumus un izstrādāt produktīvākus un efektīvākus kontroles mehānismus. | Komisija turpina centienus mazināt nokavētu maksājumu problēmu. Ģenerāldirektorāti pakāpeniski ievieš visaptverošus vadības pārskatus, lai uzlabotu maksājumu termiņu pārraudzību. Tiek izstrādāti un ieviesti darbības rādītāji. |
| 3.   Komisija nepietiekami pārbauda valsts vadošo iestāžu (aģentūru) pārvaldības un kontroles sistēmas attiecībā uz projektiem izglītības un kultūras jomā |
| Komisija nav ievērojusi Finanšu regulas prasību pārbaudīt nacionālo aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmas pirms tām uzticēt Kopienas darbību īstenošanu.
  Komisijas veiktās sistēmu revīzijas neietvēra projektu pārbaudes uz vietas, tādējādi mazinot ticamību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijas ziņojumiem bija vairāki trūkumi, piemēram, konstatējumu svarīgums nebija piemērots vai konsekventi definēts, kā arī netika veikti piemēroti pasākumi, lai novērstu konstatētās nepilnības.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.24.–7.27. punkts). | ĢD EAC turpināja savu sistēmu revīziju programmu 2006. gadā, un līdz 2007. gada martam bija pabeigtas 96 no 99 plānotajām revīzijām.
  Nolīgtā ārējā revidenta uzdevumu saraksts ir paplašināts, iekļaujot pārbaudes uz vietas. Šādas pārbaudes eksperimentālā kārtā ir sāktas Leonardo da Vinci profesionālās izglītības mācību programmai, bet 2006. gada beigās bija tikai nelieli panākumi.
  Vienprātības nolūkos revīzijas ziņojumu saturs ir pārrunāts ar revidentu. | ĢD EAC jāievieš sistemātiskas revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes un jāsagatavo revīzijas rezultātu pārskats, tostarp skaidri jānorāda kļūdu līmenis, kas ietekmē projektus. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts līdz 2007. gada jūnijam ir pabeidzis visas sistēmu revīzijas, izņemot vienu; nav notikusi tikai viena ziņojuma galīgā pieņemšana. Secinājumi ir izdarīti un ņemti vērā pirms līgumu slēgšanas ar valstu aģentūrām (VA) par jaunajām programmām. Tiek gatavotas vairākas pēcpārbaudes revīzijas, un tās tiks veiktas 2007. gada laikā.


  Attiecībā uz jauno programmu īstenošanu Finanšu regulas prasības tiek ievērotas ar Komisijas analīzi un apstiprinājumu par ex ante ticamības deklarācijām, ko valstu iestādes izdod, pirms Komisija stājas līgumattiecībās ar valstu aģentūrām. Attiecīgā gadījumā analīzē ņem vērā revīzijas konstatējumus. Valstu iestādes izdos arī ikgadējas ex post ticamības deklarācijas par līdzekļu izlietojumu iepriekšējā gada laikā. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

Komisijas
  ex post
  revīziju nepietiekamais apjoms

Komisija joprojām nesasniedz savu revīziju mērķi, nepārbaudot 10 % līgumslēdzēju (saņēmēju) attiecībā uz Piekto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Palāta konstatēja nepamatotus termiņu kavējumus revīziju pabeigšanā, turpmākā ziņošanā Komisijai par konstatējumiem un Komisijas veikto piedziņas procedūru uzsākšanā.

Komisija vēl nav noteikusi konkrētu revīzijas mērķi Sestajai pamatprogrammai.

(Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.27.–6.33. punkts un 6.1. pielikums; Pārskata par 2004. finanšu gadu 6.18.–6.24. punkts un 6.1. pielikums; Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.18.–7.23. punkts).

Komisija ir izstrādājusi specifisku revīzijas stratēģiju Sestajai pamatprogrammai, pamatojoties uz detalizētu saņēmēju kopas analīzi. Komisija attiecinās sistēmiskos konstatējumus uz visiem nozīmīgāko saņēmēju līgumiem.

Komisijai jānodrošina pietiekams pārbaužu apjoms, pamatojoties uz saskanīgu stratēģiju, kas ietver lielākos saņēmējus un uz riska pamata atlasītus citus saņēmējus.

Sestās pamatprogrammas kopējā revīzijas stratēģija, kuru īsteno Komisija, ir labs pamats Palātas konstatēto problēmu risināšanai.

Komisija ņem vērā, ka Palāta uzskata kopējo revīzijas stratēģiju attiecībā uz FP6 par stabilu pamatu konstatēto problēmu risināšanai.

Komisija ir nolēmusi arī būtiski pastiprināt ex post revīzijas funkcijas. Pasākumi palielinās revīziju apjomu.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts pārskata savu revīzijas stratēģiju, tādējādi pienācīgi ņemot vērā Palātas ieteikumus.

Komisija turpina veikt maksājumus novēloti

Nozīmīgā daļā gadījumu par iekšējo nozaru politiku atbildīgie ģenerāldirektorāti, kurus pārbaudīja Palāta (ĢD RTD, ĢD INFSO, ĢD TREN un ĢD ENTR), ir nepamatoti novēloti veikuši maksājumus saņēmējiem, tādējādi neievērojot Finanšu regulā noteiktos izdevumu operāciju termiņus. Palāta konstatēja, ka ĢD EAC nav ticamas pārvaldības informācijas par novēlotajiem maksājumiem.

2005. gadā 11 no 69 (jeb 16 %) Palātas pārbaudītajiem iekšējās nozaru politikas maksājumiem bija veikti novēloti. 2006. gadā Palāta konstatēja novēlotus maksājumus 21 no 113 gadījumiem, t. i., 18,6 %.

(Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.22. punkts; Pārskata par 2004. finanšu gadu 6.27. punkts; Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.10. punkts).

ĢD RTD ir saskaņojis maksāšanas termiņu uzskaites metodi un pārskatījis ziņošanas shēmu. Ģenerāldirektorāts ir pieņēmis īpašu rīcības plānu tādai komplicētai jomai kā maksājumi ekspertiem.

ĢD INFSO ir uzlabojis pārvaldības informāciju par novēlotiem maksājumiem un ir ieviesis regulārus mācību kursus, lai samazinātu maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku.

ĢD TREN ir ieviesis maksājumu termiņu sistemātisku pārskatīšanu, uzlabojis kavējumu uzraudzību un palielinājis iekšējo komunikāciju par novēlotiem maksājumiem.

Tagad ĢD ENTR cieši uzrauga maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku un ir ieviesis informētību veicinošus pasākumus, kurus īsteno finanšu struktūrvienības.

ĢD EAC gaida jaunas grāmatvedības sistēmas ieviešanu, lai uzsāktu novēloto maksājumu uzraudzību.

Ģenerāldirektorātiem jāturpina īstenot 2006. gadā uzsāktās iniciatīvas, lai risinātu problēmu saistībā ar novēlotiem maksājumiem. Pieredzes apmaiņa ģenerāldirektorātiem palīdzētu noteikt kopējos problēmjautājumus un izstrādāt produktīvākus un efektīvākus kontroles mehānismus.

Komisija turpina centienus mazināt nokavētu maksājumu problēmu. Ģenerāldirektorāti pakāpeniski ievieš visaptverošus vadības pārskatus, lai uzlabotu maksājumu termiņu pārraudzību. Tiek izstrādāti un ieviesti darbības rādītāji.

Komisija nepietiekami pārbauda valsts vadošo iestāžu (aģentūru) pārvaldības un kontroles sistēmas attiecībā uz projektiem izglītības un kultūras jomā

Komisija nav ievērojusi Finanšu regulas prasību pārbaudīt nacionālo aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmas pirms tām uzticēt Kopienas darbību īstenošanu.

Komisijas veiktās sistēmu revīzijas neietvēra projektu pārbaudes uz vietas, tādējādi mazinot ticamību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijas ziņojumiem bija vairāki trūkumi, piemēram, konstatējumu svarīgums nebija piemērots vai konsekventi definēts, kā arī netika veikti piemēroti pasākumi, lai novērstu konstatētās nepilnības.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 7.24.–7.27. punkts).

ĢD EAC turpināja savu sistēmu revīziju programmu 2006. gadā, un līdz 2007. gada martam bija pabeigtas 96 no 99 plānotajām revīzijām.

Nolīgtā ārējā revidenta uzdevumu saraksts ir paplašināts, iekļaujot pārbaudes uz vietas. Šādas pārbaudes eksperimentālā kārtā ir sāktas Leonardo da Vinci profesionālās izglītības mācību programmai, bet 2006. gada beigās bija tikai nelieli panākumi.

Vienprātības nolūkos revīzijas ziņojumu saturs ir pārrunāts ar revidentu.

ĢD EAC jāievieš sistemātiskas revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes un jāsagatavo revīzijas rezultātu pārskats, tostarp skaidri jānorāda kļūdu līmenis, kas ietekmē projektus.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts līdz 2007. gada jūnijam ir pabeidzis visas sistēmu revīzijas, izņemot vienu; nav notikusi tikai viena ziņojuma galīgā pieņemšana. Secinājumi ir izdarīti un ņemti vērā pirms līgumu slēgšanas ar valstu aģentūrām (VA) par jaunajām programmām. Tiek gatavotas vairākas pēcpārbaudes revīzijas, un tās tiks veiktas 2007. gada laikā.

Attiecībā uz jauno programmu īstenošanu Finanšu regulas prasības tiek ievērotas ar Komisijas analīzi un apstiprinājumu par ex ante ticamības deklarācijām, ko valstu iestādes izdod, pirms Komisija stājas līgumattiecībās ar valstu aģentūrām. Attiecīgā gadījumā analīzē ņem vērā revīzijas konstatējumus. Valstu iestādes izdos arī ikgadējas ex post ticamības deklarācijas par līdzekļu izlietojumu iepriekšējā gada laikā.

7.2. PIELIKUMS

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Vadlīniju piemērotība | Pārbaužu piemērotība | Rezultātu uzraudzība | Informācijas sniegšana par rezultātiem |
| Izmaksu deklarāciju revīziju apliecinājumi | | | | | |
| Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentārās pārbaudes | | | | | |
| Komisijas veiktā ex post finanšu revīzija | | | | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Vadlīniju piemērotība

Pārbaužu piemērotība

Rezultātu uzraudzība

Informācijas sniegšana par rezultātiem

Izmaksu deklarāciju revīziju apliecinājumi

Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentārās pārbaudes

Komisijas veiktā ex post finanšu revīzija

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |
| N/A | Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

N/A

Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē

8. NODAĻA

Ārējās darbības

SATURS

| 8.1.–8.2. | Ievads |
| --- | --- |

8.1.–8.2.

| 8.3.–8.33. | Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

8.3.–8.33.

| 8.3. | Revīzijas tvērums |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4.–8.6. | Ārējo darbību izdevumu īpašās iezīmes |
| --- | --- |

8.4.–8.6.

| 8.7.–8.11. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

8.7.–8.11.

| 8.7.–8.10. | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7.–8.10.

| 8.11. | ĢD ECHO |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12.–8.30. | Pārraudzības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

8.12.–8.30.

| 8.12.–8.20. | Kontroles stratēģijas komponenti |
| --- | --- |

8.12.–8.20.

| 8.21.–8.25. | Rezultātu izmantošana |
| --- | --- |

8.21.–8.25.

| 8.26.–8.28. | Kontroles stratēģijas saskaņošana |
| --- | --- |

8.26.–8.28.

| 8.29.–8.30. | Iekšējā revīzija |
| --- | --- |

8.29.–8.30.

| 8.31.–8.33. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

8.31.–8.33.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no vispārējā budžeta (1). Galvenās jomas ir pārtikas palīdzība/pārtikas drošums, humānā palīdzība, NVO līdzfinansējums un attiecības ar Āziju, Latīņameriku, Neatkarīgo Valstu Sadraudzību, Rietumbalkānu valstīm, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts un Attīstības ģenerāldirektorāts izstrādā sadarbības politiku attīstībai, valstu/reģionu stratēģijas un daudzgadu plānus, bet EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) tos īsteno. Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG) gan izstrādā politiku un stratēģiju, gan īsteno tās. ĢD ECHO atbild par humāno palīdzību, bet ĢD ELARG – par CARDS
   (2). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no vispārējā budžeta (1). Galvenās jomas ir pārtikas palīdzība/pārtikas drošums, humānā palīdzība, NVO līdzfinansējums un attiecības ar Āziju, Latīņameriku, Neatkarīgo Valstu Sadraudzību, Rietumbalkānu valstīm, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts un Attīstības ģenerāldirektorāts izstrādā sadarbības politiku attīstībai, valstu/reģionu stratēģijas un daudzgadu plānus, bet EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) tos īsteno. Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG) gan izstrādā politiku un stratēģiju, gan īsteno tās. ĢD ECHO atbild par humāno palīdzību, bet ĢD ELARG – par CARDS
   (2).

8.2.

| 8.2. | Finanšu plāna 4. pozīcijas “Ārējās darbības” līdzekļu izlietojums 2006. gadā ir parādīts
  I pielikuma III
  un
  IV diagrammā
  (saistības: 5 867 miljoni EUR; maksājumi: 5 186 miljoni EUR). |
| --- | --- |

Finanšu plāna 4. pozīcijas “Ārējās darbības” līdzekļu izlietojums 2006. gadā ir parādīts
  I pielikuma III
  un
  IV diagrammā
  (saistības: 5 867 miljoni EUR; maksājumi: 5 186 miljoni EUR).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 8.3. | Īpašā izvērtējuma mērķis bija dot slēdzienu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām. Revīzijas gaitā tika vērtētas tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās. Komisijas centrālo dienestu veiktie darījumi, kas galvenokārt attiecas uz tiešu budžeta atbalstu un daudzreģionu projektiem, nebija iekļauti Palātas revīzijas paraugā. Revīzijā vērtēja sistēmu, saskaņā ar kuru ārējās revīzijas Komisijas vārdā ir veikušas privātas revidentu komercsabiedrības, jo šādas revīzijas ir svarīgas, lai Komisija gūtu pārliecību par izdevumiem projektu līmenī. |
| --- | --- |

8.3.

Īpašā izvērtējuma mērķis bija dot slēdzienu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām. Revīzijas gaitā tika vērtētas tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās. Komisijas centrālo dienestu veiktie darījumi, kas galvenokārt attiecas uz tiešu budžeta atbalstu un daudzreģionu projektiem, nebija iekļauti Palātas revīzijas paraugā. Revīzijā vērtēja sistēmu, saskaņā ar kuru ārējās revīzijas Komisijas vārdā ir veikušas privātas revidentu komercsabiedrības, jo šādas revīzijas ir svarīgas, lai Komisija gūtu pārliecību par izdevumiem projektu līmenī.

Ārējo darbību izdevumu īpašās iezīmes

| 8.4. | Lielāko daļu (aptuveni 80 %) ārējo darbību izdevumu pārvalda Komisijas delegācijas attiecīgajās trešās valstīs. Vairums to maksājumu ir avansa maksājumi organizācijām, kas īsteno attīstības projektus (piemēram, starptautiskas organizācijas, valsts iestādes vai NVO). |
| --- | --- |

8.4.

Lielāko daļu (aptuveni 80 %) ārējo darbību izdevumu pārvalda Komisijas delegācijas attiecīgajās trešās valstīs. Vairums to maksājumu ir avansa maksājumi organizācijām, kas īsteno attīstības projektus (piemēram, starptautiskas organizācijas, valsts iestādes vai NVO).

| 8.4. | Galīgos maksājumus, tostarp avansa maksājumu noskaidrošanu, parasti veic pēc projektu pabeigšanas un Komisijas veiktas to nobeiguma ziņojumu apstiprināšanas. |
| --- | --- |

8.4.

Galīgos maksājumus, tostarp avansa maksājumu noskaidrošanu, parasti veic pēc projektu pabeigšanas un Komisijas veiktas to nobeiguma ziņojumu apstiprināšanas.

| 8.5. | Projekti, kas saņem atbalstu, atrodas vairāk nekā 150 valstīs, un projektu īstenotājas organizācijas krietni atšķiras gan pēc to lieluma, gan administratīvās kapacitātes. Projektu līmenī ir liels skaits individuālo maksājumu, kuriem piemēro kompleksus noteikumus, jo īpaši saistībā ar iepirkumu konkursiem un piegāžu izcelsmi. |
| --- | --- |

8.5.

Projekti, kas saņem atbalstu, atrodas vairāk nekā 150 valstīs, un projektu īstenotājas organizācijas krietni atšķiras gan pēc to lieluma, gan administratīvās kapacitātes. Projektu līmenī ir liels skaits individuālo maksājumu, kuriem piemēro kompleksus noteikumus, jo īpaši saistībā ar iepirkumu konkursiem un piegāžu izcelsmi.

8.6.

| 8.6. | Lielākais risks attiecībā uz likumību un pareizību ir tāds, ka projektu pieprasījumos var būt iekļauti neatbilstīgi izdevumi un ka, iespējams, tie nav konstatēti. |
| --- | --- |

Lielākais risks attiecībā uz likumību un pareizību ir tāds, ka projektu pieprasījumos var būt iekļauti neatbilstīgi izdevumi un ka, iespējams, tie nav konstatēti.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

EuropeAid

Delegāciju līmenī pārbaudītie darījumi

| 8.7. | Palāta apmeklēja trīs Komisijas delegācijas (Ķīnā, Jordānijā un Gvatemalā), lai novērtētu to pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī pārbaudītu vairākus darījumus, kuros EuropeAid sadarbības birojs bija deleģētais kredītrīkotājs. |
| --- | --- |

8.7.

Palāta apmeklēja trīs Komisijas delegācijas (Ķīnā, Jordānijā un Gvatemalā), lai novērtētu to pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī pārbaudītu vairākus darījumus, kuros EuropeAid sadarbības birojs bija deleģētais kredītrīkotājs.

8.8.

| 8.8. | Palāta pārbaudīja revīzijas paraugu, kurš ietvēra trīs delegāciju 20 maksājumus (kopsummā par 17 miljoniem EUR) un septiņus konkursus (kopsummā par 11 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot maksājumiem un līdzekļu atmaksāšanai uz vietas apmeklētajiem projektiem (sk. 8.9. punktu), un lielu summu darījumiem. Šajos darījumos Palāta konstatēja zemu kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

Palāta pārbaudīja revīzijas paraugu, kurš ietvēra trīs delegāciju 20 maksājumus (kopsummā par 17 miljoniem EUR) un septiņus konkursus (kopsummā par 11 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot maksājumiem un līdzekļu atmaksāšanai uz vietas apmeklētajiem projektiem (sk. 8.9. punktu), un lielu summu darījumiem. Šajos darījumos Palāta konstatēja zemu kļūdu līmeni.

Īstenotāju organizāciju līmenī pārbaudītie darījumi

| 8.9. | Palāta apmeklēja 11 projektus, ko pārvaldīja īstenotājas organizācijas, un pēc saviem ieskatiem revīzijai atlasīja 132 maksājumus (kopsummā par 6,9 miljoniem EUR) un 20 konkursus (kopsummā par 9,4 miljoniem EUR). Darījumu atlasē tika ietvertas visas galvenās izmaksu kategorijas. |
| --- | --- |

8.9.

Palāta apmeklēja 11 projektus, ko pārvaldīja īstenotājas organizācijas, un pēc saviem ieskatiem revīzijai atlasīja 132 maksājumus (kopsummā par 6,9 miljoniem EUR) un 20 konkursus (kopsummā par 9,4 miljoniem EUR). Darījumu atlasē tika ietvertas visas galvenās izmaksu kategorijas.

8.10.

| 8.10. | Kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka lielākie riska faktori ir saistībā ar noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu projektu līmenī, kur pārbaudei atlasīto starpposma un galīgo maksājumu darījumu paraugā konstatēja būtiski daudz kļūdu: |
| --- | --- |

Kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka lielākie riska faktori ir saistībā ar noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu projektu līmenī, kur pārbaudei atlasīto starpposma un galīgo maksājumu darījumu paraugā konstatēja būtiski daudz kļūdu:

| a) | deviņiem no vienpadsmit uz vietas pārbaudītajiem projektiem Palāta konstatēja, ka līgumu slēgšanas procedūras nebija pienācīgi piemērotas. Noteiktu procedūru neievērošanu, piemēram, raksturo līgumu dalīšana vairākās daļās, lai izvairītos no stingrākām konkursu procedūrām; |
| --- | --- |

a)

deviņiem no vienpadsmit uz vietas pārbaudītajiem projektiem Palāta konstatēja, ka līgumu slēgšanas procedūras nebija pienācīgi piemērotas. Noteiktu procedūru neievērošanu, piemēram, raksturo līgumu dalīšana vairākās daļās, lai izvairītos no stingrākām konkursu procedūrām;

| b) | Palāta konstatēja neatbilstīgus izdevumus trijos no vienpadsmit pārbaudītajos projektiem, piemēram, neatbilstīgu izdevumu kategoriju iekļaušana, budžeta pozīciju pārtērēšana un izdevumi ārpus projektu īstenošanas termiņiem; |
| --- | --- |

b)

Palāta konstatēja neatbilstīgus izdevumus trijos no vienpadsmit pārbaudītajos projektiem, piemēram, neatbilstīgu izdevumu kategoriju iekļaušana, budžeta pozīciju pārtērēšana un izdevumi ārpus projektu īstenošanas termiņiem;

| c) | četriem no vienpadsmit pārbaudītajiem projektiem trūka apliecinošo dokumentu (piemēram, faktūrrēķini, čeki un konta pārskati), lai apstiprinātu vēlreiz pārbaudītos maksājumus. |
| --- | --- |

c)

četriem no vienpadsmit pārbaudītajiem projektiem trūka apliecinošo dokumentu (piemēram, faktūrrēķini, čeki un konta pārskati), lai apstiprinātu vēlreiz pārbaudītos maksājumus.

| 8.10. | Palātas formulētas atsevišķas piezīmes attiecas uz izpildes procesā esošiem līgumiem, par kuriem galīgie maksājumi vēl nav veikti un attiecībā uz kuriem tādējādi, pateicoties Komisijas kontroles sistēmai, būs jāveic korektīvi pasākumi noslēgšanas laikā. |
| --- | --- |

8.10.

Palātas formulētas atsevišķas piezīmes attiecas uz izpildes procesā esošiem līgumiem, par kuriem galīgie maksājumi vēl nav veikti un attiecībā uz kuriem tādējādi, pateicoties Komisijas kontroles sistēmai, būs jāveic korektīvi pasākumi noslēgšanas laikā.

Komisija jo īpaši izmanto obligātas un/vai uz risku analīzi balstītas revīzijas, lai atklātu un koriģētu iespējamās kļūdas īstenotāju organizāciju līmenī pirms un pat pēc galīgajiem maksājumiem. Šīs revīzijas parasti papildina pārskatu pārbaudes procedūras.

ĢD ECHO

| 8.11. | Tika konstatēts, ka ĢD ECHO (Humānās palīdzības ĢD) noteikumi par izdevumu atbilstīgumu un konkursa procedūrām sniedz divdomīgas definīcijas atsevišķiem punktiem, kuras būtu jāpaskaidro sīkāk. Pārbaudot divus īstenotājus partnerus, tika konstatēts, ka tie dažādi piemēroja valūtas kursus un aprēķināja aprīkojuma, piemēram, transporta līdzekļu, nolietojumu, kā arī atšķirīgi uzrādīja par avansiem saņemtos procentus, un tādējādi atbilstīgo izdevumu summas atšķīrās arī citās līdzīgās situācijās. |
| --- | --- |

8.11.

Tika konstatēts, ka ĢD ECHO (Humānās palīdzības ĢD) noteikumi par izdevumu atbilstīgumu un konkursa procedūrām sniedz divdomīgas definīcijas atsevišķiem punktiem, kuras būtu jāpaskaidro sīkāk. Pārbaudot divus īstenotājus partnerus, tika konstatēts, ka tie dažādi piemēroja valūtas kursus un aprēķināja aprīkojuma, piemēram, transporta līdzekļu, nolietojumu, kā arī atšķirīgi uzrādīja par avansiem saņemtos procentus, un tādējādi atbilstīgo izdevumu summas atšķīrās arī citās līdzīgās situācijās.

| 8.11. | Sakarā ar partneru personāla mobilitāti un darbību veidu dažādību Komisija piekrīt, ka īstenotāji partneri, iespējams, ir mainījuši atbilstīguma vai konkursa noteikumu interpretāciju. Atzīstot to, Komisija īstenoja būtiskus centienus, lai skaidrotu dažādu finanšu un līgumu noteikumu interpretāciju, izdodot faktu lapas, un partnerattiecību garā ir apņēmusies regulāri apmācīt partnerus un palielinājusi modrību, lai partneri būtu labāk orientēti. |
| --- | --- |

8.11.

Sakarā ar partneru personāla mobilitāti un darbību veidu dažādību Komisija piekrīt, ka īstenotāji partneri, iespējams, ir mainījuši atbilstīguma vai konkursa noteikumu interpretāciju. Atzīstot to, Komisija īstenoja būtiskus centienus, lai skaidrotu dažādu finanšu un līgumu noteikumu interpretāciju, izdodot faktu lapas, un partnerattiecību garā ir apņēmusies regulāri apmācīt partnerus un palielinājusi modrību, lai partneri būtu labāk orientēti.

Iespējamas dažādas transportlīdzekļu nolietojuma aprēķināšanas metodes, un iepriekšējas finansēšanas maksājumu procentu jēdziens ir skaidrots Finanšu regulas īstenošanas noteikumos un tiks atspoguļots pārskatītajā partnerības pamatnolīgumā starp ĢD ECHO un humānās palīdzības organizācijām.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Kontroles stratēģijas komponenti

| 8.12. | Ņemot vērā ārējā atbalsta izdevumu specifiku (sk. 8.4. un 8.5. punktu), Komisijai ir samērā liels izaicinājums ieviest sistēmas, kas ļautu produktīvi un efektīvi kontrolēt šos tēriņus. Papildus visu maksājumu ex ante pārbaudēm galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas ietver: |
| --- | --- |

8.12.

Ņemot vērā ārējā atbalsta izdevumu specifiku (sk. 8.4. un 8.5. punktu), Komisijai ir samērā liels izaicinājums ieviest sistēmas, kas ļautu produktīvi un efektīvi kontrolēt šos tēriņus. Papildus visu maksājumu ex ante pārbaudēm galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas ietver:

| — | revīzijas, kas iekļauj sistēmu pārbaudes un projektu finanšu pārskatu apliecināšanu, kuru parasti veic profesionālas pieaicinātas revidentu sabiedrības. Ja revīzijas jāveic bieži saskaņā ar projektu finansēšanas nolīgumiem, tad šādas revīzijas parasti pasūta saņēmējs, |
| --- | --- |

—

revīzijas, kas iekļauj sistēmu pārbaudes un projektu finanšu pārskatu apliecināšanu, kuru parasti veic profesionālas pieaicinātas revidentu sabiedrības. Ja revīzijas jāveic bieži saskaņā ar projektu finansēšanas nolīgumiem, tad šādas revīzijas parasti pasūta saņēmējs,

| — | projektu papildu revīzijas, kuras veic Komisija. Šīs revīzijas veic katru gadu atlases veidā, pamatojoties uz riska analīzi, |
| --- | --- |

—

projektu papildu revīzijas, kuras veic Komisija. Šīs revīzijas veic katru gadu atlases veidā, pamatojoties uz riska analīzi,

| — | dokumentu ex post pārbaudes par Komisijas dienestu veiktajiem maksājumiem, |
| --- | --- |

—

dokumentu ex post pārbaudes par Komisijas dienestu veiktajiem maksājumiem,

| — | pārbaudes apmeklējumus delegācijās, kurus veic Komisijas centrālo dienestu darbinieki. |
| --- | --- |

—

pārbaudes apmeklējumus delegācijās, kurus veic Komisijas centrālo dienestu darbinieki.

| 8.12. | Galveno ticamības mehānismu atspoguļo ex-ante pārbaudes, kuras Komisijas dienesti veic apstiprināšanas procesa laikā saskaņā ar piemērojamo Finanšu regulu. Šīs pārbaudes attiecībā uz finansētās darbības veidu var balstīties arī uz revīzijas ziņojumiem. |
| --- | --- |

8.12.

Galveno ticamības mehānismu atspoguļo ex-ante pārbaudes, kuras Komisijas dienesti veic apstiprināšanas procesa laikā saskaņā ar piemērojamo Finanšu regulu. Šīs pārbaudes attiecībā uz finansētās darbības veidu var balstīties arī uz revīzijas ziņojumiem.

Palātas minētie elementi jāapsver plašākas pārvaldības un kontroles sistēmas ietvaros, kura ieviesta Komisijā, no finansējamo darbību ex-ante izvērtējuma un operatoru atlases to īstenošanai līdz dažādajām pārbaudēm, kuras veic vadības cikla dažādos posmos, ieskaitot programmu īstenošanas uzraudzību un pārbaudes uz vietas.

Revīzijas īstenotājās organizācijās

| 8.13. | EuropeAid īsteno divu posmu revīzijas stratēģiju, lai pārbaudītu izdevumu likumību un pareizību projektu līmenī. Revīzijas pirmais posms ir revīziju apliecinājumi, kas atrunāti lielākajā daļā projektu finansēšanas nolīgumu, bet otrais revīzijas posms ietver izvēlēto projektu papildu revīzijas, pamatojoties uz riska analīzi. |
| --- | --- |

8.13.

EuropeAid īsteno divu posmu revīzijas stratēģiju, lai pārbaudītu izdevumu likumību un pareizību projektu līmenī. Revīzijas pirmais posms ir revīziju apliecinājumi, kas atrunāti lielākajā daļā projektu finansēšanas nolīgumu, bet otrais revīzijas posms ietver izvēlēto projektu papildu revīzijas, pamatojoties uz riska analīzi.

8.14.

| 8.14. | Pirms maksājumu veikšanas projektu īstenotājām organizācijām tām lielākoties ir jāiesniedz finanšu un revīzijas ziņojumi. Būtiski ir nodrošināt, lai šie ziņojumi būtu ticami, jo tie ir maksājumu kontroles struktūras svarīgs komponents. Tādēļ šo pārskatu un jo īpaši revīzijas ziņojumu kvalitāte ir ļoti svarīga, apstiprinot lielāko daļu maksājumu, kurus veic ar delegāciju starpniecību. |
| --- | --- |

Pirms maksājumu veikšanas projektu īstenotājām organizācijām tām lielākoties ir jāiesniedz finanšu un revīzijas ziņojumi. Būtiski ir nodrošināt, lai šie ziņojumi būtu ticami, jo tie ir maksājumu kontroles struktūras svarīgs komponents. Tādēļ šo pārskatu un jo īpaši revīzijas ziņojumu kvalitāte ir ļoti svarīga, apstiprinot lielāko daļu maksājumu, kurus veic ar delegāciju starpniecību.

8.15.

| 8.15. | Palāta pārbaudīja dokumentāciju par 22 projektu revīzijām, kā arī pārbaudīja projektu revīzijas apmeklētajās delegācijās. Četrām revīzijām, kurām pārbaudīja dokumentus, revīzijas uzdevuma aprakstos nebija minēta prasība pārbaudīt visus galvenos aspektus. |
| --- | --- |

Palāta pārbaudīja dokumentāciju par 22 projektu revīzijām, kā arī pārbaudīja projektu revīzijas apmeklētajās delegācijās. Četrām revīzijām, kurām pārbaudīja dokumentus, revīzijas uzdevuma aprakstos nebija minēta prasība pārbaudīt visus galvenos aspektus.

| 8.16. | Pārbaudot desmit revīzijas ziņojumus delegācijās, tika konstatēts, ka revīzijas tvērums bija nepietiekams. Revīzijas tvērumā nebija iekļautas atsevišķas riska jomas, piemēram, atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām, bet divās no pārbaudītajām revīzijām nolīgtajiem revidentiem nebija dots pilnīgs revīzijas uzdevums. |
| --- | --- |

8.16.

Pārbaudot desmit revīzijas ziņojumus delegācijās, tika konstatēts, ka revīzijas tvērums bija nepietiekams. Revīzijas tvērumā nebija iekļautas atsevišķas riska jomas, piemēram, atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām, bet divās no pārbaudītajām revīzijām nolīgtajiem revidentiem nebija dots pilnīgs revīzijas uzdevums.

| 8.15.–8.16. | Finanšu revīziju mērķis ir apliecināt saņēmējam radušos izdevumu atbilstīgumu, ņemot vērā līguma noteikumus, tostarp konkursa procedūras, ja darbība to prasa saņēmējam. |
| --- | --- |

8.15.–8.16.

Finanšu revīziju mērķis ir apliecināt saņēmējam radušos izdevumu atbilstīgumu, ņemot vērā līguma noteikumus, tostarp konkursa procedūras, ja darbība to prasa saņēmējam.

Konkursa procedūras bija minētas atlasīto revīziju darba uzdevumā, un revidenti pārbaudīja šos aspektus revīzijas darba laikā. Šie elementi atspoguļoti attiecīgajās revidentu darba programmās revīzijas ziņojumā.

Līgumiem, kas noslēgti pēc 2006. gada 1. februāra, ir piemērojami jauni standarta līgumi un darba uzdevums izdevumu pārbaudei, kas jāsāk saņēmējiem. Tie turpmāk pastiprina Palātas minēto līgumu aspektu pārbaudi.

| 8.17. | Palāta konstatēja iekšējās kontroles nepilnības astoņās no vienpadsmit uz vietas apmeklētajām īstenotājām organizācijām. Galvenās konstatētās nepilnības bija šādas: nepiemērotas finanšu procedūras, nepietiekama dokumentācija izdevumu piešķīrumiem projektiem un budžeta pozīcijām, avansa maksājumu kā faktisko izdevumu iegrāmatošana grāmatvedības sistēmā un valūtas kursa nekonsekventa piemērošana. |
| --- | --- |

8.17.

Palāta konstatēja iekšējās kontroles nepilnības astoņās no vienpadsmit uz vietas apmeklētajām īstenotājām organizācijām. Galvenās konstatētās nepilnības bija šādas: nepiemērotas finanšu procedūras, nepietiekama dokumentācija izdevumu piešķīrumiem projektiem un budžeta pozīcijām, avansa maksājumu kā faktisko izdevumu iegrāmatošana grāmatvedības sistēmā un valūtas kursa nekonsekventa piemērošana.

| 8.17. | Īstenotājas organizācijas nav Komisijas iekšējās kontroles sistēmas daļa; tās ir saistītas ar Komisiju ar līgumattiecībām konkrētas darbības īstenošanai. Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmas mērķis ir nodrošināt, lai līgumpartneri ievērotu līgumu prasības, un tā nepieciešamības gadījumā attiecas uz to iekšējās kontroles sistēmu attiecīgajiem aspektiem. |
| --- | --- |

8.17.

Īstenotājas organizācijas nav Komisijas iekšējās kontroles sistēmas daļa; tās ir saistītas ar Komisiju ar līgumattiecībām konkrētas darbības īstenošanai. Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmas mērķis ir nodrošināt, lai līgumpartneri ievērotu līgumu prasības, un tā nepieciešamības gadījumā attiecas uz to iekšējās kontroles sistēmu attiecīgajiem aspektiem.

Konstatēta nepilnība īstenotājas organizācijas līmenī nenozīmē nedz Komisijas kontroles sistēmas nepilnību, nedz to, ka Komisija neatklās šo nepilnību.

| 8.18. | ĢD ECHO pasūta revīzijas īstenotāju organizāciju centrālajos birojos, kā arī projektu revīzijas uz vietas. Abos gadījumos tiek veikta iekšējās kontroles mehānismu pārbaude un tiek revidēts projekta izdevumu paraugs. Vairumu revīziju veic partneru centrālajos birojos. Tā kā faktiskos projektu izdevumus efektīvāk var pārbaudīt uz vietas, prioritāte jāpiešķir revīzijas apmeklējumiem uz vietas. |
| --- | --- |

8.18.

ĢD ECHO pasūta revīzijas īstenotāju organizāciju centrālajos birojos, kā arī projektu revīzijas uz vietas. Abos gadījumos tiek veikta iekšējās kontroles mehānismu pārbaude un tiek revidēts projekta izdevumu paraugs. Vairumu revīziju veic partneru centrālajos birojos. Tā kā faktiskos projektu izdevumus efektīvāk var pārbaudīt uz vietas, prioritāte jāpiešķir revīzijas apmeklējumiem uz vietas.

| 8.18. | Līdzsvars starp revīzijām centrālajos birojos un uz vietas ir jāskata vispārējās, uz risku balstītās kontroles stratēģijas kontekstā, kurā Komisija svarīgu nozīmi piešķir uzraudzības darbībām projekta īstenošanas laikā ar stingru pēcpārbaudi, ko veic gan eksperti uz vietas, gan ģeogrāfiskas nodaļas centrālajos birojos. Turklāt Komisija sīki analizē dažādajos ziņojumos partneru sniegto informāciju. |
| --- | --- |

8.18.

Līdzsvars starp revīzijām centrālajos birojos un uz vietas ir jāskata vispārējās, uz risku balstītās kontroles stratēģijas kontekstā, kurā Komisija svarīgu nozīmi piešķir uzraudzības darbībām projekta īstenošanas laikā ar stingru pēcpārbaudi, ko veic gan eksperti uz vietas, gan ģeogrāfiskas nodaļas centrālajos birojos. Turklāt Komisija sīki analizē dažādajos ziņojumos partneru sniegto informāciju.

Jauns pamatlīgums, kas noslēgts 2006. gada augustā, ir līdzsvarojis revīzijas par labu revīzijām uz vietas, lai tās labāk saistītu ar revīzijām centrālajos birojos.

Ex post pārbaudes

| 8.19. | EuropeAid ir ex post pārbaužu programma, kuras veic centrālajos dienestos, un tās izlases veidā ietver Komisijas dienestu veiktos maksājumus, lai novērtētu, vai kredītrīkotāji ir veikuši vajadzīgās pārbaudes. Komisija 2006. gadā pārbaudīja ex post pārbaužu lietderīgumu un pārorientēja tās. Tā kā pārbaudes neietver darījumus projektu īstenotāju organizāciju līmenī, tās var sniegt tikai nelielu ieguldījumu vispārējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

8.19.

EuropeAid ir ex post pārbaužu programma, kuras veic centrālajos dienestos, un tās izlases veidā ietver Komisijas dienestu veiktos maksājumus, lai novērtētu, vai kredītrīkotāji ir veikuši vajadzīgās pārbaudes. Komisija 2006. gadā pārbaudīja ex post pārbaužu lietderīgumu un pārorientēja tās. Tā kā pārbaudes neietver darījumus projektu īstenotāju organizāciju līmenī, tās var sniegt tikai nelielu ieguldījumu vispārējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 8.19. | Darījumu ex-post pārbaudes sistēmas izveide un tās iezīmju noteikšana ir balstīta uz atlikušā riska novērtējumu un novērtējumu par mijiedarbību ar citiem kontroles sistēmas komponentiem. Darījumu ex-post pārbaudes nodrošina papildu ticamības pakāpi par šai pārbaudei pakļauto elementu novērtējumu. |
| --- | --- |

8.19.

Darījumu ex-post pārbaudes sistēmas izveide un tās iezīmju noteikšana ir balstīta uz atlikušā riska novērtējumu un novērtējumu par mijiedarbību ar citiem kontroles sistēmas komponentiem. Darījumu ex-post pārbaudes nodrošina papildu ticamības pakāpi par šai pārbaudei pakļauto elementu novērtējumu.

Tas ietver maksājumus, līdzekļu atgūšanu un iepriekšējas finansēšanas darījumu atļaušanu, ko veic Komisija. Tomēr, piemēram, iepriekšējas finansēšanas darījuma atļaušanas pārbaude obligāti ietver saņēmēja ziņojuma sastādīšanu par pašu darījumiem. Darījumi īstenotāju organizāciju līmenī ietilpst citu pārbaužu, īpaši revīziju, tvērumā.

Pārbaužu apmeklējumi delegācijās

| 8.20. | EuropeAid ģeogrāfisko direktorātu (3) finanšu struktūrvienības veic pārbaužu apmeklējumus programmu delegācijās, kuros ietilpst delegāciju darījumu apstrādes finanšu sistēmu, līgumu slēgšanas sistēmas un pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaude, kuru veic, pārbaudot darījumus, kurus apstrādājušas delegācijas un dažas projektu īstenotājas organizācijas. EuropeAid paredz 2007. gadā ieviest standartizētu metodoloģiju šādiem pārbaudes apmeklējumiem. Tomēr tikai viena no finanšu struktūrvienībām 2006. gadā īstenoja pienācīgu pārbaužu apmeklējumu programmu delegācijās, tostarp īstenotājās organizācijās. Viena no pārējām divām finanšu struktūrvienībām 2006. gadā neveica nevienu pārbaužu apmeklējumu, un cita finanšu struktūrvienība apmeklēja tikai divas delegācijas, taču nevienu īstenotāju organizāciju. |
| --- | --- |

8.20.

EuropeAid ģeogrāfisko direktorātu (3) finanšu struktūrvienības veic pārbaužu apmeklējumus programmu delegācijās, kuros ietilpst delegāciju darījumu apstrādes finanšu sistēmu, līgumu slēgšanas sistēmas un pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaude, kuru veic, pārbaudot darījumus, kurus apstrādājušas delegācijas un dažas projektu īstenotājas organizācijas. EuropeAid paredz 2007. gadā ieviest standartizētu metodoloģiju šādiem pārbaudes apmeklējumiem. Tomēr tikai viena no finanšu struktūrvienībām 2006. gadā īstenoja pienācīgu pārbaužu apmeklējumu programmu delegācijās, tostarp īstenotājās organizācijās. Viena no pārējām divām finanšu struktūrvienībām 2006. gadā neveica nevienu pārbaužu apmeklējumu, un cita finanšu struktūrvienība apmeklēja tikai divas delegācijas, taču nevienu īstenotāju organizāciju.

| 8.20. | Visas delegācijas bija pakļautas sistemātiskas pārbaudes uzdevumam, pirms tika uzskatīts, ka deleģēšana darbojas (2001.–2004. gads). |
| --- | --- |

8.20.

Visas delegācijas bija pakļautas sistemātiskas pārbaudes uzdevumam, pirms tika uzskatīts, ka deleģēšana darbojas (2001.–2004. gads).

Visi ģeogrāfiskie direktorāti uzrauga to, kā to delegācijas pārvalda deleģētās darbības, izmantojot dažādas pārbaužu, inspekcijas apmeklējumu un revīziju kombinācijas.

Papildus pārbaužu apmeklējumiem šī uzraudzība balstās uz delegāciju regulāru pārskatu sniegšanu (ārējās palīdzības vadības pārskati – EAMR), informācijas sistēmu izmantošanu, ārējo ekspertu projektu uzraudzības sistēmu, regulāru saziņu ar delegācijām, un to papildina iekšējās revīzijas nodaļas, iekšējās revīzijas struktūras un Pārbaudes dienesta darbības. Pārbaudes apmeklējumi apsverami daudzgadu perspektīvā, un to skaits dažādos gados var atšķirties atbilstīgi direktorātu vajadzībām un prioritātēm. Pirmais no Palātas minētajiem diviem dienestiem, piemēram, 2007. gadā ir plānojis 4 apmeklējumus, 2 no kuriem jau ir veikti. Otrais dienests, kas kopš 2003. gada konsekventi ir veicis savu delegāciju apmeklējumu programmu, 2007. gadā ir plānojis 4 šādus apmeklējumus.

Rezultātu izmantošana

Pārbaužu informācijas vākšana un salīdzināšana EuropeAid

| 8.21. | Ārējo revīziju ziņojumu ietvars un turpmākās darbības nosaka to, kādā mērā šādi ziņojumi var kalpot par ticamības pamatojumu saistībā ar to izdevumu likumību un pareizību, par kuriem atbild EuropeAid. Tāpēc ir svarīgi lai gan ārējās revīzijas, gan turpmākās darbības būtu pilnīgi un saskanīgi dokumentētas un informācija par tām tiktu sniegta EuropeAid centrālajam dienestam. |
| --- | --- |

8.21.

Ārējo revīziju ziņojumu ietvars un turpmākās darbības nosaka to, kādā mērā šādi ziņojumi var kalpot par ticamības pamatojumu saistībā ar to izdevumu likumību un pareizību, par kuriem atbild EuropeAid. Tāpēc ir svarīgi lai gan ārējās revīzijas, gan turpmākās darbības būtu pilnīgi un saskanīgi dokumentētas un informācija par tām tiktu sniegta EuropeAid centrālajam dienestam.

| 8.21. | Lielākā daļa projektu revīziju ir obligātas un/vai ex-ante revīzijas, t. i., tās notiek darbības īstenošanas laikā un paredzētas Finanšu regulās, konkrētās programmas juridiskajā pamatā (kuru papildina EuropeAid finanšu un līgumu procedūras) un atspoguļotas parastos (piemēram, finansēšanas nolīgumos ar trešām valstīm) un līguma dokumentos. |
| --- | --- |

8.21.

Lielākā daļa projektu revīziju ir obligātas un/vai ex-ante revīzijas, t. i., tās notiek darbības īstenošanas laikā un paredzētas Finanšu regulās, konkrētās programmas juridiskajā pamatā (kuru papildina EuropeAid finanšu un līgumu procedūras) un atspoguļotas parastos (piemēram, finansēšanas nolīgumos ar trešām valstīm) un līguma dokumentos.

| 8.22. | Delegāciju ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumiem ir jāsniedz centrālajiem dienestiem svarīga finanšu un tehniskā informācija par sešu mēnešu periodu. Pārskatot revīzijai atlasītos 16 ziņojumus, Palāta konstatēja, ka iepriekšējos gados novērotā situācija ir līdzīga arī 2006. gadā, proti, šo ziņojumu sniegtā informācija par ārējām revīzijām ir nepilnīga (tikai divos ziņojumos bija informācija par rezultātiem) un nekonsekventa saistībā ar iekļautajiem revīziju veidiem (plānotas un/vai notiekošas, delegāciju vai projektu īstenotāju organizāciju vadītas revīzijas). |
| --- | --- |

8.22.

Delegāciju ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumiem ir jāsniedz centrālajiem dienestiem svarīga finanšu un tehniskā informācija par sešu mēnešu periodu. Pārskatot revīzijai atlasītos 16 ziņojumus, Palāta konstatēja, ka iepriekšējos gados novērotā situācija ir līdzīga arī 2006. gadā, proti, šo ziņojumu sniegtā informācija par ārējām revīzijām ir nepilnīga (tikai divos ziņojumos bija informācija par rezultātiem) un nekonsekventa saistībā ar iekļautajiem revīziju veidiem (plānotas un/vai notiekošas, delegāciju vai projektu īstenotāju organizāciju vadītas revīzijas).

| 8.22. | Delegācijas ziņo par savu revīzijas plānu īstenošanu ārējās palīdzības vadības pārskatos, attiecīgā gadījumā norādot arī vispārējas intereses aspektus. Attiecībā uz revīzijas rezultātu izmantošanu attiecības starp EuropeAid un delegācijām nodrošina pienācīgu, regulārāku un sīkāku informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

8.22.

Delegācijas ziņo par savu revīzijas plānu īstenošanu ārējās palīdzības vadības pārskatos, attiecīgā gadījumā norādot arī vispārējas intereses aspektus. Attiecībā uz revīzijas rezultātu izmantošanu attiecības starp EuropeAid un delegācijām nodrošina pienācīgu, regulārāku un sīkāku informācijas apmaiņu.

Nesen izmainītais ziņojumu sagatavošanas formāts, kuru delegācijas izmanto, īstenojot gada revīzijas plānu 2007. gadam, tagad ir sīkāks un nodrošinās skaidrāku atšķirību starp revīzijas procesa dažādajiem posmiem un revīzijas sākumu. Iekļaujot ārējās palīdzības vadības pārskatos revīzijas, kuras vada projektu īstenotājas organizācijas, dažas delegācijas pārsniedza ziņojumu sagatavošanas prasības.

| 8.23. | Iepriekšējos gados (4) Palāta ir pievērsusi uzmanību tam, ka EuropeAid centrālajos dienestos nav pilnīgas informācijas par minētajām revīzijām, tostarp to rezultātiem un korektīvam darbībām, kas jāveic un kas tiek veiktas. Šādas informācijas pieejamība atjauninātā datubāzē ne tikai sniegtu visaptverošu skatījumu uz revīzijas darbu un ieguldījumu ticamības nodrošināšanā un kalpotu par galveno informācijas avotu riska analīzei nākamajā gadā, bet arī ļautu ieinteresētajām pusēm piekļūt šādai svarīgai informācijai. Tas būtu jo īpaši vērtīgi, ņemot vērā dažādo ģenerāldirektorātu atšķirīgo iesaistīšanās līmeni. Tomēr 2006. gadā sīkāka informācija par lielāko daļu ārējo revīziju vēl joprojām nebija ievadīta Kopējā Relex informācijas sistēmas (CRIS revīzija) revīzijas modelī. |
| --- | --- |

8.23.

Iepriekšējos gados (4) Palāta ir pievērsusi uzmanību tam, ka EuropeAid centrālajos dienestos nav pilnīgas informācijas par minētajām revīzijām, tostarp to rezultātiem un korektīvam darbībām, kas jāveic un kas tiek veiktas. Šādas informācijas pieejamība atjauninātā datubāzē ne tikai sniegtu visaptverošu skatījumu uz revīzijas darbu un ieguldījumu ticamības nodrošināšanā un kalpotu par galveno informācijas avotu riska analīzei nākamajā gadā, bet arī ļautu ieinteresētajām pusēm piekļūt šādai svarīgai informācijai. Tas būtu jo īpaši vērtīgi, ņemot vērā dažādo ģenerāldirektorātu atšķirīgo iesaistīšanās līmeni. Tomēr 2006. gadā sīkāka informācija par lielāko daļu ārējo revīziju vēl joprojām nebija ievadīta Kopējā Relex informācijas sistēmas (CRIS revīzija) revīzijas modelī.

| 8.23. | Pašreizējā sistēma ārējo revīziju plānošanai un centralizētai uzraudzībai sniedz informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīzijas stratēģijai. Plānošanu un revīzijas rezultātu pēcpārbaudi nodrošina attiecīgie apstiprināšanas departamenti centrālajos birojos vai delegācijās. Nevienu revīzijai pakļautu maksājumu neapstiprina pirms šo revīziju rezultātu saņemšanas un ņemšanas vērā. EuropeAid plāno turpmāk uzlabot CRIS revīzijas darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi kā rīku, kas papildina pašreizējo sistēmu. Tikmēr Komisija ir izveidojusi sīkāku gada revīzijas plāna (AAP) ziņojumu sagatavošanas formātu 2007. gadam. |
| --- | --- |

8.23.

Pašreizējā sistēma ārējo revīziju plānošanai un centralizētai uzraudzībai sniedz informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīzijas stratēģijai. Plānošanu un revīzijas rezultātu pēcpārbaudi nodrošina attiecīgie apstiprināšanas departamenti centrālajos birojos vai delegācijās. Nevienu revīzijai pakļautu maksājumu neapstiprina pirms šo revīziju rezultātu saņemšanas un ņemšanas vērā. EuropeAid plāno turpmāk uzlabot CRIS revīzijas darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi kā rīku, kas papildina pašreizējo sistēmu. Tikmēr Komisija ir izveidojusi sīkāku gada revīzijas plāna (AAP) ziņojumu sagatavošanas formātu 2007. gadam.

Par nepieciešamību veikt revīzijas informācijas apmaiņu ar citiem Komisijas dienestiem sk. Komisijas atbildi uz 8.25. punktu.

| 8.24. | Lai gan ik gadu EuropeAid centrālie dienesti pārbauda revīziju paraugu, lai izdarītu vispārīgus secinājumus, netiek veikta rezultātu, atklāto kļūdu un turpmāko pārbaužu sistemātiska centralizācija, tādējādi šādu revīziju lietderība Komisijas pārliecībai par izdevumiem projektu līmenī netiek pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

8.24.

Lai gan ik gadu EuropeAid centrālie dienesti pārbauda revīziju paraugu, lai izdarītu vispārīgus secinājumus, netiek veikta rezultātu, atklāto kļūdu un turpmāko pārbaužu sistemātiska centralizācija, tādējādi šādu revīziju lietderība Komisijas pārliecībai par izdevumiem projektu līmenī netiek pilnībā apgūta.

| 8.24. | EuropeAid ir izstrādājis atbilstīgus rīkus, lai veiktu revīzijas, lai gan vairāki mehānismi veicina to kvalitātes kontroli, kā arī sistēmiskās revīzijas konstatējumu konsolidāciju un izmantošanu. |
| --- | --- |

8.24.

EuropeAid ir izstrādājis atbilstīgus rīkus, lai veiktu revīzijas, lai gan vairāki mehānismi veicina to kvalitātes kontroli, kā arī sistēmiskās revīzijas konstatējumu konsolidāciju un izmantošanu.

EuropeAid centrālā līmenī seko AAP īstenošanai un kopš 2005. gada veic gada laikā izdotu revīzijas ziņojumu pārbaudi. Šīs pārbaudes mērķis ir veicināt revīzijas darbības uzraudzību centrālajos dienestos un delegācijās, kā arī gūt pieredzi un ierosināt atbilstīgus pasākumus, lai turpmāk uzlabotu revīzijas sistēmu, pamatojoties, cita starpā, uz revīzijas konstatējumu tipoloģijas analīzi (sk. arī atbildi uz 8.23. punktu).

Revīziju informācijas apmaiņa Komisijas dienestos

| 8.25. | Palātas pārbaudei atlasītās trīs organizācijas saņēma finansējumu no vairāk nekā viena ģenerāldirektorāta. Būtu lietderīgi, ja Komisijas dienesti labāk koordinētu revīzijas un veiktu plašāku revīziju informācijas apmaiņu (piemēram, izmantojot CRIS revīziju – sk. 8.23. punktu), lai izvairītos no revīzijas darba dublēšanās, kā arī nodrošinātu, ka nejauši netiek izlaista kādas organizācijas pārbaude attiecībā uz līdzekļiem, kurus tā kopumā saņēmusi no Komisijas. |
| --- | --- |

8.25.

Palātas pārbaudei atlasītās trīs organizācijas saņēma finansējumu no vairāk nekā viena ģenerāldirektorāta. Būtu lietderīgi, ja Komisijas dienesti labāk koordinētu revīzijas un veiktu plašāku revīziju informācijas apmaiņu (piemēram, izmantojot CRIS revīziju – sk. 8.23. punktu), lai izvairītos no revīzijas darba dublēšanās, kā arī nodrošinātu, ka nejauši netiek izlaista kādas organizācijas pārbaude attiecībā uz līdzekļiem, kurus tā kopumā saņēmusi no Komisijas.

| 8.25. | Palāta pareizi norāda nepieciešamību pēc revīzijas rezultātu informācijas apmaiņas, kurai jānotiek, kad paredzama skaidra pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

8.25.

Palāta pareizi norāda nepieciešamību pēc revīzijas rezultātu informācijas apmaiņas, kurai jānotiek, kad paredzama skaidra pievienotā vērtība.

Komisijas dienesti regulāri apmainās ar informāciju revīziju, izvērtējumu un novērtējumu rezultātā. Pašlaik šī uz vajadzībām balstītā apmaiņa un koordinācija šķiet pietiekama. Komisija ir gatava padziļināt šo koordināciju, ja radīsies tāda vajadzība.

Kontroles stratēģijas saskaņošana

| 8.26. | Kā norādīts Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 (5), visas kontroles sistēmas ir kompromiss starp noteikta biežuma pārbaužu veikšanas izmaksām, no vienas puses, un šādu procedūru sniegto labumu, no otras puses. Jānosaka stratēģija, kura definētu katras atsevišķas īstenotās kontroles procedūras ieguldījumu kopējā ticamībā, tādējādi izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās, kā arī nodrošinot, ka šādas metodes piemēro selektīvi (piemēram, projektu revīzijas) un mērķtiecīgi. Papildus ir vajadzīgas produktīvas ziņojumu sagatavošanas sistēmas, lai sniegtu ticamu priekšstatu par veiktajām pārbaudēm un to galvenajiem rezultātiem, tādējādi nodrošinot maksimālu labumu un ļaujot pieņemt pamatotus lēmumus par vajadzīgo pārbaužu veidiem un biežumu. |
| --- | --- |

8.26.

Kā norādīts Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 (5), visas kontroles sistēmas ir kompromiss starp noteikta biežuma pārbaužu veikšanas izmaksām, no vienas puses, un šādu procedūru sniegto labumu, no otras puses. Jānosaka stratēģija, kura definētu katras atsevišķas īstenotās kontroles procedūras ieguldījumu kopējā ticamībā, tādējādi izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās, kā arī nodrošinot, ka šādas metodes piemēro selektīvi (piemēram, projektu revīzijas) un mērķtiecīgi. Papildus ir vajadzīgas produktīvas ziņojumu sagatavošanas sistēmas, lai sniegtu ticamu priekšstatu par veiktajām pārbaudēm un to galvenajiem rezultātiem, tādējādi nodrošinot maksimālu labumu un ļaujot pieņemt pamatotus lēmumus par vajadzīgo pārbaužu veidiem un biežumu.

| 8.26. | Komisijas dienesti pilnībā apzinās tādas kontroles stratēģijas esības un piemērošanas nepieciešamību, kura ir rentabla, integrē revīzijas, novērtējumus, izvērtējumus, uzraudzības un pārraudzības darbības. Saskaņā ar Palātas atzinumu Komisija ir izveidojusi rīcības plānu “Ceļā uz integrētu iekšējās kontroles sistēmu”, kura mērķis ir izveidot kopēju, koordinētu pieeju un rīkus visiem Komisijas dienestiem. Tas ietver iekšējās kontroles stratēģiju prezentācijas formalizēšanu un saskaņošanu, kuras mērķis it sniegt vispārīgu priekšstatu par iekšējās kontroles plūsmu un saistītu atbildības ķēdi un dokumentēt, kā tiek novērsti saistīti riski. Darbs notiek saskaņā ar rīcības plāna grafiku un ievērojot to. |
| --- | --- |

8.26.

Komisijas dienesti pilnībā apzinās tādas kontroles stratēģijas esības un piemērošanas nepieciešamību, kura ir rentabla, integrē revīzijas, novērtējumus, izvērtējumus, uzraudzības un pārraudzības darbības. Saskaņā ar Palātas atzinumu Komisija ir izveidojusi rīcības plānu “Ceļā uz integrētu iekšējās kontroles sistēmu”, kura mērķis ir izveidot kopēju, koordinētu pieeju un rīkus visiem Komisijas dienestiem. Tas ietver iekšējās kontroles stratēģiju prezentācijas formalizēšanu un saskaņošanu, kuras mērķis it sniegt vispārīgu priekšstatu par iekšējās kontroles plūsmu un saistītu atbildības ķēdi un dokumentēt, kā tiek novērsti saistīti riski. Darbs notiek saskaņā ar rīcības plāna grafiku un ievērojot to.

| 8.27. | Kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) sniedz datus par projektu ikdienas pārvaldību. Lielākoties datu definēšanas ierobežojumu dēļ sistēmās nav iespējams veikt dažas vēlamas finanšu informācijas analīzes. Piemēram, nav pieejama pietiekama vai konsekventa finanšu informācija sadalījumā pēc īstenotāju organizāciju veida vai finansēšanas metodes, uz kuru pamatojoties varētu veikt detalizētāku riska analīzi, kas minēta 8.28. punktā. EuropeAid atzīst vajadzību uzlabot CRIS. |
| --- | --- |

8.27.

Kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) sniedz datus par projektu ikdienas pārvaldību. Lielākoties datu definēšanas ierobežojumu dēļ sistēmās nav iespējams veikt dažas vēlamas finanšu informācijas analīzes. Piemēram, nav pieejama pietiekama vai konsekventa finanšu informācija sadalījumā pēc īstenotāju organizāciju veida vai finansēšanas metodes, uz kuru pamatojoties varētu veikt detalizētāku riska analīzi, kas minēta 8.28. punktā. EuropeAid atzīst vajadzību uzlabot CRIS.

| 8.27. | Sistēmā iekļautā informācija ļauj veikt attiecīgas analīzes saistībā ar EuropeAid vajadzībām, tostarp pēc īstenotājas organizācijas veida vai vadības režīma. Sistēmu pastāvīgi uzlabo atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām. |
| --- | --- |

8.27.

Sistēmā iekļautā informācija ļauj veikt attiecīgas analīzes saistībā ar EuropeAid vajadzībām, tostarp pēc īstenotājas organizācijas veida vai vadības režīma. Sistēmu pastāvīgi uzlabo atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām.

| 8.28. | 2006. gadā EuropeAid sāka lietot centrālu riska reģistru, kuru paredzēts atjaunināt ik ceturksni. 2006. gada decembra beigās bija noteikti svarīgi riska faktori, kurus vajadzēja iekļaut 2007. gada pārvaldības plānā. Tomēr, tāpat kā iepriekšējos gados, nav norādes par to, ka, veicot analīzi, ir ņemti vērā projektu ārējo revidentu konstatējumi, kā arī konkrētie riska faktori saistībā ar īstenotāju organizāciju (NVO, starptautiska organizācija, valsts iestāde utt.) un finansējuma metožu (dotācija, budžeta atbalsts, trasta fonds utt.) dažādību. Riska faktoru identificēšana arī netiek sistemātiski sasaistīta ar Komisijas iekšējo revīzijas dienestu konstatējumiem. Šie elementi varētu būt ļoti lietderīgi, veicot visaptverošu riska analīzi, kas savukārt ļautu mērķtiecīgāk veikt pārbaudes. |
| --- | --- |

8.28.

2006. gadā EuropeAid sāka lietot centrālu riska reģistru, kuru paredzēts atjaunināt ik ceturksni. 2006. gada decembra beigās bija noteikti svarīgi riska faktori, kurus vajadzēja iekļaut 2007. gada pārvaldības plānā. Tomēr, tāpat kā iepriekšējos gados, nav norādes par to, ka, veicot analīzi, ir ņemti vērā projektu ārējo revidentu konstatējumi, kā arī konkrētie riska faktori saistībā ar īstenotāju organizāciju (NVO, starptautiska organizācija, valsts iestāde utt.) un finansējuma metožu (dotācija, budžeta atbalsts, trasta fonds utt.) dažādību. Riska faktoru identificēšana arī netiek sistemātiski sasaistīta ar Komisijas iekšējo revīzijas dienestu konstatējumiem. Šie elementi varētu būt ļoti lietderīgi, veicot visaptverošu riska analīzi, kas savukārt ļautu mērķtiecīgāk veikt pārbaudes.

| 8.28. | Ikgadējais riska pašnovērtējums tiek veikts saistībā ar ikgadējo vadības plānu un ir augsta līmeņa riska novērtējums, kas papildina citas un sīkākas riska analīzes, kuras veic, piemēram, saistībā ar AAP izveidi. Tas ir vērsts uz atlikušo risku, ņemot vērā jau esošos mehānismus. Tas, ka Palātas minētie elementi nav tieši atspoguļoti riska formulējumā (acīmredzami sintētisks), nenozīmē, ka uzdevuma laikā šie elementi nav ņemti vērā. |
| --- | --- |

8.28.

Ikgadējais riska pašnovērtējums tiek veikts saistībā ar ikgadējo vadības plānu un ir augsta līmeņa riska novērtējums, kas papildina citas un sīkākas riska analīzes, kuras veic, piemēram, saistībā ar AAP izveidi. Tas ir vērsts uz atlikušo risku, ņemot vērā jau esošos mehānismus. Tas, ka Palātas minētie elementi nav tieši atspoguļoti riska formulējumā (acīmredzami sintētisks), nenozīmē, ka uzdevuma laikā šie elementi nav ņemti vērā.

Iekšējā revīzija

| 8.29. | Iekšējās revīzijas dienests 2006. gadā ziņoja par EK/ANO Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA) un par pēcpārbaudi 2003. gadā veiktajai EuropeAid visas iekšējās kontroles sistēmas revīzijai. EuropeAid un ĢD ECHO īsteno rīcības plānu, lai izpildītu pieņemtos ieteikumus par FAFA. Palāta ir ziņojusi par FAFA
   (6) un veiks turpmākas pārbaudes par šo jautājumu. Attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmu EuropeAid bija izpildījis lielāko daļu Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu un sekmīgi turpināja pārējo ieteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

8.29.

Iekšējās revīzijas dienests 2006. gadā ziņoja par EK/ANO Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA) un par pēcpārbaudi 2003. gadā veiktajai EuropeAid visas iekšējās kontroles sistēmas revīzijai. EuropeAid un ĢD ECHO īsteno rīcības plānu, lai izpildītu pieņemtos ieteikumus par FAFA. Palāta ir ziņojusi par FAFA
   (6) un veiks turpmākas pārbaudes par šo jautājumu. Attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmu EuropeAid bija izpildījis lielāko daļu Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu un sekmīgi turpināja pārējo ieteikumu īstenošanu.

8.30.

| 8.30. | Iekšējās revīzijas nodaļa, kas pārbauda gan EuropeAid, gan ĢD ECHO, 2006. gadā pabeidza vairākus uzdevumus, tostarp revīzijas par riska pārvaldības sistēmām un EuropeAid iepirkumu. Pašreiz Iekšējās revīzijas nodaļa nesniedz ikgadēju vispārēju novērtējumu par iekšējās kontroles stāvokli EuropeAid un ĢD ECHO. Šāds periodisks vispārīgs novērtējums varētu būt vērtīgs ticamības avots attiecīgajiem ģenerāldirektoriem. Lai gan iekšējās revīzijas struktūrā 2006. gadā izveidoja divas papildu amata vietas, nešķiet, ka ar pašreizējo darbinieku skaitu ir iespējams veikt EuropeAid revīzijas vajadzību vērtējumā ierosināto pilno revīziju trīs gadu periodā. Līdzīgu revīzijas vajadzību vērtējumu par ĢD ECHO daļas darbu pabeidza 2007. gada sākumā. |
| --- | --- |

Iekšējās revīzijas nodaļa, kas pārbauda gan EuropeAid, gan ĢD ECHO, 2006. gadā pabeidza vairākus uzdevumus, tostarp revīzijas par riska pārvaldības sistēmām un EuropeAid iepirkumu. Pašreiz Iekšējās revīzijas nodaļa nesniedz ikgadēju vispārēju novērtējumu par iekšējās kontroles stāvokli EuropeAid un ĢD ECHO. Šāds periodisks vispārīgs novērtējums varētu būt vērtīgs ticamības avots attiecīgajiem ģenerāldirektoriem. Lai gan iekšējās revīzijas struktūrā 2006. gadā izveidoja divas papildu amata vietas, nešķiet, ka ar pašreizējo darbinieku skaitu ir iespējams veikt EuropeAid revīzijas vajadzību vērtējumā ierosināto pilno revīziju trīs gadu periodā. Līdzīgu revīzijas vajadzību vērtējumu par ĢD ECHO daļas darbu pabeidza 2007. gada sākumā.

| 8.30. | Iekšējās revīzijas struktūras (IAC) pienākums nav sniegt ikgadēju atzinumu par ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatiem (AAR), bet dot padomu par AAR procesu, un atbilstīgi tās darba raksturam un tvērumam attiecīgā gada laikā IAC jāsniedz atzinums par kontroles stāvokli kā ieguldījums AAR sagatavošanā (sk. SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30.

Iekšējās revīzijas struktūras (IAC) pienākums nav sniegt ikgadēju atzinumu par ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatiem (AAR), bet dot padomu par AAR procesu, un atbilstīgi tās darba raksturam un tvērumam attiecīgā gada laikā IAC jāsniedz atzinums par kontroles stāvokli kā ieguldījums AAR sagatavošanā (sk. SEC(2003) 0059).

Nodrošinot ticamību, ģenerāldirektori paļaujas uz dažādiem informācijas resursiem (ieskaitot, cita starpā, iekšējās revīzijas dienesta (IAS) vai citu kontrolējošu iestāžu, tostarp IAC, veiktās revīzijas), kas visi kopā veicina ticamību.

EuropeAid
  IAC 2006. gadā tika pastiprināta ar 2 papildu amata vietām, kas ļauj tai paplašināt darba tvērumu. Kā redzams no IAC darbībām 2006. gadā, tās darba programma 2006. gadam ir pabeigta, kā sākotnēji plānots.

Secinājumi un ieteikumi

| 8.31. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja zemu kļūdu līmeni, kas ietekmēja delegāciju līmenī pārbaudītos darījumus (sk. 8.8. punktu). Tomēr būtisks skaits kļūdu tika konstatēts īstenotāju organizāciju līmenī projektiem, kas bija iekļauti revīzijai atlasītajā paraugā (sk. 8.9. un 8.10. punktu). |
| --- | --- |

8.31.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja zemu kļūdu līmeni, kas ietekmēja delegāciju līmenī pārbaudītos darījumus (sk. 8.8. punktu). Tomēr būtisks skaits kļūdu tika konstatēts īstenotāju organizāciju līmenī projektiem, kas bija iekļauti revīzijai atlasītajā paraugā (sk. 8.9. un 8.10. punktu).

| 8.31. | Komisija lēš, ka kļūdu vispārējā finansiālā ietekme uz galīgiem maksājumiem par visām ārējām darbībām, pamatojoties uz Palātas atklātajām kļūdām un Komisijas veiktajām revīzijām un pārbaudēm, ir pieņemama, lai gan to varētu turpmāk uzlabot. |
| --- | --- |

8.31.

Komisija lēš, ka kļūdu vispārējā finansiālā ietekme uz galīgiem maksājumiem par visām ārējām darbībām, pamatojoties uz Palātas atklātajām kļūdām un Komisijas veiktajām revīzijām un pārbaudēm, ir pieņemama, lai gan to varētu turpmāk uzlabot.

Palātas formulētas atsevišķas piezīmes attiecas uz izpildes procesā esošiem līgumiem, par kuriem galīgie maksājumi vēl nav veikti un attiecībā uz kuriem tādējādi, pateicoties Komisijas kontroles sistēmai, būs jāveic korektīvi pasākumi noslēgšanas laikā.

| 8.32. | Palātas vispārīgais novērtējums Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām 2006. gadā ir parādīts 
  8.2. pielikumā
  . Kā izskaidrots 8.13.-8.18. punktā, nepilnības vēl joprojām bija atrodamas sistēmās, kas paredzētas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību projektu īstenotāju organizāciju līmenī. |
| --- | --- |

8.32.

Palātas vispārīgais novērtējums Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām 2006. gadā ir parādīts 
  8.2. pielikumā
  . Kā izskaidrots 8.13.-8.18. punktā, nepilnības vēl joprojām bija atrodamas sistēmās, kas paredzētas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību projektu īstenotāju organizāciju līmenī.

| 8.32. | Komisijas iekšējās kontroles sistēma ir veidota, lai ņemtu vērā ārējā atbalsta izdevumu daudzgadu raksturu, nodrošinot saņēmēju maksājumu prasību pārbaužu veikšanu projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot atklāt un izlabot kļūdas avansa maksājumos. |
| --- | --- |

8.32.

Komisijas iekšējās kontroles sistēma ir veidota, lai ņemtu vērā ārējā atbalsta izdevumu daudzgadu raksturu, nodrošinot saņēmēju maksājumu prasību pārbaužu veikšanu projekta īstenošanas galvenajos posmos, tādējādi ļaujot atklāt un izlabot kļūdas avansa maksājumos.

2006. gadā tika veikti pasākumi, lai turpmāk stiprinātu kontroles sistēmas, tostarp uzlabotās praktiskās rokasgrāmatas izplatīšana par līgumu procedūrām, kas ietver budžetu un EAF, rokasgrāmatu par programmu aplēsēm, sīkākas ziņojumu sagatavošanas pamatnostādnes delegācijām un stingrākas ex-post pārbaudes.

Komisija apzinās, ka ir iespējami uzlabojumi, bet uzskata, ka pašlaik izmantotās sistēmas rada pamatotu ticamību par ārējo darbību izdevumu likumību un pareizību kopumā.

| 8.33. | Lai novērstu šīs nepilnības, Palāta iesaka: |
| --- | --- |

8.33.

Lai novērstu šīs nepilnības, Palāta iesaka:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | visiem ārējiem revidentiem jāstrādā, balstoties uz revīzijas uzdevumu, kas ietvertu visas zināmās riska jomas, tostarp atbilstību Komisijas prasībām saistībā ar līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu, kā arī jānodrošina skaidri noteikti informācijas sniegšanas noteikumi (sk. 8.15. un 8.16. punktu); |
| --- | --- |

a)

visiem ārējiem revidentiem jāstrādā, balstoties uz revīzijas uzdevumu, kas ietvertu visas zināmās riska jomas, tostarp atbilstību Komisijas prasībām saistībā ar līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu, kā arī jānodrošina skaidri noteikti informācijas sniegšanas noteikumi (sk. 8.15. un 8.16. punktu);

| a) | Jaunajos standarta līgumos un darba uzdevumā par izdevumu pārbaudi, kuri stājās spēkā 2006. gada 1. februārī, ņemti vērā Palātas minētie aspekti. |
| --- | --- |

a)

Jaunajos standarta līgumos un darba uzdevumā par izdevumu pārbaudi, kuri stājās spēkā 2006. gada 1. februārī, ņemti vērā Palātas minētie aspekti.

| b) | jāizstrādā datu definīcijas un noteikumi to ievadei CRIS, lai šajā sistēmā būtu ticami un analīzei lietderīgi dati par visām projektu revīzijām, neatkarīgi no tā, vai šādas revīzijas ir veikuši ārējie revidenti vai Komisijas darbinieki, tādējādi ļaujot informāciju:






  — | labāk apkopot, |
| --- | --- | --- |

b)

jāizstrādā datu definīcijas un noteikumi to ievadei CRIS, lai šajā sistēmā būtu ticami un analīzei lietderīgi dati par visām projektu revīzijām, neatkarīgi no tā, vai šādas revīzijas ir veikuši ārējie revidenti vai Komisijas darbinieki, tādējādi ļaujot informāciju:

—

labāk apkopot,

| — | saistīt to ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju, |
| --- | --- |

—

saistīt to ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju,

| — | izmantot riska novērtēšanas sistēmā, |
| --- | --- |

—

izmantot riska novērtēšanas sistēmā,

| — | un visbeidzot apmainīties ar to RELEX grupā (sk. 8.23., 8.25. un 8.27. punktu). |
| --- | --- |

—

un visbeidzot apmainīties ar to RELEX grupā (sk. 8.23., 8.25. un 8.27. punktu).

| b) | Komisija plāno turpmāk uzlabot CRIS revīzijas darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi kā esošās sistēmas papildinājumu. |
| --- | --- |

b)

Komisija plāno turpmāk uzlabot CRIS revīzijas darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi kā esošās sistēmas papildinājumu.

| c) | EuropeAid centrālajam birojam labāk jāpārskata delegāciju sniegtā revīziju informācija, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnīga un konsekventa. To vajadzētu papildināt ar visu ģenerāldirektorātu veiktiem pārbaudes apmeklējumiem (sk. 8.20., 8.22. un 8.24. punktu); |
| --- | --- |

c)

EuropeAid centrālajam birojam labāk jāpārskata delegāciju sniegtā revīziju informācija, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnīga un konsekventa. To vajadzētu papildināt ar visu ģenerāldirektorātu veiktiem pārbaudes apmeklējumiem (sk. 8.20., 8.22. un 8.24. punktu);

| c) | Komisija nesen ir izmainījusi delegāciju ziņojumu sastādīšanas formātu par gada revīzijas plāna īstenošanu 2007. gadam tā, ka tagad tas ir sīkāks un nodrošinās skaidrāku atšķirību starp revīzijas procesa dažādajiem posmiem un revīzijas iemeslu. |
| --- | --- |

c)

Komisija nesen ir izmainījusi delegāciju ziņojumu sastādīšanas formātu par gada revīzijas plāna īstenošanu 2007. gadam tā, ka tagad tas ir sīkāks un nodrošinās skaidrāku atšķirību starp revīzijas procesa dažādajiem posmiem un revīzijas iemeslu.

| d) | ĢD ECHO jāprecizē noteikumi par izdevumu atbilstīgumu, lai izvairītos no dažādām interpretācijām (sk. 8.11. punktu); |
| --- | --- |

d)

ĢD ECHO jāprecizē noteikumi par izdevumu atbilstīgumu, lai izvairītos no dažādām interpretācijām (sk. 8.11. punktu);

| d) | Komisija turpināja darbu ar līgumorganizācijām pie to noteikumu izpratnes uzlabošanas, lai pielāgotu atšķirīgas interpretācijas. Faktu lapas 2007. gada jūnijā ir nosūtītas visiem partneriem, lai nodrošinātu skaidru interpretāciju par spēkā esošiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

Komisija turpināja darbu ar līgumorganizācijām pie to noteikumu izpratnes uzlabošanas, lai pielāgotu atšķirīgas interpretācijas. Faktu lapas 2007. gada jūnijā ir nosūtītas visiem partneriem, lai nodrošinātu skaidru interpretāciju par spēkā esošiem noteikumiem.

| e) | lai gūtu labāk priekšstatu par projektu izdevumiem, jāpārskata līdzsvars starp ĢD ECHO centrālo dienestu revīzijām un īstenotāju partneru revīzijām uz vietas (sk. 8.18. punktu). |
| --- | --- |

e)

lai gūtu labāk priekšstatu par projektu izdevumiem, jāpārskata līdzsvars starp ĢD ECHO centrālo dienestu revīzijām un īstenotāju partneru revīzijām uz vietas (sk. 8.18. punktu).

| e) | Līdzsvars starp revīzijām centrālajos dienestos un uz vietas ir pārskatīts un jāskata vispārīgās pārbaudes stratēģijas kontekstā (sk. 8.18. punktu). |
| --- | --- |

e)

Līdzsvars starp revīzijām centrālajos dienestos un uz vietas ir pārskatīts un jāskata vispārīgās pārbaudes stratēģijas kontekstā (sk. 8.18. punktu).

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz ar Eiropas Attīstības fondu starpniecību, sagatavo atsevišķus pārskatus, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai.

(3)  Ģeogrāfiskie direktorāti: 1) Āzija un Vidusāzija, 2) Eiropa, Vidusjūras Dienvidu reģions, Tuvie Austrumi un Kaimiņattiecību politika, 3) Latīņamerika.

(4)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.9. punktu.

(5)  Revīzijas palātas Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli, 50. punkts.

(6)  Sk. Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.24.-8.28. punktu un 52. punktu Pārskatā par 2006. finanšu gadu par Eiropas Attīstības fondu finansētajām darbībām.

8.2. PIELIKUMS

pārvaldības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Galvenie kontroles mehānismi | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Procedūras un rokasgrāmatas | Pārvaldības ex ante pārbaudes | Iekšējā revīzija | Darījumu ex post pārbaudes | Ārējā revīzija | Vadības pārskati |
| EuropeAid sadarbības birojs | | | | | | | |
| Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO) | | | | N/A | | | |
| Komisijas delegācijas | | | | N/A | | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Procedūras un rokasgrāmatas

Pārvaldības ex ante pārbaudes

Iekšējā revīzija

Darījumu ex post pārbaudes

Ārējā revīzija

Vadības pārskati

EuropeAid sadarbības birojs

Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO)

N/A

Komisijas delegācijas

N/A

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |
| N/A | Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

N/A

Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē

8.1. PIELIKUMS

Ticamības deklarācijas galveno apsvērumu pēcpārbaude

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Īstenotāju organizāciju veiktajos maksājumos konstatētās kļūdas |
| Palāta konstatēja būtiski lielu skaitu kļūdu revīzijai atlasītajā maksājumu paraugā īstenotāju organizāciju līmenī.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.20. punkts) | Pārskatīti to finanšu revīziju uzdevumi, kuras veic saņēmēji. | Veiktā darbība vēl nav devusi efektīvus rezultātus 2006. gadā revidētajiem maksājumiem. | Sk. Komisijas atbildes uz 8.10., 8.15., 8.16. un 8.31. punktu. |
| Projektu ārējās revīzijas |
| Ārējiem revidentiem nebija dots pilnīgs revīzijas uzdevums, un tādējādi revīzijas neietvēra atsevišķus riska faktorus, piemēram, netika pārbaudīta atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.15. punkts) | Jauni standartveida līgumi un revīzijas uzdevumi izdevumu pārbaudēm, kas stājās spēkā 2006. gada 1. februārī un kuros jo īpaši risināti Palātas minētie līguma aspekti. | Galīgā ietekme nebūs redzama līdz 2007. gadam (lielākajai daļai pārskatīto ziņojumu saistībā ar Ticamības deklarāciju 2006. gadam revīzijas bija nolīgtas pirms 2006. gada februāra). | Sk. Komisijas atbildes uz 8.10., 8.15. un 8.16. punktu. |
| Informācija par revīzijām un to rezultātiem |
| Ne ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi, ne datorizētā pārvaldības informācijas sistēma CRIS (Kopējā Relex informācijas sistēma) nesniedz pilnīgu un sistemātisku informāciju par projektu revīzijām un to rezultātiem.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.9. un 8.10. punkts) | Revīzijas informācijas ievade CRIS uzlabojās 2006. gadā, taču tā vēl nebija pilnīga. Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumos informācija par revīzijām tika sniegta nekonsekventi. | Lai gan CRIS izmantošana kļuva intensīvāka, vēl nav panākts maksimāls labums no revīziju un to rezultātu pilnīgas reģistrācijas centrālajā datubāzē. | Sk. Komisijas atbildi uz 8.23. punktu. |
| Riska novērtējums |
| EuropeAid riska novērtējumā jābūt atsaucei uz revīziju konstatējumiem projektu līmenī un jānošķir īstenotāju organizāciju un finansēšanas metožu atšķirīgie veidi.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.23. punkta a) apakšpunkts) | Riska novērtējums ir uzlabots, ieviešot centrālu riska reģistru, ko atjaunina ik ceturksni. | Lai gan ir ieviests riska reģistrs, vēl joprojām nav sasaistes ar revīzijas konstatējumiem, ne arī precīzas analīzes sadalījumā pēc organizācijas veida vai finansēšanas metodes. | Sk. Komisijas atbildi uz 8.28. punktu. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

Īstenotāju organizāciju veiktajos maksājumos konstatētās kļūdas

Palāta konstatēja būtiski lielu skaitu kļūdu revīzijai atlasītajā maksājumu paraugā īstenotāju organizāciju līmenī.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.20. punkts)

Pārskatīti to finanšu revīziju uzdevumi, kuras veic saņēmēji.

Veiktā darbība vēl nav devusi efektīvus rezultātus 2006. gadā revidētajiem maksājumiem.

Sk. Komisijas atbildes uz 8.10., 8.15., 8.16. un 8.31. punktu.

Projektu ārējās revīzijas

Ārējiem revidentiem nebija dots pilnīgs revīzijas uzdevums, un tādējādi revīzijas neietvēra atsevišķus riska faktorus, piemēram, netika pārbaudīta atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.15. punkts)

Jauni standartveida līgumi un revīzijas uzdevumi izdevumu pārbaudēm, kas stājās spēkā 2006. gada 1. februārī un kuros jo īpaši risināti Palātas minētie līguma aspekti.

Galīgā ietekme nebūs redzama līdz 2007. gadam (lielākajai daļai pārskatīto ziņojumu saistībā ar Ticamības deklarāciju 2006. gadam revīzijas bija nolīgtas pirms 2006. gada februāra).

Sk. Komisijas atbildes uz 8.10., 8.15. un 8.16. punktu.

Informācija par revīzijām un to rezultātiem

Ne ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi, ne datorizētā pārvaldības informācijas sistēma CRIS (Kopējā Relex informācijas sistēma) nesniedz pilnīgu un sistemātisku informāciju par projektu revīzijām un to rezultātiem.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.9. un 8.10. punkts)

Revīzijas informācijas ievade CRIS uzlabojās 2006. gadā, taču tā vēl nebija pilnīga. Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumos informācija par revīzijām tika sniegta nekonsekventi.

Lai gan CRIS izmantošana kļuva intensīvāka, vēl nav panākts maksimāls labums no revīziju un to rezultātu pilnīgas reģistrācijas centrālajā datubāzē.

Sk. Komisijas atbildi uz 8.23. punktu.

Riska novērtējums

EuropeAid riska novērtējumā jābūt atsaucei uz revīziju konstatējumiem projektu līmenī un jānošķir īstenotāju organizāciju un finansēšanas metožu atšķirīgie veidi.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 8.23. punkta a) apakšpunkts)

Riska novērtējums ir uzlabots, ieviešot centrālu riska reģistru, ko atjaunina ik ceturksni.

Lai gan ir ieviests riska reģistrs, vēl joprojām nav sasaistes ar revīzijas konstatējumiem, ne arī precīzas analīzes sadalījumā pēc organizācijas veida vai finansēšanas metodes.

Sk. Komisijas atbildi uz 8.28. punktu.

9. NODAĻA

Pirmspievienošanās stratēģija

SATURS

| 9.1.–9.6. | Ievads |
| --- | --- |

9.1.–9.6.

| 9.7.–9.25. | Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

9.7.–9.25.

| 9.7.–9.10. | Revīzijas pieeja un tvērums |
| --- | --- |

9.7.–9.10.

| 9.11.–9.22. | Revīzijas konstatējumi |
| --- | --- |

9.11.–9.22.

| 9.11.–9.15. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

9.11.–9.15.

| 9.16.–9.22. | Pārraudzības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

9.16.–9.22.

| 9.23.–9.25. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

9.23.–9.25.

| 9.26.–9.37. | Pēcpārbaude apsvērumiem, kas bija formulēti Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs |
| --- | --- |

9.26.–9.37.

| 9.26.–9.28. | Ievads |
| --- | --- |

9.26.–9.28.

| 9.29.–9.36. | Palātas apsvērumi |
| --- | --- |

9.29.–9.36.

| 9.37. | Ieteikumi |
| --- | --- |

9.37.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 9.1. | Šī nodaļa attiecas uz finanšu plāna 7. pozīciju, kas ietver izdevumus pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs (1), kā arī pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

9.1.

Šī nodaļa attiecas uz finanšu plāna 7. pozīciju, kas ietver izdevumus pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs (1), kā arī pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijā.

9.2.

| 9.2. | Phare programmu (2) un pirmspievienošanās atbalsta programmu Turcijai (3) pārvalda Paplašināšanās ģenerāldirektorāts. Šo pirmspievienošanās programmu mērķis ir atbalstīt iestāžu darbības uzlabošanu un ieguldījumus. ISPA
   (4) tika izveidota, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā, un to pārvalda Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts. Par Sapard
   (5) īstenošanu atbild Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, un šīs programmas mērķis ir palīdzēt saņēmējvalstīm pārvarēt problēmas, ko rada strukturālie pielāgojumi lauksaimniecības nozarēs un lauku teritorijās, kā arī veicināt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

Phare programmu (2) un pirmspievienošanās atbalsta programmu Turcijai (3) pārvalda Paplašināšanās ģenerāldirektorāts. Šo pirmspievienošanās programmu mērķis ir atbalstīt iestāžu darbības uzlabošanu un ieguldījumus. ISPA
   (4) tika izveidota, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā, un to pārvalda Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts. Par Sapard
   (5) īstenošanu atbild Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, un šīs programmas mērķis ir palīdzēt saņēmējvalstīm pārvarēt problēmas, ko rada strukturālie pielāgojumi lauksaimniecības nozarēs un lauku teritorijās, kā arī veicināt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu.

9.3.

| 9.3. | Phare, Turcijas un ISPA programmas un projektus galvenokārt īsteno, piemērojot decentralizēto īstenošanas sistēmu (Decentralised Implementation System jeb DIS), saskaņā ar kuru iepirkumus un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu ex ante kontrolē Komisijas delegācijas, vai piemērojot paplašināto decentralizēto īstenošanas sistēmu (Extended Decentralised Implementation System jeb EDIS), saskaņā ar kuru piedāvājumu konkursus un līgumslēgšanu Komisija ex ante nekontrolē (6). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, un Komisija veic tikai ex post pārbaudi. |
| --- | --- |

Phare, Turcijas un ISPA programmas un projektus galvenokārt īsteno, piemērojot decentralizēto īstenošanas sistēmu (Decentralised Implementation System jeb DIS), saskaņā ar kuru iepirkumus un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu ex ante kontrolē Komisijas delegācijas, vai piemērojot paplašināto decentralizēto īstenošanas sistēmu (Extended Decentralised Implementation System jeb EDIS), saskaņā ar kuru piedāvājumu konkursus un līgumslēgšanu Komisija ex ante nekontrolē (6). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, un Komisija veic tikai ex post pārbaudi.

9.4.

| 9.4. | Sapard arī īsteno decentralizēti, bet netiek prasīts Komisijas ex ante apstiprinājums projektu atlasei, piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanai. Pamatojoties uz saviem izvērtējumiem, Komisija ir nodevusi programmas pārvaldību katrai saņēmējvalstij. Par īstenošanu un maksāšanu atbild akreditētas maksājumu aģentūras, kas atlīdzina saņēmējiem radušos izdevumus. Katra maksājumu aģentūra ik gadu iesniedz Komisijai apliecinājumu par saviem pārskatiem un neatkarīgas apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu. Finanšu gada beigās Komisija pārbauda, vai sistēmas ir adekvātas un darbojas, kā paredzēts, un noskaidro grāmatojumus. |
| --- | --- |

Sapard arī īsteno decentralizēti, bet netiek prasīts Komisijas ex ante apstiprinājums projektu atlasei, piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanai. Pamatojoties uz saviem izvērtējumiem, Komisija ir nodevusi programmas pārvaldību katrai saņēmējvalstij. Par īstenošanu un maksāšanu atbild akreditētas maksājumu aģentūras, kas atlīdzina saņēmējiem radušos izdevumus. Katra maksājumu aģentūra ik gadu iesniedz Komisijai apliecinājumu par saviem pārskatiem un neatkarīgas apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu. Finanšu gada beigās Komisija pārbauda, vai sistēmas ir adekvātas un darbojas, kā paredzēts, un noskaidro grāmatojumus.

9.5.

| 9.5. | Maksājumi pirmspievienošanās programmās 2006. gadā kopā bija 2 277 miljoni EUR.
  9.1. grafikā
  ir parādītas 2006. gadā uzņemtās saistības un veiktie maksājumi. Astoņām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas kļuva par ES dalībvalstīm 2004. gadā, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kur dažas saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām). Bulgārijai un Rumānijai 2006. gads bija pēdējais saistību radīšanas termiņš. Bijušie ISPA projekti jaunākajās dalībvalstīs tagad ir kļuvuši par Kohēzijas fonda projektiem. Komisijas maksājumi par šiem projektiem var turpināties līdz 2010./2011. gadam. PHARE programmai maksājumi turpināsies vismaz līdz 2009. gada beigām. |
| --- | --- |

Maksājumi pirmspievienošanās programmās 2006. gadā kopā bija 2 277 miljoni EUR.
  9.1. grafikā
  ir parādītas 2006. gadā uzņemtās saistības un veiktie maksājumi. Astoņām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas kļuva par ES dalībvalstīm 2004. gadā, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kur dažas saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām). Bulgārijai un Rumānijai 2006. gads bija pēdējais saistību radīšanas termiņš. Bijušie ISPA projekti jaunākajās dalībvalstīs tagad ir kļuvuši par Kohēzijas fonda projektiem. Komisijas maksājumi par šiem projektiem var turpināties līdz 2010./2011. gadam. PHARE programmai maksājumi turpināsies vismaz līdz 2009. gada beigām.

Image

Image

| 9.6. | Phare, Turcijas, ISPA un Sapard programmas 2007.-2013. gada finanšu plānā apvienos jaunā pirmspievienošanās palīdzības instrumentā – IPA. |
| --- | --- |

9.6.

Phare, Turcijas, ISPA un Sapard programmas 2007.-2013. gada finanšu plānā apvienos jaunā pirmspievienošanās palīdzības instrumentā – IPA.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas pieeja un tvērums

| 9.7. | Revīzija balstījās uz šādiem diviem galvenajiem informācijas avotiem: |
| --- | --- |

9.7.

Revīzija balstījās uz šādiem diviem galvenajiem informācijas avotiem:

| a) | padziļinātas darījumu pārbaudes: pirmspievienošanās budžeta jomā paraugam izvēlējās 80 darījumus; |
| --- | --- |

a)

padziļinātas darījumu pārbaudes: pirmspievienošanās budžeta jomā paraugam izvēlējās 80 darījumus;

| b) | pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums dažādos līmeņos: Komisijas centrālajos dienestos, EK delegācijās un valstu īstenošanas un maksājumu aģentūrās. |
| --- | --- |

b)

pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums dažādos līmeņos: Komisijas centrālajos dienestos, EK delegācijās un valstu īstenošanas un maksājumu aģentūrās.

Phare un Turcijas programmas

| 9.8. | Phare un Turcijas programmās Palāta |
| --- | --- |

9.8.

Phare un Turcijas programmās Palāta

| a) | padziļināti pārbaudīja 67 darījumus gan Komisijas līmenī, gan saņēmējvalstīs – Bulgārijā, Čehijā, Ungārijā, Latvijā (dokumentu administratīvā pārbaude), Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Turcijā; |
| --- | --- |

a)

padziļināti pārbaudīja 67 darījumus gan Komisijas līmenī, gan saņēmējvalstīs – Bulgārijā, Čehijā, Ungārijā, Latvijā (dokumentu administratīvā pārbaude), Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Turcijā;

| b) | vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas (iekšējās kontroles standartu ieviešana, ex post pārbaužu sistēma, programmu slēgšana centrālajā līmenī un dažādas pārbaudes attiecībā uz kontroles mehānismiem, kurus piemēroja darījumiem, ko revidenti saņēmējvalstīs izvēlējās padziļinātām pārbaudēm). |
| --- | --- |

b)

vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas (iekšējās kontroles standartu ieviešana, ex post pārbaužu sistēma, programmu slēgšana centrālajā līmenī un dažādas pārbaudes attiecībā uz kontroles mehānismiem, kurus piemēroja darījumiem, ko revidenti saņēmējvalstīs izvēlējās padziļinātām pārbaudēm).

ISPA

| 9.9. | Saistībā ar ISPA Palāta padziļināti pārbaudīja septiņus maksājumus un publiskā iepirkuma procedūras piecos projektos Rumānijā un divos projektos Bulgārijā (7). Palāta pārskatīja arī Komisijas ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši EK delegāciju veiktās ex ante pārbaudes (sk. 9.3. punktu) un Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas darbības. Tāpat tika analizēts, kā valstīm veicas ar EDIS akreditācijas iegūšanu. |
| --- | --- |

9.9.

Saistībā ar ISPA Palāta padziļināti pārbaudīja septiņus maksājumus un publiskā iepirkuma procedūras piecos projektos Rumānijā un divos projektos Bulgārijā (7). Palāta pārskatīja arī Komisijas ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši EK delegāciju veiktās ex ante pārbaudes (sk. 9.3. punktu) un Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas darbības. Tāpat tika analizēts, kā valstīm veicas ar EDIS akreditācijas iegūšanu.

Sapard

| 9.10. | Saistībā ar Sapard Palāta vērtēja Komisijas piemērotās pārraudzības un kontroles sistēmas, tostarp to, kā Komisija bija pārskatījusi apliecinātājiestāžu ziņojumus, kā arī pārbaudīja maksājumu paraugu (sešus Komisijas maksājumus). Vēl Palātas revīzijā ietilpa kontroles mehānismu pārbaudes un darījumu pārbaudes piecos projektos Rumānijā, kā arī papildu paraugs ar pieciem projektiem Latvijā, kas aptvēra galvenos pasākumus, kuri bija īstenoti revīzijas laikā. Revidenti pārbaudīja projektu dokumentus attiecīgajās maksājumu aģentūrās un projektu likumību un pareizību uz vietas. |
| --- | --- |

9.10.

Saistībā ar Sapard Palāta vērtēja Komisijas piemērotās pārraudzības un kontroles sistēmas, tostarp to, kā Komisija bija pārskatījusi apliecinātājiestāžu ziņojumus, kā arī pārbaudīja maksājumu paraugu (sešus Komisijas maksājumus). Vēl Palātas revīzijā ietilpa kontroles mehānismu pārbaudes un darījumu pārbaudes piecos projektos Rumānijā, kā arī papildu paraugs ar pieciem projektiem Latvijā, kas aptvēra galvenos pasākumus, kuri bija īstenoti revīzijas laikā. Revidenti pārbaudīja projektu dokumentus attiecīgajās maksājumu aģentūrās un projektu likumību un pareizību uz vietas.

Revīzijas konstatējumi

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 9.11. | Pakārtoto darījumu revīzijā atklātās kļūdas Phare, Turcijas un ISPA programmās bija maznozīmīgas, taču Sapard programmā tās bija nozīmīgas. |
| --- | --- |

9.11.

Pakārtoto darījumu revīzijā atklātās kļūdas Phare, Turcijas un ISPA programmās bija maznozīmīgas, taču Sapard programmā tās bija nozīmīgas.

| 9.11. | Komisija uzskata, ka Sapard gadījumā 9.14. punktā izklāstīto iemeslu dēļ kļūdu skaits ar finansiālu ietekmi nav būtisks. |
| --- | --- |

9.11.

Komisija uzskata, ka Sapard gadījumā 9.14. punktā izklāstīto iemeslu dēļ kļūdu skaits ar finansiālu ietekmi nav būtisks.

Phare un Turcijas programmas

| 9.12. | Phare programmā Palāta atklāja vienu nopietnu kļūdu: Slovākijā piemēroja nepareizu līdzfinansējuma likmi. Turklāt tika atklātas dažas formālas kļūdas, piemēram, piedāvājumu konkursu un līgumslēgšanas noteikumu neievērošana. |
| --- | --- |

9.12.

Phare programmā Palāta atklāja vienu nopietnu kļūdu: Slovākijā piemēroja nepareizu līdzfinansējuma likmi. Turklāt tika atklātas dažas formālas kļūdas, piemēram, piedāvājumu konkursu un līgumslēgšanas noteikumu neievērošana.

ISPA

| 9.13. | Pārbaudītajos ISPA darījumos Palāta nopietnas kļūdas neatklāja. Tika novērotas dažas formālas kļūdas, galvenokārt PRAG prasību neievērošana (8) (piemēram, nebija paskaidrota balsstiesīgu locekļu nepiedalīšanās vērtēšanas komisiju sanāksmēs vai Oficiālajā Vēstnesī nebija publicēti paziņojumi par prognozēm vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu). |
| --- | --- |

9.13.

Pārbaudītajos ISPA darījumos Palāta nopietnas kļūdas neatklāja. Tika novērotas dažas formālas kļūdas, galvenokārt PRAG prasību neievērošana (8) (piemēram, nebija paskaidrota balsstiesīgu locekļu nepiedalīšanās vērtēšanas komisiju sanāksmēs vai Oficiālajā Vēstnesī nebija publicēti paziņojumi par prognozēm vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu).

| 9.13. | Komisija pēta šo prasību acīmredzamo pārkāpumu apstākļus. Lai gan PRAG noteikumos parasti tiek pieprasīti ziņojumi par prognozēm, var būt izņēmumi. |
| --- | --- |

9.13.

Komisija pēta šo prasību acīmredzamo pārkāpumu apstākļus. Lai gan PRAG noteikumos parasti tiek pieprasīti ziņojumi par prognozēm, var būt izņēmumi.

Sapard

| 9.14. | Revidējot Sapard darījumus, Palāta konstatēja nopietnas kļūdas. Dažos projektos Kopienas atbalsta saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības. Īpaši viens Rumānijā revidēts projekts neatbilda ES finansēšanas kritērijiem, jo nebija ievēroti Komisijas izstrādātie iepirkuma noteikumi un procedūras. Dažos gadījumos iestādēm, kas reāli bija veikušas pārbaudes uz vietas, par tām nebija skaidru pierādījumu vai arī šīs pārbaudes nebija adekvātas, kā iznākumā vienā gadījumā bija samaksāts pat par ieguldījumiem, kas bija veikti tikai daļēji. |
| --- | --- |

9.14.

Revidējot Sapard darījumus, Palāta konstatēja nopietnas kļūdas. Dažos projektos Kopienas atbalsta saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības. Īpaši viens Rumānijā revidēts projekts neatbilda ES finansēšanas kritērijiem, jo nebija ievēroti Komisijas izstrādātie iepirkuma noteikumi un procedūras. Dažos gadījumos iestādēm, kas reāli bija veikušas pārbaudes uz vietas, par tām nebija skaidru pierādījumu vai arī šīs pārbaudes nebija adekvātas, kā iznākumā vienā gadījumā bija samaksāts pat par ieguldījumiem, kas bija veikti tikai daļēji.

| 9.14. | Lielākā daļa konstatēto kļūdu attiecas uz vienu projektu Rumānijā. Iepirkuma procedūrās konstatētā kļūda attiecās uz formāliem konkursa aspektiem. |
| --- | --- |

9.14.

Lielākā daļa konstatēto kļūdu attiecas uz vienu projektu Rumānijā. Iepirkuma procedūrās konstatētā kļūda attiecās uz formāliem konkursa aspektiem.

Komisija ir pārbaudījusi atklāta konkursa darbību un ir veikusi pienācīgu pēcpārbaudi atbilstīguma procedūras ietvaros.

Attiecībā uz pārbaudēm uz vietas Rumānijas iestādes ir veikušas pasākumus, lai uzlabotu savas procedūras.

| 9.15. | Attiecībā uz Komisijā revidēto maksājumu paraugu Palāta atkārto savu pagājušā gada apsvērumu par to izdevumu likumību un pareizību, kas veikti saskaņā ar tā dēvēto ierobežota laika procedūru (9). Šī procedūra izpaužas tādējādi, ka tiek mainītas pieņemtās (t. i., akreditētās) procedūras, un līdz ar to pirms projekta apstiprināšanas Sapard aģentūrā netiek veiktas visas pārbaudes. Šo procedūru nav akreditējušas kompetentās Bulgārijas iestādes, un to nav oficiāli izskatījusi un apstiprinājusi Komisija. Komisija ir atzinusi, ka šī procedūra ir pretrunā noteikumiem un to nevajadzētu izmantot. Neskatoties uz to un pamatojoties galvenokārt uz (nepārbaudītu) informāciju, ko sniedza Bulgārijas iestādes, Komisija atzina par atbilstīgu summu EUR 19 580 843,66 apmērā un to izmaksāja 2006. gada novembrī. |
| --- | --- |

9.15.

Attiecībā uz Komisijā revidēto maksājumu paraugu Palāta atkārto savu pagājušā gada apsvērumu par to izdevumu likumību un pareizību, kas veikti saskaņā ar tā dēvēto ierobežota laika procedūru (9). Šī procedūra izpaužas tādējādi, ka tiek mainītas pieņemtās (t. i., akreditētās) procedūras, un līdz ar to pirms projekta apstiprināšanas Sapard aģentūrā netiek veiktas visas pārbaudes. Šo procedūru nav akreditējušas kompetentās Bulgārijas iestādes, un to nav oficiāli izskatījusi un apstiprinājusi Komisija. Komisija ir atzinusi, ka šī procedūra ir pretrunā noteikumiem un to nevajadzētu izmantot. Neskatoties uz to un pamatojoties galvenokārt uz (nepārbaudītu) informāciju, ko sniedza Bulgārijas iestādes, Komisija atzina par atbilstīgu summu EUR 19 580 843,66 apmērā un to izmaksāja 2006. gada novembrī.

| 9.15. | Komisija ar nožēlu konstatē, ka Bulgārijas iestādes laikus nav informējušas par “ierobežota laika procedūras” īstenošanu, bet vairākkārt atkārto, ka šī daudzgadu finansēšanas līguma (MAFA) (10) dažu noteikumu neievērošana ir formāla kļūda. Komisijai ir jānovērtē (cita starpā) “pārkāpuma smagums un Kopienai nodarītie finanšu zaudējumi” (11). Komisija veica Bulgārijas apmeklējumu no 2007. gada 19. marta līdz 23. martam. Tās pārbaude par atsevišķiem projektiem, kas apstiprināti ierobežota laika procedūras ietvaros, liecināja, ka tika novērots akreditētās procedūras katrs kontroles posms, pirms tika parakstīts līgums ar saņēmēju, tādējādi neietekmējot izdevumu atbilstīgumu projektiem, kas apstrādāti saskaņā ar šo procedūru. |
| --- | --- |

9.15.

Komisija ar nožēlu konstatē, ka Bulgārijas iestādes laikus nav informējušas par “ierobežota laika procedūras” īstenošanu, bet vairākkārt atkārto, ka šī daudzgadu finansēšanas līguma (MAFA) (10) dažu noteikumu neievērošana ir formāla kļūda. Komisijai ir jānovērtē (cita starpā) “pārkāpuma smagums un Kopienai nodarītie finanšu zaudējumi” (11). Komisija veica Bulgārijas apmeklējumu no 2007. gada 19. marta līdz 23. martam. Tās pārbaude par atsevišķiem projektiem, kas apstiprināti ierobežota laika procedūras ietvaros, liecināja, ka tika novērots akreditētās procedūras katrs kontroles posms, pirms tika parakstīts līgums ar saņēmēju, tādējādi neietekmējot izdevumu atbilstīgumu projektiem, kas apstrādāti saskaņā ar šo procedūru.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 9.16. | Lai vērtētu pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ir svarīgas saistībā ar pirmspievienošanās budžetu, Palāta vērtēja trīs ģenerāldirektorātu darbu (sk. 9.2. punktu). Visu pirmspievienošanās instrumentu revīzijā – tāpat kā iepriekš – atklājās nepilnības kontroles sistēmās, ko piemēro projektu īstenošanā iesaistītās valsts iestādes. |
| --- | --- |

9.16.

Lai vērtētu pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ir svarīgas saistībā ar pirmspievienošanās budžetu, Palāta vērtēja trīs ģenerāldirektorātu darbu (sk. 9.2. punktu). Visu pirmspievienošanās instrumentu revīzijā – tāpat kā iepriekš – atklājās nepilnības kontroles sistēmās, ko piemēro projektu īstenošanā iesaistītās valsts iestādes.

Phare un Turcijas programmas

| 9.17. | Palāta pārskatīja paraugu ar ex post pārbaudēm (noslēguma revīzijām), ko nolīgti ārēji revidenti 2006. gadā veica projektiem, kurus finansēja saskaņā ar 2000. un 2001. gada Phare valstu programmām. Šajās pārbaudēs bija konstatēts finansiāli maznozīmīgs kļūdu līmenis, un to apstiprināja arī Palātas veiktajās darījumu pārbaudēs iegūtie rezultāti. |
| --- | --- |

9.17.

Palāta pārskatīja paraugu ar ex post pārbaudēm (noslēguma revīzijām), ko nolīgti ārēji revidenti 2006. gadā veica projektiem, kurus finansēja saskaņā ar 2000. un 2001. gada Phare valstu programmām. Šajās pārbaudēs bija konstatēts finansiāli maznozīmīgs kļūdu līmenis, un to apstiprināja arī Palātas veiktajās darījumu pārbaudēs iegūtie rezultāti.

9.18.

| 9.18. | Ex ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā, ir bijis efektīvs un svarīgs kontroles mehānisms pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revidējot Phare un Turcijas programmas, Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā Palāta ievēroja, ka pēc delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm konkursu dokumentos bieži bija izdarītas korekcijas. Tas norāda uz to, ka pārraudzības sistēmas valstu iestādēs, kurām uzticēta decentralizētā īstenošana (DIS), joprojām ir nepilnīgas. Pateicoties ex ante pārbaužu saglabāšanai attiecīgajās delegācijās, šīm nepilnībām nav bijušas nopietnas negatīvas finansiālās sekas. |
| --- | --- |

Ex ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā, ir bijis efektīvs un svarīgs kontroles mehānisms pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revidējot Phare un Turcijas programmas, Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā Palāta ievēroja, ka pēc delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm konkursu dokumentos bieži bija izdarītas korekcijas. Tas norāda uz to, ka pārraudzības sistēmas valstu iestādēs, kurām uzticēta decentralizētā īstenošana (DIS), joprojām ir nepilnīgas. Pateicoties ex ante pārbaužu saglabāšanai attiecīgajās delegācijās, šīm nepilnībām nav bijušas nopietnas negatīvas finansiālās sekas.

9.19.

| 9.19. | Rumānijā, kur ir trīs Phare īstenošanas aģentūras, divas no tām ieguva EDIS akreditāciju 2006. gada decembrī. Bulgārijā EDIS akreditāciju Phare programmām atkal atlika, kas apstiprina Palātas konstatējumu, ka valsts pārvaldes pārraudzības sistēmas DIS iestādēs ir nepilnīgas. |
| --- | --- |

Rumānijā, kur ir trīs Phare īstenošanas aģentūras, divas no tām ieguva EDIS akreditāciju 2006. gada decembrī. Bulgārijā EDIS akreditāciju Phare programmām atkal atlika, kas apstiprina Palātas konstatējumu, ka valsts pārvaldes pārraudzības sistēmas DIS iestādēs ir nepilnīgas.

| 9.19. | Komisija ar nožēlu konstatē EDIS akreditācijas kavējumus Bulgārijā, bet apliecina, ka no akreditācijas kavējumiem nevarēja izvairīties, jo pārvaldības un kontroles struktūras nebija atbilstošas, lai atteiktos no ex ante pārbaudes. Lai nodrošinātu EK līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību EDIS ietvaros, Komisijai bija jāpieprasa turpmāki administratīvo struktūru uzlabojumi pirms tās piešķiršanas. Rumānijā 3. īstenošanas aģentūra saņēma EDIS 2007. gada aprīlī. |
| --- | --- |

9.19.

Komisija ar nožēlu konstatē EDIS akreditācijas kavējumus Bulgārijā, bet apliecina, ka no akreditācijas kavējumiem nevarēja izvairīties, jo pārvaldības un kontroles struktūras nebija atbilstošas, lai atteiktos no ex ante pārbaudes. Lai nodrošinātu EK līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību EDIS ietvaros, Komisijai bija jāpieprasa turpmāki administratīvo struktūru uzlabojumi pirms tās piešķiršanas. Rumānijā 3. īstenošanas aģentūra saņēma EDIS 2007. gada aprīlī.

ISPA

| 9.20. | Komisija turpina cieši uzraudzīt ISPA sistēmas un projektus. Revīzijas iznākumā Palāta formulēja dažus ieteikumus, kā vēl vairāk uzlabot revīzijas līdzekļus un dokumentus (piemēram, kontrollapas jeb pārbaudes punktu veidlapas). |
| --- | --- |

9.20.

Komisija turpina cieši uzraudzīt ISPA sistēmas un projektus. Revīzijas iznākumā Palāta formulēja dažus ieteikumus, kā vēl vairāk uzlabot revīzijas līdzekļus un dokumentus (piemēram, kontrollapas jeb pārbaudes punktu veidlapas).

| 9.20. | Tiks apsvērti Palātas ierosinājumi par kontrollapām. |
| --- | --- |

9.20.

Tiks apsvērti Palātas ierosinājumi par kontrollapām.

| 9.21. | 2006. gadā (Rumānijā – jūnijā, Bulgārijā – novembrī) Komisija varēja atļauties atcelt prasību pēc ex ante apstiprināšanas, jo bija ieviestas attiecīgās ISPA pārvaldības sistēmas. Taču dažām īstenošanas aģentūrām šo prasību vēl neatcēla vai arī atcēla ar īpašiem nosacījumiem. Savā lēmumā Komisija norādīja uz vairākiem problēmjautājumiem un uzdeva iesaistītajām iestādēm sekot to risināšanai. Šo jautājumu risināšana 2006. gada beigās vēl turpinājās. |
| --- | --- |

9.21.

2006. gadā (Rumānijā – jūnijā, Bulgārijā – novembrī) Komisija varēja atļauties atcelt prasību pēc ex ante apstiprināšanas, jo bija ieviestas attiecīgās ISPA pārvaldības sistēmas. Taču dažām īstenošanas aģentūrām šo prasību vēl neatcēla vai arī atcēla ar īpašiem nosacījumiem. Savā lēmumā Komisija norādīja uz vairākiem problēmjautājumiem un uzdeva iesaistītajām iestādēm sekot to risināšanai. Šo jautājumu risināšana 2006. gada beigās vēl turpinājās.

| 9.21. | Problēmjautājumu pēcpārbaudi veic ar pārraudzības darbību, maksājumu prasījumu pārbaužu un revīziju palīdzību. |
| --- | --- |

9.21.

Problēmjautājumu pēcpārbaudi veic ar pārraudzības darbību, maksājumu prasījumu pārbaužu un revīziju palīdzību.

Sapard

| 9.22. | Revidējot Sapard administratīvās un kontroles sistēmas Latvijā un Rumānijā, Palāta konstatēja, ka sistēmās bija iekļauti galvenie elementi (12), tomēr praksē varēja novērot šādas nepilnības: |
| --- | --- |

9.22.

Revidējot Sapard administratīvās un kontroles sistēmas Latvijā un Rumānijā, Palāta konstatēja, ka sistēmās bija iekļauti galvenie elementi (12), tomēr praksē varēja novērot šādas nepilnības:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | Rumānijā nebija saņemts Komisijas apstiprinājums akreditēto procedūru izmaiņām (sk. arī piezīmi par Bulgāriju iepriekš 9.15. punktā), bet Latvijā – Lauku attīstības plāna izmaiņām; |
| --- | --- |

a)

Rumānijā nebija saņemts Komisijas apstiprinājums akreditēto procedūru izmaiņām (sk. arī piezīmi par Bulgāriju iepriekš 9.15. punktā), bet Latvijā – Lauku attīstības plāna izmaiņām;

| a) | Abu gadījumu pēcpārbaudi veic atbilstīguma procedūras ietvaros. |
| --- | --- |

a)

Abu gadījumu pēcpārbaudi veic atbilstīguma procedūras ietvaros.

| b) | vienā projektā Rumānijā pārbaudes nebija pietiekami precīzas un kvalitatīvas, tāpēc neizdevās atklāt kļūdas, un tās palika neizlabotas (sk. 9.14. punktu); |
| --- | --- |

b)

vienā projektā Rumānijā pārbaudes nebija pietiekami precīzas un kvalitatīvas, tāpēc neizdevās atklāt kļūdas, un tās palika neizlabotas (sk. 9.14. punktu);

c)

| c) | Rumānijā vēl nebija ieviesta cenu datubāze, lai pārbaudītu iepirkumu cenu pamatotību, bet tas savukārt ietekmē projektu atbilstīgo summu. Šis jautājums tika minēts jau 2005. gada pārskatā (9.17. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

Rumānijā vēl nebija ieviesta cenu datubāze, lai pārbaudītu iepirkumu cenu pamatotību, bet tas savukārt ietekmē projektu atbilstīgo summu. Šis jautājums tika minēts jau 2005. gada pārskatā (9.17. punkta c) apakšpunkts).

| c) | Cenu datubāze ir mehānisms, kas ļauj novērtēt cenu pamatotību, un Sapard gadījumā tā nav normatīva prasība atbilstīgi daudzgadu finansēšanas līgumam. Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka šāda datubāze varētu sniegt pat vēl lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātos iepirkumos. |
| --- | --- |

c)

Cenu datubāze ir mehānisms, kas ļauj novērtēt cenu pamatotību, un Sapard gadījumā tā nav normatīva prasība atbilstīgi daudzgadu finansēšanas līgumam. Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka šāda datubāze varētu sniegt pat vēl lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātos iepirkumos.

Secinājumi un ieteikumi

| 9.23. | Revidētajos darījumos Palāta nekonstatēja nopietnas kļūdas, izņemot Sapard finansētos darījumus, kas izskaidrojams ar nepilnībām, kuras atklājās dažos galvenajos kontroles mehānismos Sapard sistēmās (sk. 9.22. punktu). Ex ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā Phare, Turcijas un ISPA programmās, joprojām bijis efektīvs kontroles mehānisms, kas kompensēja vietējo nespēju pilnībā pārvaldīt iepirkuma procesu, strauji pieaugot pirmspievienošanās fondu līdzekļiem. |
| --- | --- |

9.23.

Revidētajos darījumos Palāta nekonstatēja nopietnas kļūdas, izņemot Sapard finansētos darījumus, kas izskaidrojams ar nepilnībām, kuras atklājās dažos galvenajos kontroles mehānismos Sapard sistēmās (sk. 9.22. punktu). Ex ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā Phare, Turcijas un ISPA programmās, joprojām bijis efektīvs kontroles mehānisms, kas kompensēja vietējo nespēju pilnībā pārvaldīt iepirkuma procesu, strauji pieaugot pirmspievienošanās fondu līdzekļiem.

| 9.23. | Kā norādīts Komisijas atbildēs uz 9.11., 9.14. un 9.22. punktu, Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās Sapard kļūdas nav būtiskas, iespējams, izņemot atklāto konkursu Rumānijā. Komisija, protams, apzinās potenciālos riskus saistībā ar Sapard un ņems tos vērā revīzijās, bet līdz šim nav atradusi pierādījumus par vispārēju būtisku finanšu risku. |
| --- | --- |

9.23.

Kā norādīts Komisijas atbildēs uz 9.11., 9.14. un 9.22. punktu, Komisija uzskata, ka Palātas konstatētās Sapard kļūdas nav būtiskas, iespējams, izņemot atklāto konkursu Rumānijā. Komisija, protams, apzinās potenciālos riskus saistībā ar Sapard un ņems tos vērā revīzijās, bet līdz šim nav atradusi pierādījumus par vispārēju būtisku finanšu risku.

| 9.24. | Palātas veiktā pēcpārbaude attiecībā uz Ticamības deklarācijā iekļautajiem galvenajiem apsvērumiem ir aprakstīta
  9.1. pielikumā
  . Pārraudzības un kontroles sistēmu vispārējs vērtējums par 2006. gadu ir sniegts
  9.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.24.

Palātas veiktā pēcpārbaude attiecībā uz Ticamības deklarācijā iekļautajiem galvenajiem apsvērumiem ir aprakstīta
  9.1. pielikumā
  . Pārraudzības un kontroles sistēmu vispārējs vērtējums par 2006. gadu ir sniegts
  9.2. pielikumā
  .

9.25.

| 9.25. | Palāta iesaka Komisijai |
| --- | --- |

Palāta iesaka Komisijai

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | cieši uzraudzīt, vai efektīvi darbojas valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, īpaši piedāvājumu konkursu sagatavošana un pārvaldība Turcijā un iepirkumi EDIS režīmā Bulgārijā un Rumānijā, kā arī to, vai savlaicīgi tiek piešķirts valsts līdzfinansējums; |
| --- | --- |

a)

cieši uzraudzīt, vai efektīvi darbojas valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, īpaši piedāvājumu konkursu sagatavošana un pārvaldība Turcijā un iepirkumi EDIS režīmā Bulgārijā un Rumānijā, kā arī to, vai savlaicīgi tiek piešķirts valsts līdzfinansējums;

| a) | Problēmjautājumu pēcpārbaudi veic ar pārraudzības darbību, maksājumu prasījumu pārbaužu un revīziju palīdzību. |
| --- | --- |

a)

Problēmjautājumu pēcpārbaudi veic ar pārraudzības darbību, maksājumu prasījumu pārbaužu un revīziju palīdzību.

| b) | nodrošināt, lai Rumānijas un Bulgārijas iestādes uzlabotu sistēmas tā, lai struktūrfondu finanšu pārvaldība būtu kvalitatīva un sniegtu pienācīgu pārliecību, ka pieprasījumi pēc Kopienas palīdzības ir precīzi, pareizi un atbilstīgi; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai Rumānijas un Bulgārijas iestādes uzlabotu sistēmas tā, lai struktūrfondu finanšu pārvaldība būtu kvalitatīva un sniegtu pienācīgu pārliecību, ka pieprasījumi pēc Kopienas palīdzības ir precīzi, pareizi un atbilstīgi;

| b) | Šajā nolūkā turpinās pārraudzības un revīzijas darbs. |
| --- | --- |

b)

Šajā nolūkā turpinās pārraudzības un revīzijas darbs.

| c) | saistībā ar Sapard sekot, kā uzlabojas Rumānijas iestāžu sagatavoto pārbaužu ziņojumu kvalitāte; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar Sapard sekot, kā uzlabojas Rumānijas iestāžu sagatavoto pārbaužu ziņojumu kvalitāte;

| c) | Komisija apzinās, ka dažos gadījumos varētu uzlabot ziņojumu sagatavošanu par pārbaudēm uz vietas, un veic to pēcpārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procesā. |
| --- | --- |

c)

Komisija apzinās, ka dažos gadījumos varētu uzlabot ziņojumu sagatavošanu par pārbaudēm uz vietas, un veic to pēcpārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procesā.

| d) | cieši uzraudzīt, lai Sapard maksājumu aģentūras nemainītu akreditētās procedūras bez Komisijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

d)

cieši uzraudzīt, lai Sapard maksājumu aģentūras nemainītu akreditētās procedūras bez Komisijas apstiprinājuma.

| d) | Komisija ir paudusi bažas Rumānijas un Bulgārijas iestādēm un ir atgādinājusi tām par pienākumu līdz to pievienošanās datumam iesniegt ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas. |
| --- | --- |

d)

Komisija ir paudusi bažas Rumānijas un Bulgārijas iestādēm un ir atgādinājusi tām par pienākumu līdz to pievienošanās datumam iesniegt ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas.

PĒCPĀRBAUDE APSVĒRUMIEM, KAS BIJA FORMULĒTI ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 6/2003 PAR MĒRĶSADARBĪBU KĀ GALVENO ATBALSTA INSTRUMENTU IESTĀŽU DARBĪBAS UZLABOŠANAI KANDIDĀTVALSTĪS

IEVADS

| 9.26. | Eiropas Revīzijas palāta 2003. gada jūlijā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs (13). Galvenais secinājums bija tāds, ka mērķsadarbība iestāžu darbības uzlabošanai ir pozitīvs instruments, kas kalpoja kā katalizators kandidātvalstu reformu iekustināšanā. Taču projektu faktiskie rezultāti nesasniedza sākotnēji izvirzītos kopumā optimistiskos mērķus. Lai palielinātu projektu vērtību un labāk sasniegtu rezultātus, īpašajā ziņojumā bija izteikti šādi ieteikumi Komisijai: i) pievērst lielāku uzmanību reālu un sasniedzamu mērķu izvirzīšanai, ii) nekavējoties izvērtēt sasniegto, iii) vienkāršot procedūras, iv) izmantot mērķsadarbību tam tiešām piemērotos gadījumos un v) izmantot iegūtās zināšanas un pieredzi ilgtspējības veicināšanai. Šos ieteikumus atbalstīja arī Eiropas Parlaments un Padome (14). |
| --- | --- |

9.26.

Eiropas Revīzijas palāta 2003. gada jūlijā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs (13). Galvenais secinājums bija tāds, ka mērķsadarbība iestāžu darbības uzlabošanai ir pozitīvs instruments, kas kalpoja kā katalizators kandidātvalstu reformu iekustināšanā. Taču projektu faktiskie rezultāti nesasniedza sākotnēji izvirzītos kopumā optimistiskos mērķus. Lai palielinātu projektu vērtību un labāk sasniegtu rezultātus, īpašajā ziņojumā bija izteikti šādi ieteikumi Komisijai: i) pievērst lielāku uzmanību reālu un sasniedzamu mērķu izvirzīšanai, ii) nekavējoties izvērtēt sasniegto, iii) vienkāršot procedūras, iv) izmantot mērķsadarbību tam tiešām piemērotos gadījumos un v) izmantot iegūtās zināšanas un pieredzi ilgtspējības veicināšanai. Šos ieteikumus atbalstīja arī Eiropas Parlaments un Padome (14).

9.27.

| 9.27. | 2006. gada vidū minētajam ziņojumam Palāta veica pēcpārbaudi, lai novērtētu, kā kopš tā publicēšanas attīstījies mērķsadarbības instruments un kādā mērā ir izpildīti ieteikumi. |
| --- | --- |

2006. gada vidū minētajam ziņojumam Palāta veica pēcpārbaudi, lai novērtētu, kā kopš tā publicēšanas attīstījies mērķsadarbības instruments un kādā mērā ir izpildīti ieteikumi.

9.28.

| 9.28. | Komisija (ĢD ELARG) darbojas kā mērķsadarbības instrumenta veicinātājs un koordinators un, pildot šo funkciju, izstrādā noteikumus un pamatnostādnes mērķsadarbības partneriem, tostarp regulāri atjaunina mērķsadarbības rokasgrāmatu. Nozaru ģenerāldirektorāti iesaistās iekšējās konsultācijās un palīdzības plānošanā, bet par īstenošanu atbild tikai un vienīgi mērķsadarbības partneri, t. i., saņēmējas iestādes un dalībvalstis. |
| --- | --- |

Komisija (ĢD ELARG) darbojas kā mērķsadarbības instrumenta veicinātājs un koordinators un, pildot šo funkciju, izstrādā noteikumus un pamatnostādnes mērķsadarbības partneriem, tostarp regulāri atjaunina mērķsadarbības rokasgrāmatu. Nozaru ģenerāldirektorāti iesaistās iekšējās konsultācijās un palīdzības plānošanā, bet par īstenošanu atbild tikai un vienīgi mērķsadarbības partneri, t. i., saņēmējas iestādes un dalībvalstis.

Palātas apsvērumi

| 9.29. | Komisija ir ņēmusi vērā daudzus no Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2003 iekļautajiem apsvērumiem. Pārskatot mērķsadarbības rokasgrāmatu 2004. un 2005. gadā, Komisija ieviesa koriģējošus pasākumus, piemēram: sadarbības partneriem projekta sagatavošanas izmaksas atlīdzina tikai tad, ja ir ievēroti termiņi; algas pastāvīgajiem sadarbības padomniekiem, kas strādā uz vietas, maksā tā pati struktūra, kura sedz arī pārējos projekta izdevumus; ir izvirzīti nosacījumi pilnvarotu struktūru (t. i., tādu struktūru, kuras darbojas valsts pārvaldes iestāžu vietā) izmantošanai, lai novērstu negodīgu konkurenci un saglabātu mērķsadarbības publiskā sektora iedabu; mazāk sarežģītiem projektiem Komisija iesaka izmantot neliela apjoma mērķsadarbību. Kopš 2005. gada rokasgrāmatā papildus Phare ir iekļauti noteikumi arī attiecībā uz CARDS, MEDA un TACIS programmām. |
| --- | --- |

9.29.

Komisija ir ņēmusi vērā daudzus no Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2003 iekļautajiem apsvērumiem. Pārskatot mērķsadarbības rokasgrāmatu 2004. un 2005. gadā, Komisija ieviesa koriģējošus pasākumus, piemēram: sadarbības partneriem projekta sagatavošanas izmaksas atlīdzina tikai tad, ja ir ievēroti termiņi; algas pastāvīgajiem sadarbības padomniekiem, kas strādā uz vietas, maksā tā pati struktūra, kura sedz arī pārējos projekta izdevumus; ir izvirzīti nosacījumi pilnvarotu struktūru (t. i., tādu struktūru, kuras darbojas valsts pārvaldes iestāžu vietā) izmantošanai, lai novērstu negodīgu konkurenci un saglabātu mērķsadarbības publiskā sektora iedabu; mazāk sarežģītiem projektiem Komisija iesaka izmantot neliela apjoma mērķsadarbību. Kopš 2005. gada rokasgrāmatā papildus Phare ir iekļauti noteikumi arī attiecībā uz CARDS, MEDA un TACIS programmām.

| 9.29. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas izteikto atzinību Komisijai par apņemšanos saglabāt un attīstīt mērķsadarbību kā efektīvu, drošu un stabilu Eiropas iestāžu darbības uzlabošanas instrumentu. Šāda pastāvīga pielāgošana ir īpaši svarīga tāpēc, ka mērķsadarbība tagad ir pieejama izmantošanai Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā. |
| --- | --- |

9.29.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas izteikto atzinību Komisijai par apņemšanos saglabāt un attīstīt mērķsadarbību kā efektīvu, drošu un stabilu Eiropas iestāžu darbības uzlabošanas instrumentu. Šāda pastāvīga pielāgošana ir īpaši svarīga tāpēc, ka mērķsadarbība tagad ir pieejama izmantošanai Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā.

| 9.30. | Būtisks priekšnosacījums jebkura mērķsadarbības projekta veiksmei ir saņēmējvalsts ieinteresētība konkrētā projekta īstenošanā un vispārējas politiskas gribas izrādīšana. Tas ir atzīts mērķsadarbības rokasgrāmatā. Tomēr pat 2006. gadā dažu projektu rezultātus tā arī nekad neizmantoja, jo vai nu nebija pilnībā ievēroti veiksmīgas projektu īstenošanas priekšnosacījumi, vai arī saņēmējvalsts nebija apņēmusies izmantot projekta rezultātus. |
| --- | --- |

9.30.

Būtisks priekšnosacījums jebkura mērķsadarbības projekta veiksmei ir saņēmējvalsts ieinteresētība konkrētā projekta īstenošanā un vispārējas politiskas gribas izrādīšana. Tas ir atzīts mērķsadarbības rokasgrāmatā. Tomēr pat 2006. gadā dažu projektu rezultātus tā arī nekad neizmantoja, jo vai nu nebija pilnībā ievēroti veiksmīgas projektu īstenošanas priekšnosacījumi, vai arī saņēmējvalsts nebija apņēmusies izmantot projekta rezultātus.

| 9.30. | Katra mērķsadarbības projekta panākumi ir atkarīgi no visu ieinteresēto personu, tostarp arī atlasītu dalībvalstu iestāžu, aktīvas sadarbības un pilnīgas apņemšanās. |
| --- | --- |

9.30.

Katra mērķsadarbības projekta panākumi ir atkarīgi no visu ieinteresēto personu, tostarp arī atlasītu dalībvalstu iestāžu, aktīvas sadarbības un pilnīgas apņemšanās.

| 9.31. | Pēc mērķsadarbības projektu pirmās kārtas projektu izstrāde ir vērā ņemami uzlabojusies. Nesenāko projektu tvērums ir koncentrētāks, mērķi ir precīzāki un vieglāk izvērtējami. Viens no faktoriem, kas veicinājis šādu uzlabošanos, ir saņēmēju pieredze ES projektu īstenošanā. Tomēr projektu izstrāde, sevišķi sākumposmā, aizvien ir grūta saņēmējiem bez iepriekšējas pieredzes mērķsadarbības vai tehniskās palīdzības projektos. Tādēļ joprojām, sākot sadarboties jauniem partneriem, tiek sagatavoti sarežģīti projekti ar pārāk ambicioziem mērķiem. Mērķsadarbības projektos, kuros bija paredzēti arī ieguldījumi, iepirkuma process bieži vien aizkavēja praktisko sadarbošanos, kā iznākumā projektus nācās būtiski pārstrādāt vai dažas to sastāvdaļas pārnest uz vēlākiem projektiem. |
| --- | --- |

9.31.

Pēc mērķsadarbības projektu pirmās kārtas projektu izstrāde ir vērā ņemami uzlabojusies. Nesenāko projektu tvērums ir koncentrētāks, mērķi ir precīzāki un vieglāk izvērtējami. Viens no faktoriem, kas veicinājis šādu uzlabošanos, ir saņēmēju pieredze ES projektu īstenošanā. Tomēr projektu izstrāde, sevišķi sākumposmā, aizvien ir grūta saņēmējiem bez iepriekšējas pieredzes mērķsadarbības vai tehniskās palīdzības projektos. Tādēļ joprojām, sākot sadarboties jauniem partneriem, tiek sagatavoti sarežģīti projekti ar pārāk ambicioziem mērķiem. Mērķsadarbības projektos, kuros bija paredzēti arī ieguldījumi, iepirkuma process bieži vien aizkavēja praktisko sadarbošanos, kā iznākumā projektus nācās būtiski pārstrādāt vai dažas to sastāvdaļas pārnest uz vēlākiem projektiem.

| 9.31. | Mērķsadarbības projekti rodas no dialoga starp Komisiju un saņēmējvalstīm. Komisija ir sākusi vairākus pasākumus, lai palīdzētu potenciālām saņēmējiestādēm paredzēto mērķsadarbības projektu plānošanā: |
| --- | --- |

9.31.

Mērķsadarbības projekti rodas no dialoga starp Komisiju un saņēmējvalstīm. Komisija ir sākusi vairākus pasākumus, lai palīdzētu potenciālām saņēmējiestādēm paredzēto mērķsadarbības projektu plānošanā:

| — | 2004. gada CD Rom bija iekļauti visi mērķsadarbības atbalsta pieprasījumi (veidlapas), un to atjaunināja 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

2004. gada CD Rom bija iekļauti visi mērķsadarbības atbalsta pieprasījumi (veidlapas), un to atjaunināja 2006. gadā,

| — | 2005. gada Kopējā mērķsadarbības rokasgrāmatā tika izstrādāta jauna veidne mērķsadarbības projektu pieprasījumiem (veidlapām), |
| --- | --- |

—

2005. gada Kopējā mērķsadarbības rokasgrāmatā tika izstrādāta jauna veidne mērķsadarbības projektu pieprasījumiem (veidlapām),

| — | ir palielināti mācību pasākumi, tostarp, piemēram, sāktas iekšējas mācību sesijas divreiz gadā mērķsadarbības koordinatoriem un mācību sesijas in loco. |
| --- | --- |

—

ir palielināti mācību pasākumi, tostarp, piemēram, sāktas iekšējas mācību sesijas divreiz gadā mērķsadarbības koordinatoriem un mācību sesijas in loco.

| 9.32. | Pastāvīgie mērķsadarbības padomnieki katru ceturksni sagatavo progresa ziņojumus, kurus tagad cieši uzrauga Komisija. Palātas pārbaudītajos projektos EK delegācijas bija regulāri analizējušas un komentējušas šos ziņojumus, un vajadzības gadījumā ierosinājušas korekcijas. |
| --- | --- |

9.32.

Pastāvīgie mērķsadarbības padomnieki katru ceturksni sagatavo progresa ziņojumus, kurus tagad cieši uzrauga Komisija. Palātas pārbaudītajos projektos EK delegācijas bija regulāri analizējušas un komentējušas šos ziņojumus, un vajadzības gadījumā ierosinājušas korekcijas.

9.33.

| 9.33. | Komisija nav pietiekami vienkāršojusi procedūras. Mērķsadarbības līgumos aizvien ir pārāk detalizēts katras darbības budžets, un ir jāpievieno visu projektā iesaistīto speciālistu CV. Tas nozīmē, ka, precizējot darbības – kas ir ierasta projektu vadības parādība sākumposma noslēgumā (piemēram, pielāgo semināru dienu skaitu, tulkojamo dokumentu apjomu) –, joprojām oficiāli jāgroza viss līgums, kas lieki sarežģī projekta vadību. |
| --- | --- |

Komisija nav pietiekami vienkāršojusi procedūras. Mērķsadarbības līgumos aizvien ir pārāk detalizēts katras darbības budžets, un ir jāpievieno visu projektā iesaistīto speciālistu CV. Tas nozīmē, ka, precizējot darbības – kas ir ierasta projektu vadības parādība sākumposma noslēgumā (piemēram, pielāgo semināru dienu skaitu, tulkojamo dokumentu apjomu) –, joprojām oficiāli jāgroza viss līgums, kas lieki sarežģī projekta vadību.

| 9.33. | Komisija 2007. gadā turpināja optimizēt mērķsadarbības noteikumus, tostarp tos, kas reglamentē budžeta grozījumus, lai uzlabotu mērķsadarbības projektu vadības skaidrību un vienkāršību. Mērķsadarbības rokasgrāmatā paredzēta elastīga struktūra apstiprinātu mērķsadarbības līgumu grozījumiem. Tāpat kā visās līgumattiecībās par grozījumiem ir jāpaziņo iepriekš. Tā ir loģiska prasība, jo šie grozījumi ļoti bieži ietver ne tikai obligāto rezultātu pielāgošanu, bet arī Kopienas fondu izdevumu modeļa pielāgošanu. |
| --- | --- |

9.33.

Komisija 2007. gadā turpināja optimizēt mērķsadarbības noteikumus, tostarp tos, kas reglamentē budžeta grozījumus, lai uzlabotu mērķsadarbības projektu vadības skaidrību un vienkāršību. Mērķsadarbības rokasgrāmatā paredzēta elastīga struktūra apstiprinātu mērķsadarbības līgumu grozījumiem. Tāpat kā visās līgumattiecībās par grozījumiem ir jāpaziņo iepriekš. Tā ir loģiska prasība, jo šie grozījumi ļoti bieži ietver ne tikai obligāto rezultātu pielāgošanu, bet arī Kopienas fondu izdevumu modeļa pielāgošanu.

| 9.34. | Komisija nav ņēmusi vērā Palātas ieteikumu izmantot mērķsadarbību tikai tam tiešām piemērotos gadījumos. Izvēle starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību joprojām nebalstās uz padziļinātu analīzi. |
| --- | --- |

9.34.

Komisija nav ņēmusi vērā Palātas ieteikumu izmantot mērķsadarbību tikai tam tiešām piemērotos gadījumos. Izvēle starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību joprojām nebalstās uz padziļinātu analīzi.

| 9.34. | Mērķsadarbības projektu identifikācija un izveide ir iznākums procesā un dialogā starp Komisiju un saņēmējvalsti Phare vai Cards vadības komitejas galīgās pārbaudes un apstiprinājuma ietvaros. |
| --- | --- |

9.34.

Mērķsadarbības projektu identifikācija un izveide ir iznākums procesā un dialogā starp Komisiju un saņēmējvalsti Phare vai Cards vadības komitejas galīgās pārbaudes un apstiprinājuma ietvaros.

| 9.35. | Visos 2006. gadā pārskatītajos projektos bija paredzēti pasākumi rezultātu ilgtspējības nodrošināšanai, piemēram, mācības pasniedzējiem un iegūto rezultātu izmantošana vēlākos projektos. |
| --- | --- |

9.35.

Visos 2006. gadā pārskatītajos projektos bija paredzēti pasākumi rezultātu ilgtspējības nodrošināšanai, piemēram, mācības pasniedzējiem un iegūto rezultātu izmantošana vēlākos projektos.

9.36.

| 9.36. | Parasti mērķsadarbības projektus visās saņēmējvalstīs īsteno līdzīgās Kopienas atbalsta jomās. Tomēr Komisija joprojām nav izstrādājusi sistemātiskus paņēmienus labākās prakses izplatīšanai, tostarp nav izveidota publiska projektu un to rezultātu datubāze. Nav izveidots pastāvīgo mērķsadarbības padomnieku tīkls, kas būtu ļoti svarīgi zināšanu un pieredzes apmaiņai. Trūkst sistemātisku paņēmienu projektu rezultātu ex post vērtēšanai, un nav izstrādāta procedūra, saskaņā ar kuru pēc projekta beigām pārbaudīt sasniegto rezultātu izmantošanu. Programmas līmenī tiek veikta tikai tematiska vērtēšana, bet tajā neskata atsevišķus projektus, tā vietā vērtējot visu instrumentu. |
| --- | --- |

Parasti mērķsadarbības projektus visās saņēmējvalstīs īsteno līdzīgās Kopienas atbalsta jomās. Tomēr Komisija joprojām nav izstrādājusi sistemātiskus paņēmienus labākās prakses izplatīšanai, tostarp nav izveidota publiska projektu un to rezultātu datubāze. Nav izveidots pastāvīgo mērķsadarbības padomnieku tīkls, kas būtu ļoti svarīgi zināšanu un pieredzes apmaiņai. Trūkst sistemātisku paņēmienu projektu rezultātu ex post vērtēšanai, un nav izstrādāta procedūra, saskaņā ar kuru pēc projekta beigām pārbaudīt sasniegto rezultātu izmantošanu. Programmas līmenī tiek veikta tikai tematiska vērtēšana, bet tajā neskata atsevišķus projektus, tā vietā vērtējot visu instrumentu.

| 9.36. | Komisija ir veikusi ievērojamus centienus, lai izplatītu labāko mērķsadarbības praksi, periodiski izdodot mērķsadarbības jaunumus un publicējot jaunu mērķsadarbības brošūru un DVD. |
| --- | --- |

9.36.

Komisija ir veikusi ievērojamus centienus, lai izplatītu labāko mērķsadarbības praksi, periodiski izdodot mērķsadarbības jaunumus un publicējot jaunu mērķsadarbības brošūru un DVD.

Veicot to Palātas apsvērumu pēcpārbaudi, kas bija formulēti īpašajā ziņojumā, 2003. gadā tika pieprasīta saņēmējvalstu sadarbība, lai izveidotu pastāvīgo mērķsadarbības padomnieku tīklu, bet pozitīvu atsauksmju neesamības gadījumā tā izveide ir izrādījusies neiespējama.

Papildus tematiskajiem vērtējumiem Komisija veic atsevišķu projektu izlases veida vērtējumus.

Ieteikumi

| 9.37. | Palāta iesaka Komisijai |
| --- | --- |

9.37.

Palāta iesaka Komisijai

| 9.37. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumus un cenšas ņemt tos vērā mērķsadarbības turpmākajā attīstīšanā. |
| --- | --- |

9.37.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas ieteikumus un cenšas ņemt tos vērā mērķsadarbības turpmākajā attīstīšanā.

| a) | apsvērt, vai neieviest stingrākus noteikumus saņēmējvalstīm attiecībā uz projektu rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

apsvērt, vai neieviest stingrākus noteikumus saņēmējvalstīm attiecībā uz projektu rezultātu izmantošanu;

| a) | Komisija turpinās nodrošināt, lai saņēmējiestādes nodrošinātu mērķsadarbības projektu rezultātu ilgtspēju. Ja šis nosacījums nav izpildīts, Komisija var pārtraukt projekta īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Komisija turpinās nodrošināt, lai saņēmējiestādes nodrošinātu mērķsadarbības projektu rezultātu ilgtspēju. Ja šis nosacījums nav izpildīts, Komisija var pārtraukt projekta īstenošanu.

| b) | apzināt efektīvāku veidu, kā atbalstīt tos saņēmējus, kuri projektus izstrādā pirmos reizi, cita starpā palīdzot ar iepirkumu plānošanu; |
| --- | --- |

b)

apzināt efektīvāku veidu, kā atbalstīt tos saņēmējus, kuri projektus izstrādā pirmos reizi, cita starpā palīdzot ar iepirkumu plānošanu;

| b) | Komisija jau ir sākusi vairākus pasākumus, lai palīdzētu potenciāliem saņēmējiem, un ņem vērā uzlabotas koordinācijas nepieciešamību, lai nodrošinātu savlaicīgus iepirkumus. |
| --- | --- |

b)

Komisija jau ir sākusi vairākus pasākumus, lai palīdzētu potenciāliem saņēmējiem, un ņem vērā uzlabotas koordinācijas nepieciešamību, lai nodrošinātu savlaicīgus iepirkumus.

| c) | apsvērt, vai nesamazināt mērķsadarbības līgumos iekļaujamās informācijas apjomu, lai projektu vadība kļūtu elastīgāka; |
| --- | --- |

c)

apsvērt, vai nesamazināt mērķsadarbības līgumos iekļaujamās informācijas apjomu, lai projektu vadība kļūtu elastīgāka;

| c) | Komisija ir apņēmusies turpmāk optimizēt noteikumus, kas reglamentē budžeta grozījumus, lai palielinātu mērķsadarbības projektu vadības skaidrību un vienkāršību. |
| --- | --- |

c)

Komisija ir apņēmusies turpmāk optimizēt noteikumus, kas reglamentē budžeta grozījumus, lai palielinātu mērķsadarbības projektu vadības skaidrību un vienkāršību.

| d) | nodrošināt labi pamatotu izvēli starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību un labāk informēt saņēmējus par atšķirībām starp šiem diviem darbības veidiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt labi pamatotu izvēli starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību un labāk informēt saņēmējus par atšķirībām starp šiem diviem darbības veidiem;

| d) | Komisija turpinās izcelt mērķsadarbības specifiku un nodrošināt, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izvēlei starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

d)

Komisija turpinās izcelt mērķsadarbības specifiku un nodrošināt, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izvēlei starp mērķsadarbību un tehnisko palīdzību.

| e) | ieviest i) sistemātiskus paņēmienus, ar kuriem veikt projektu rezultātu ex post vērtēšanu vai uzraudzību un pārbaudīt rezultātu izmantošanu, ii) pastāvīgo mērķsadarbības padomnieku tīklu un iii) projektu rezultātu datubāzi, lai varētu izplatīt labāko praksi. |
| --- | --- |

e)

ieviest i) sistemātiskus paņēmienus, ar kuriem veikt projektu rezultātu ex post vērtēšanu vai uzraudzību un pārbaudīt rezultātu izmantošanu, ii) pastāvīgo mērķsadarbības padomnieku tīklu un iii) projektu rezultātu datubāzi, lai varētu izplatīt labāko praksi.

| e) | i) | Komisija turpinās veikt regulārus ietekmes novērtējumus, kurus izplata valsts kontaktpersonu gada sanāksmes laikā. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Komisija turpinās veikt regulārus ietekmes novērtējumus, kurus izplata valsts kontaktpersonu gada sanāksmes laikā.

| ii) | Komisija ar nožēlu konstatē, ka līdz šim sakarā ar citu mērķsadarbībā ieinteresēto personu sadarbības trūkumu diemžēl nav bijis iespējams izveidot ieteikto tīklu. |
| --- | --- |

ii)

Komisija ar nožēlu konstatē, ka līdz šim sakarā ar citu mērķsadarbībā ieinteresēto personu sadarbības trūkumu diemžēl nav bijis iespējams izveidot ieteikto tīklu.

| iii) | Datubāzes izveide rada vairākus jautājumus saistībā ar turpmāko sadarbību ar mērķsadarbības kompetences nodrošinātājiem un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

iii)

Datubāzes izveide rada vairākus jautājumus saistībā ar turpmāko sadarbību ar mērķsadarbības kompetences nodrošinātājiem un datu aizsardzību.

---

(1)  Astoņās valstīs, kuras iestājās ES 2004. gadā (Čehijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā), divās valstīs, kuras iestājās ES 2007. gada 1. janvārī (Bulgārijā un Rumānijā), un kandidātvalstī Horvātijā.

(2)  Polija, Ungārija un pārstrukturēšana austrumos, Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.).

(3)  Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2500/2001 par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp.).

(4)  Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma, Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.).

(5)  Īpaša pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai, Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.).

(6)  Piemērojot EDIS, īpašas īstenošanas aģentūras akreditēja īstenot Phare un ISPA programmas, neprasot, lai konkursus un līgumslēgšanu ex ante pārbaudītu Komisija.

(7)  Maksājumi trešajai valstij, kas arī saņem ISPA palīdzību, t. i., Horvātijai 2006. gadā bija mazāk nekā 1 % kopējo ISPA maksājumu.

(8)  ES procedūru rokasgrāmata Practical Guide to Phare, ISPA and Sapard contract procedures.

(9)  Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.10. punkts.

(10)  A iedaļas 5. panta 4. punkts.

(11)  Sk. MAFA A iedaļas 12. panta 2. un 4. punktu.

(12)  Pienācīga pienākumu nodalīšana, darījumu pareiza pilnvarošana, pienācīga dokumentācija un uzskaite, pārbaudes uz vietas (fiziskās pārbaudes), neatkarīgas pārbaudes.

(13)  OV C 167, 17.7.2003.

(14)  Eiropas Parlamenta ziņojums par 2002. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (A5-0200/2004), Padomes sanāksme 2569 (6970/04).

9.1. PIELIKUMA a) DAĻA.

Ticamības deklarācijā izmantoto apsvērumu pēcpārbaude – pirmspievienošanās stratēģija – Phare un Turcijas programmas

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pēc EK delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm bieži izdarītas korekcijas.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.13. punkts) | Delegācijas pastāvīgi palīdzējušas uzlabot valsts iestāžu darbu. | Arī 2006. gadā Palāta konstatēja, ka pēc delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm bieži izdarītas korekcijas. | Komisija dara visu iespējamo, lai atbalstītu valsts iestādes atbilstīgo struktūru un procedūru veidošanā, lai uzlabotu to pārvaldības un kontroles spēju. |
| Nepilnīgi izstrādāta procedūra, saskaņā ar kuru valsts iestādēm atgādināt par pienākumu iesniegt galīgās deklarācijas, un pārbaudēm nebija izstrādātas kontrolpunktu veidlapas.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.14. punkts) | Kontrolpunktu veidlapas ir ieviestas. Termiņš deklarāciju iesniegšanai pagarināts. | Joprojām ir kavējumi galīgo deklarāciju iesniegšanā. | Komisija izdod regulārus rakstiskus atgādinājumus par nepieciešamību savlaicīgi iesniegt galīgās deklarācijas. Šis jautājums ir ierosināts arī Kopīgajās pārraudzības komitejās. Šo centienu rezultātā lielākā daļa nokavēto galīgo deklarāciju ir saņemta un izskatīta. |
| EDIS sistēmai akreditētās īstenošanas aģentūras ne vienmēr bija reālās līgumslēdzējas iestādes.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.15. punkts) | Saskaņā ar valstu tiesību aktiem (par īpašumtiesībām u. c.) īstenošanas aģentūras ne vienmēr var būt oficiālās līgumslēdzējas iestādes. | Šis apsvērums vairs nav spēkā. | |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

Pēc EK delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm bieži izdarītas korekcijas.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.13. punkts)

Delegācijas pastāvīgi palīdzējušas uzlabot valsts iestāžu darbu.

Arī 2006. gadā Palāta konstatēja, ka pēc delegāciju veiktajām ex ante pārbaudēm bieži izdarītas korekcijas.

Komisija dara visu iespējamo, lai atbalstītu valsts iestādes atbilstīgo struktūru un procedūru veidošanā, lai uzlabotu to pārvaldības un kontroles spēju.

Nepilnīgi izstrādāta procedūra, saskaņā ar kuru valsts iestādēm atgādināt par pienākumu iesniegt galīgās deklarācijas, un pārbaudēm nebija izstrādātas kontrolpunktu veidlapas.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.14. punkts)

Kontrolpunktu veidlapas ir ieviestas. Termiņš deklarāciju iesniegšanai pagarināts.

Joprojām ir kavējumi galīgo deklarāciju iesniegšanā.

Komisija izdod regulārus rakstiskus atgādinājumus par nepieciešamību savlaicīgi iesniegt galīgās deklarācijas. Šis jautājums ir ierosināts arī Kopīgajās pārraudzības komitejās. Šo centienu rezultātā lielākā daļa nokavēto galīgo deklarāciju ir saņemta un izskatīta.

EDIS sistēmai akreditētās īstenošanas aģentūras ne vienmēr bija reālās līgumslēdzējas iestādes.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.15. punkts)

Saskaņā ar valstu tiesību aktiem (par īpašumtiesībām u. c.) īstenošanas aģentūras ne vienmēr var būt oficiālās līgumslēdzējas iestādes.

Šis apsvērums vairs nav spēkā.

9.1. PIELIKUMA b) DAĻA.

Ticamības deklarācijā izmantoto apsvērumu pēcpārbaude – pirmspievienošanās stratēģija – Sapard

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Sapard aģentūra mainījusi īstenošanas vai maksāšanas kārtību, nesaņemot Komisijas piekrišanu.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.10. punkts) | Komisija ir atgādinājusi valsts iestādēm, ka par procedūru izmaiņām pirms to ieviešanas ir jāinformē Komisija. | Arī 2006. gadā Palāta konstatēja, ka procedūras bija mainītas bez Komisijas piekrišanas. | Komisija ir paudusi bažas Rumānijas un Bulgārijas iestādēm un atgādinājusi tām par pienākumu (līdz to pievienošanās datumam) iesniegt ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas. |
| Dokumentācija saistībā ar valsts iepirkuma procedūrām bija nepietiekama un nenodrošināja piedāvājumu saņemšanu termiņos un pienācīgu izskatīšanu.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.17. punkta a) apakšpunkts) | Komisijas šo apsvērumu atkārtoti pārbaudīja grāmatojumu noskaidrošanas procesā. | Arī 2006. gadā Palāta konstatēja nepilnības iepirkuma procedūru piemērošanā. | Komisija veic to pēcpārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procesā, un attiecīgi tiek ierosinātas finanšu korekcijas. |
| Neadekvātas sistēmas (piemēram, cenu datubāze), lai pārbaudītu to cenu mērenību, kas ietekmē atbilstīgās summas.
  (Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.17. punkta c) apakšpunkts) | Komisija ir atgādinājusi valsts iestādēm, ka jāizveido datubāze. | Datubāzē joprojām ir neatbilstības. | Neraugoties uz to, ka tā nav normatīva prasība, cenu datubāze varētu nodrošināt pat lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātos iepirkumos. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

Sapard aģentūra mainījusi īstenošanas vai maksāšanas kārtību, nesaņemot Komisijas piekrišanu.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.10. punkts)

Komisija ir atgādinājusi valsts iestādēm, ka par procedūru izmaiņām pirms to ieviešanas ir jāinformē Komisija.

Arī 2006. gadā Palāta konstatēja, ka procedūras bija mainītas bez Komisijas piekrišanas.

Komisija ir paudusi bažas Rumānijas un Bulgārijas iestādēm un atgādinājusi tām par pienākumu (līdz to pievienošanās datumam) iesniegt ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas.

Dokumentācija saistībā ar valsts iepirkuma procedūrām bija nepietiekama un nenodrošināja piedāvājumu saņemšanu termiņos un pienācīgu izskatīšanu.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.17. punkta a) apakšpunkts)

Komisijas šo apsvērumu atkārtoti pārbaudīja grāmatojumu noskaidrošanas procesā.

Arī 2006. gadā Palāta konstatēja nepilnības iepirkuma procedūru piemērošanā.

Komisija veic to pēcpārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procesā, un attiecīgi tiek ierosinātas finanšu korekcijas.

Neadekvātas sistēmas (piemēram, cenu datubāze), lai pārbaudītu to cenu mērenību, kas ietekmē atbilstīgās summas.

(Pārskata par 2005. finanšu gadu 9.17. punkta c) apakšpunkts)

Komisija ir atgādinājusi valsts iestādēm, ka jāizveido datubāze.

Datubāzē joprojām ir neatbilstības.

Neraugoties uz to, ka tā nav normatīva prasība, cenu datubāze varētu nodrošināt pat lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātos iepirkumos.

9.2. PIELIKUMA a) DAļA

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – pirmspievienošanās stratēģija – Phare un Turcijas programmas

| Attiecīgā sistēma | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Procedūras un rokasgrāmatas | Ex ante pārbaudes | Iekšējā revīzija | Ex post pārbaudes | Vadības sagatavotie pārskati |
| Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, centrālie dienesti | | | | | | |
| Komisijas delegācija | | | | N/A | | |
| DIS īstenošanas aģentūras | | | | N/A | | |
| EDIS akreditētās īstenošanas aģentūras | | | | N/A | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Procedūras un rokasgrāmatas

Ex ante pārbaudes

Iekšējā revīzija

Ex post pārbaudes

Vadības sagatavotie pārskati

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, centrālie dienesti

Komisijas delegācija

N/A

DIS īstenošanas aģentūras

N/A

EDIS akreditētās īstenošanas aģentūras

N/A

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |
| N/A | Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

N/A

Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē

9.2. PIELIKUMA b) DAļA

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – pirmspievienošanās stratēģija – Sapard

| Attiecīgā sistēma | Galvenie kontroles mehānismi | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Pienākumu nodalīšana | Iekšējā revīzija | Revīzijas izsekojamība | Vadības veiktās pārbaudes | Sākotnējās administratīvās un tehniskās pārbaudes/novērtējumi | Pārbaudes uz vietas |
| Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Vadošā un kontroles iestāde Latvijā | | | | | | | |
| Vadošā un kontroles iestāde Rumānijā | | | | | | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Pienākumu nodalīšana

Iekšējā revīzija

Revīzijas izsekojamība

Vadības veiktās pārbaudes

Sākotnējās administratīvās un tehniskās pārbaudes/novērtējumi

Pārbaudes uz vietas

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts

N/A

N/A

N/A

Vadošā un kontroles iestāde Latvijā

Vadošā un kontroles iestāde Rumānijā

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |
| N/A | Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

N/A

Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē

10. NODAĻA

Administratīvie izdevumi

SATURS

| 10.1. | Ievads |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2.–10.26. | Kopienas iestāžu un organizāciju administratīvie izdevumi |
| --- | --- |

10.2.–10.26.

| 10.5.–10.6. | Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

10.5.–10.6.

| 10.6. | Secinājumi saistībā ar Ticamības deklarāciju |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7.–10.25. | Konkrēti apsvērumi par katru iestādi |
| --- | --- |

10.7.–10.25.

| 10.7.–10.8. | Revīzijas tvērums |
| --- | --- |

10.7.–10.8.

| 10.9.–10.13. | Parlaments |
| --- | --- |

10.9.–10.13.

| 10.14. | Padome |
| --- | --- |

10.14.

| 10.15.–10.16. | Komisija |
| --- | --- |

10.15.–10.16.

| 10.17. | Kopienu Tiesa |
| --- | --- |

10.17.

| 10.18. | Revīzijas palāta |
| --- | --- |

10.18.

| 10.19.–10.21. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

10.19.–10.21.

| 10.22.–10.23. | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

10.22.–10.23.

| 10.24. | Eiropas Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| --- | --- |

10.24.

| 10.25. | Konkrētu riska jomu revīzijas secinājums |
| --- | --- |

10.25.

| 10.26. | Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata |
| --- | --- |

10.26.

| 10.27.–10.32. | Eiropas Savienības aģentūras |
| --- | --- |

10.27.–10.32.

| 10.33.–10.34. | Eiropas skolas |
| --- | --- |

10.33.–10.34.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 10.1. | Šajā nodaļā aplūkoti šādu Eiropas Savienības struktūru administratīvie izdevumi: |

PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

10.1.

Šajā nodaļā aplūkoti šādu Eiropas Savienības struktūru administratīvie izdevumi:

| — | Kopienas iestāžu un organizāciju izdevumi (1), |
| --- | --- |

—

Kopienas iestāžu un organizāciju izdevumi (1),

| — | aģentūru un citu decentralizēto struktūru izdevumi, |
| --- | --- |

—

aģentūru un citu decentralizēto struktūru izdevumi,

| — | Eiropas skolu izdevumi. |
| --- | --- |

—

Eiropas skolu izdevumi.

KOPIENAS IESTĀŽU UN ORGANIZĀCIJU ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| 10.2. | ES iestāžu administratīvo izdevumu revīzija sastāv no divām daļām. Pirmā daļa ietver īpašo izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Otrā daļa ietver īpašus apsvērumus par katru iestādi, kā tas noteikts Finanšu regulas 143. panta 4. punktā. Šie īpašie apsvērumi iegūti, revidējot konkrētas jomas, kuras izvēlētas, pamatojoties uz iepriekšējos revīzijas konstatējumos apzināto risku. |
| --- | --- |

10.2.

ES iestāžu administratīvo izdevumu revīzija sastāv no divām daļām. Pirmā daļa ietver īpašo izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Otrā daļa ietver īpašus apsvērumus par katru iestādi, kā tas noteikts Finanšu regulas 143. panta 4. punktā. Šie īpašie apsvērumi iegūti, revidējot konkrētas jomas, kuras izvēlētas, pamatojoties uz iepriekšējos revīzijas konstatējumos apzināto risku.

10.3.

| 10.3. | Apropriācijas šiem izdevumiem katra iestāde pārvalda tieši, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, pabalstiem un pensijām, kā arī nomas maksām, iepirkumiem un dažādiem citiem izdevumiem. Eiropas Savienības iestāžu kopējie administratīvie izdevumi 2006. gadā bija 6 699 miljoni EUR. Katras iestādes izdevumi ir norādīti
  10.1. tabulā
  . |
| --- | --- |

Apropriācijas šiem izdevumiem katra iestāde pārvalda tieši, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, pabalstiem un pensijām, kā arī nomas maksām, iepirkumiem un dažādiem citiem izdevumiem. Eiropas Savienības iestāžu kopējie administratīvie izdevumi 2006. gadā bija 6 699 miljoni EUR. Katras iestādes izdevumi ir norādīti
  10.1. tabulā
  .

10.1. tabula. Katras iestādes maksājumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Eiropas Parlaments | 1 235 | 1 440 |
| Padome | 533 | 585 |
| Komisija | 3 952 | 4 150 |
| Kopienu Tiesa | 211 | 238 |
| Revīzijas palāta | 92 | 99 |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 96 | 108 |
| Reģionu komiteja | 64 | 69 |
| Eiropas Ombuds | 6 | 7 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 2 | 3 |
| Kopā | 6 191 | 6 699 |

(miljonos EUR)

2005

2006

Eiropas Parlaments

1 235

1 440

Padome

533

585

Komisija

3 952

4 150

Kopienu Tiesa

211

238

Revīzijas palāta

92

99

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

96

108

Reģionu komiteja

64

69

Eiropas Ombuds

6

7

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2

3

Kopā

6 191

6 699

| 10.4. | Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka konstatētās kļūdas nebija būtiskas. Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu pēcpārbaude ir aprakstīta
  10.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

10.4.

Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka konstatētās kļūdas nebija būtiskas. Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu pēcpārbaude ir aprakstīta
  10.2. tabulā
  .

10.2. tabula. Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu pēcpārbaude

| Apsvērumi | Veiktie pasākumi | Vai vajadzīga turpmāka rīcība? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 9.6. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.7. punkts:
  Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktai maksimālai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Kopienu Tiesu, Revīzijas palātu un Eiropas Ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja 2005. gada decembrī iekšējos noteikumus grozīja tā, lai tie atbilstu Civildienesta noteikumiem. | Parlamentam, Komisijai un Padomei jāmaina iekšējie noteikumi, lai komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzinātu saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. | Eiropas Parlamenta atbildes

  Kā Parlaments jau norādījis savās iepriekšējās atbildēs uz Revīzijas palātas apsvērumiem, tas sastopas ar īpašām problēmām saistībā ar komandējumiem Parlamenta darbības rakstura un tā trīs darba vietu dēļ. Vienotas likmes sistēmu piemēro, ņemot vērā Parlamenta Prezidijam sniegto juridisko ieteikumu šajā jautājumā, un tās mērķis ir ievērot saprātīgu līdzsvaru starp reglamentējošo noteikumu prasībām un Parlamenta īpašās darba vides noteiktajām vajadzībām. Turklāt tagad ieviestie vienkāršotie noteikumi palīdzēs samazināt administratīvās izmaksas, kādas rodas sevišķi liela skaita komandējumu pārvaldībā. Skatīt arī Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas (2) 12. punktu par vienotas likmes maksājumiem attiecībā uz 2005. finanšu gadu.

  Padomes atbildes

  ĢS jaunajos iekšējos noteikumos par komandējumiem vairs nav paredzēts vienotas likmes maksājums 30 procentu apmērā. Pirms šie noteikumi stāsies spēkā (paredzēts 2007. gada oktobrī), par tiem vēl jānotur oficiālas apspriedes ar personāla pārstāvjiem.

  Komisijas atbildes

  Norādījumi par komandējumiem – Komisijas pieņemtie iekšējie noteikumi, kas regulē tās personāla komandējumus, – pašlaik tiek pārskatīti, lai pienācīgi ņemtu vērā Palātas piezīmi. Jaunu noteikumu pieņemšana paredzēta 2008. gada sākumā. |
| Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem |
| Pārskata par 2002. finanšu gadu 9.17.-9.20. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.2. tabula:
  Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju shēmu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums. Pensiju shēmā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā. | Papildu pensiju shēma ir minēta Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtā Deputātu nolikuma 27. pantā. Šis nolikums stāsies spēkā pirmajā dienā, kad 2009. gadā sāks darbu EP jaunais sasaukums. Nav izstrādāti noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā. | Līdz pirmajai dienai, kad 2009. gadā darbu sāks EP jaunais sasaukums, Deputātu nolikumam nav likumīga spēka, un tas nevar būt juridisks pamats EP iemaksai ASBL pensiju fondā. Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā. | Eiropas Parlamenta atbildes

  Kā Parlaments norādīja savās atbildēs uz Revīzijas palātas apsvērumiem attiecībā uz 2005. finanšu gadu par to, ka Eiropas Parlamenta deputātu nolikumā (27. pantā) norādīts, ka pensiju fonds “pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē,” un ka tā ir nešaubīga pensiju fonda juridiskā pamata atzīšana, tostarp attiecībā uz periodu pirms nolikuma stāšanās spēkā.


  Darba grupa, kura ir atbildīga par deputātu nolikuma īstenošanas pasākumu ieviešanu, turpina darbu, tostarp izstrādājot noteikumus, kas paredz Parlamenta un shēmas dalībnieku atbildību un pienākumus iespējamā deficīta gadījumā.


  Parlamenta Prezidijam ir paziņoti rezultāti saistībā ar “Oficiālajā Vēstnesī” publicēto uzaicinājumu uz konkursu nolūkā uzsākt neatkarīgu aktuāro izpēti par pensiju fondu. Izpēte, kurai jāsākas tuvākajā laikā, dos iespēju Prezidijam vēlāk noteikt pasākumus, ar kuriem garantētu papildu pensiju maksājumus pēc nolikuma stāšanās spēkā 2009. gadā, un izstrādāt nolīgumu, kas reglamentētu fonda un Parlamenta attiecības un attiecīgos pienākumus. |
| Padomes samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas nav izmantots |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 9.18. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.2. tabula:
  Padomē samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu. | Lai gan Ģenerālsekretariāts ir veicis attiecīgus pasākumus ar mērķi pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas darbinieku uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra, 2006. gadā joprojām tika veikti maksājumi par neizmantotiem papildu atvaļinājumiem. | Samaksa par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem jāpārtrauc. | Padomes atbildes

  Padomes Ģenerālsekretariāts apzinās Revīzijas palātas nostāju attiecībā uz maksājumiem par neizmantota papildu atvaļinājuma uzkrātām dienām un pilnīgi piekrīt Revīzijas palātas piezīmēm, kas uzsver vajadzību pēc iespējas drīzāk pabeigt notiekošo sakārtotas sistēmas izstrādi. Atbilstīgi Revīzijas palātas norādei tika izdots obligāts norādījums, lai līdz 2009. gada beigām likvidētu visus palikušos uzkrājumus. Turklāt kopš 1997. gada veikti pasākumi, lai šī situācija neatkārtotos nākotnē.


  Tomēr Ģenerālsekretariāts uzskata, ka iecēlējinstitūcijas pienākums ievērot attiecīgo personu tiesības un Eiropas tiesību aktu pamatprincipus attiecībā uz tiesisko paļāvību un vienlīdzīgu attieksmi nozīmē to, ka ir jāsaglabā sistēma, lai likvidētu atvaļinājuma uzkrājumus, piešķirot brīvdienas, kā arī maksājumus uz īsu pārejas laiku. Ģenerālsekretariāts pašlaik izskata visas iespējas, lai vēl vairāk paātrinātu uzkrājumu likvidēšanas gaitu, tostarp samazinot pašlaik pieļauto laiku šādu uzkrājumu izmantošanai. |
| Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšana |
| Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.11. punkts:
  Padome, pieņemot Lēmumu Nr. 190/2003, ko piemēro no 2004. gada 1. janvāra, reformēja sistēmu, saskaņā ar kuru atlīdzina Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumus. Atlīdzība nedrīkst pārsniegt konkrētai valstij noteikto vienoto likmi. Palāta secināja, ka jaunā sistēma vērā ņemami mazinājusi Padomes administratīvo slogu saistībā ar delegātu izdevumu atlīdzināšanu, bet pirms 2005. gada jūlija maksājuma dalībvalstu deklarācijas nebija pietiekami pārbaudītas. | Iekšējās revīzijas ziņojumos 2006. gada februārī un novembrī bija minētas problēmas saistībā ar neskaidriem atbilstības noteikumiem, kā arī sanāksmju apmeklējumu nepienācīgu uzskaiti. 2006. gadā stāvoklis salīdzinājumā ar 2005. gadu daudz nemainījās.
  Ģenerālsekretariāts plāno uzlabot sistēmu sanāksmju apmeklējumu uzskaitei. | Jāveic vairāk pārbaužu un jāievieš vairāk kontroles mehānismu, lai nodrošinātu dalībvalstu izdevumu deklarāciju pareizību. | Padomes atbildes

  Kopš ieviesta jaunā sistēma par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzību, Padomes Sekretariāts pakāpeniski ieviesis stingras pārbaudes par dalībvalstu iesniegtajiem izdevumu pārskatiem. Ja tiek atklātas nepareizības vai kļūdas, dalībvalstis aicina veikt nepieciešamos labojumus un atkārtoti iesniegt izdevumu pārskatus.


  Pašlaik ĢS strādā, lai:







  — | pārskatītu lēmumu, ar ko paredz precizēt noteikumus par tiesībām uz izmaksu segšanu |

Apsvērumi

Veiktie pasākumi

Vai vajadzīga turpmāka rīcība?

Komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas

Pārskata par 2004. finanšu gadu 9.6. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.7. punkts:

Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktai maksimālai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Kopienu Tiesu, Revīzijas palātu un Eiropas Ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja 2005. gada decembrī iekšējos noteikumus grozīja tā, lai tie atbilstu Civildienesta noteikumiem.

Parlamentam, Komisijai un Padomei jāmaina iekšējie noteikumi, lai komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzinātu saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.

Eiropas Parlamenta atbildes

Kā Parlaments jau norādījis savās iepriekšējās atbildēs uz Revīzijas palātas apsvērumiem, tas sastopas ar īpašām problēmām saistībā ar komandējumiem Parlamenta darbības rakstura un tā trīs darba vietu dēļ. Vienotas likmes sistēmu piemēro, ņemot vērā Parlamenta Prezidijam sniegto juridisko ieteikumu šajā jautājumā, un tās mērķis ir ievērot saprātīgu līdzsvaru starp reglamentējošo noteikumu prasībām un Parlamenta īpašās darba vides noteiktajām vajadzībām. Turklāt tagad ieviestie vienkāršotie noteikumi palīdzēs samazināt administratīvās izmaksas, kādas rodas sevišķi liela skaita komandējumu pārvaldībā. Skatīt arī Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijas (2) 12. punktu par vienotas likmes maksājumiem attiecībā uz 2005. finanšu gadu.

Padomes atbildes

ĢS jaunajos iekšējos noteikumos par komandējumiem vairs nav paredzēts vienotas likmes maksājums 30 procentu apmērā. Pirms šie noteikumi stāsies spēkā (paredzēts 2007. gada oktobrī), par tiem vēl jānotur oficiālas apspriedes ar personāla pārstāvjiem.

Komisijas atbildes

Norādījumi par komandējumiem – Komisijas pieņemtie iekšējie noteikumi, kas regulē tās personāla komandējumus, – pašlaik tiek pārskatīti, lai pienācīgi ņemtu vērā Palātas piezīmi. Jaunu noteikumu pieņemšana paredzēta 2008. gada sākumā.

Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem

Pārskata par 2002. finanšu gadu 9.17.-9.20. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.2. tabula:

Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju shēmu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums. Pensiju shēmā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā.

Papildu pensiju shēma ir minēta Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtā Deputātu nolikuma 27. pantā. Šis nolikums stāsies spēkā pirmajā dienā, kad 2009. gadā sāks darbu EP jaunais sasaukums. Nav izstrādāti noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā.

Līdz pirmajai dienai, kad 2009. gadā darbu sāks EP jaunais sasaukums, Deputātu nolikumam nav likumīga spēka, un tas nevar būt juridisks pamats EP iemaksai ASBL pensiju fondā. Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā.

Eiropas Parlamenta atbildes

Kā Parlaments norādīja savās atbildēs uz Revīzijas palātas apsvērumiem attiecībā uz 2005. finanšu gadu par to, ka Eiropas Parlamenta deputātu nolikumā (27. pantā) norādīts, ka pensiju fonds “pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē,” un ka tā ir nešaubīga pensiju fonda juridiskā pamata atzīšana, tostarp attiecībā uz periodu pirms nolikuma stāšanās spēkā.

Darba grupa, kura ir atbildīga par deputātu nolikuma īstenošanas pasākumu ieviešanu, turpina darbu, tostarp izstrādājot noteikumus, kas paredz Parlamenta un shēmas dalībnieku atbildību un pienākumus iespējamā deficīta gadījumā.

Parlamenta Prezidijam ir paziņoti rezultāti saistībā ar “Oficiālajā Vēstnesī” publicēto uzaicinājumu uz konkursu nolūkā uzsākt neatkarīgu aktuāro izpēti par pensiju fondu. Izpēte, kurai jāsākas tuvākajā laikā, dos iespēju Prezidijam vēlāk noteikt pasākumus, ar kuriem garantētu papildu pensiju maksājumus pēc nolikuma stāšanās spēkā 2009. gadā, un izstrādāt nolīgumu, kas reglamentētu fonda un Parlamenta attiecības un attiecīgos pienākumus.

Padomes samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas nav izmantots

Pārskata par 2004. finanšu gadu 9.18. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.2. tabula:

Padomē samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu.

Lai gan Ģenerālsekretariāts ir veicis attiecīgus pasākumus ar mērķi pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas darbinieku uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra, 2006. gadā joprojām tika veikti maksājumi par neizmantotiem papildu atvaļinājumiem.

Samaksa par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem jāpārtrauc.

Padomes atbildes

Padomes Ģenerālsekretariāts apzinās Revīzijas palātas nostāju attiecībā uz maksājumiem par neizmantota papildu atvaļinājuma uzkrātām dienām un pilnīgi piekrīt Revīzijas palātas piezīmēm, kas uzsver vajadzību pēc iespējas drīzāk pabeigt notiekošo sakārtotas sistēmas izstrādi. Atbilstīgi Revīzijas palātas norādei tika izdots obligāts norādījums, lai līdz 2009. gada beigām likvidētu visus palikušos uzkrājumus. Turklāt kopš 1997. gada veikti pasākumi, lai šī situācija neatkārtotos nākotnē.

Tomēr Ģenerālsekretariāts uzskata, ka iecēlējinstitūcijas pienākums ievērot attiecīgo personu tiesības un Eiropas tiesību aktu pamatprincipus attiecībā uz tiesisko paļāvību un vienlīdzīgu attieksmi nozīmē to, ka ir jāsaglabā sistēma, lai likvidētu atvaļinājuma uzkrājumus, piešķirot brīvdienas, kā arī maksājumus uz īsu pārejas laiku. Ģenerālsekretariāts pašlaik izskata visas iespējas, lai vēl vairāk paātrinātu uzkrājumu likvidēšanas gaitu, tostarp samazinot pašlaik pieļauto laiku šādu uzkrājumu izmantošanai.

Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšana

Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.11. punkts:

Padome, pieņemot Lēmumu Nr. 190/2003, ko piemēro no 2004. gada 1. janvāra, reformēja sistēmu, saskaņā ar kuru atlīdzina Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumus. Atlīdzība nedrīkst pārsniegt konkrētai valstij noteikto vienoto likmi. Palāta secināja, ka jaunā sistēma vērā ņemami mazinājusi Padomes administratīvo slogu saistībā ar delegātu izdevumu atlīdzināšanu, bet pirms 2005. gada jūlija maksājuma dalībvalstu deklarācijas nebija pietiekami pārbaudītas.

Iekšējās revīzijas ziņojumos 2006. gada februārī un novembrī bija minētas problēmas saistībā ar neskaidriem atbilstības noteikumiem, kā arī sanāksmju apmeklējumu nepienācīgu uzskaiti. 2006. gadā stāvoklis salīdzinājumā ar 2005. gadu daudz nemainījās.

Ģenerālsekretariāts plāno uzlabot sistēmu sanāksmju apmeklējumu uzskaitei.

Jāveic vairāk pārbaužu un jāievieš vairāk kontroles mehānismu, lai nodrošinātu dalībvalstu izdevumu deklarāciju pareizību.

Padomes atbildes

Kopš ieviesta jaunā sistēma par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzību, Padomes Sekretariāts pakāpeniski ieviesis stingras pārbaudes par dalībvalstu iesniegtajiem izdevumu pārskatiem. Ja tiek atklātas nepareizības vai kļūdas, dalībvalstis aicina veikt nepieciešamos labojumus un atkārtoti iesniegt izdevumu pārskatus.

Pašlaik ĢS strādā, lai:

—

pārskatītu lēmumu, ar ko paredz precizēt noteikumus par tiesībām uz izmaksu segšanu

| — | aizvietotu apmeklējuma reģistra lapas ar elektronisku karšu sistēmu. |
| --- | --- |

—

aizvietotu apmeklējuma reģistra lapas ar elektronisku karšu sistēmu.

Komisijas maksāto ģimenes pabalstu pēcpārbaude

Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.12. punkts:

Darbiniekiem, kuri saņem apgādnieka pabalstu, bet kuriem nav apgādājamu bērnu, regulāri nelūdz šo informāciju atjaunināt. Nebija pierādījumu tam, ka 676 no 1 605 Komisijas darbiniekiem, kuri strādā Briselē un atrodas iepriekš minētajos apstākļos, būtu lūgts apstiprināt vai atjaunināt sākotnēji sniegtās ziņas. Tāpat arī nepietiekami tika pārbaudīti gadījumi, kad apgādājamā bērna pabalstu maksā attiecīgā dalībvalsts; tādos gadījumos šis pabalsts atskaitāms no tā, ko maksā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.

Pabalstus joprojām maksā, lai gan informāciju darbinieki sniedz pēc brīvprātības principa. Tomēr jāatzīmē, ka Komisija no 676 problēmgadījumiem 2006. gadā 231 gadījumu pārbaudīja un turpmāko divu gadu laikā plāno pārbaudīt pārējos.

Komisijai vēl jāveic pasākumi, lai ģimenes pabalstu pārbaudes būtu regulāras.

Komisijas atbildes

Komisija plāno pabeigt atlikušo gadījumu pēcpārbaudi līdz 2008. gada sākumam. PMO šobrīd veido jaunu informācijas sistēmu IRIS, kas ļaus pilnīgi datorizēt procedūru dokumentāciju un uzraudzīt šīs procedūras ievērošanu. Jaunā sistēma tiks ieviesta pakāpeniski laikā no 2007. gada vidus līdz 2009. gadam.

Kopienu Tiesas Iekšējās revīzijas dienests

Pārskata par 2004. finanšu gadu 9.21. punkts un Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.13. un 10.14. punkts:

Revīzijas palāta (..) norādīja, ka Iekšējās revīzijas dienesta vadītājs vienlaikus ex ante kontrolēja kredītrīkotāja darbības. Situācija 2005. gadā nav mainījusies. Tāda iesaistīšanās finanšu darbībās nesader ar pilnīgu neatkarību, ar kādu iekšējam revidentam jāveic revīzijas pienākumi saskaņā ar Finanšu regulas 86. pantā minēto principu.

Iekšējais revidents 2005. gada otrajā pusē veica dažas konkrētas revīzijas un formulēja ieteikumus attiecīgajiem dienestiem, taču Palātas veiktās revīzijas laikā nebija pieejams neviens iekšējā revidenta pārskats.

Iekšējās revīzijas dienesta vadītājs arī 2006. gadā turpināja ex ante kontrolēt kredītrīkotāja darbības. Iekšējās revīzijas dienests sagatavoja divus revīzijas ziņojumus un formulēja vairākus ieteikumus, kuru iznākums bija vērā ņemami ietaupījumi.

Jāreorganizē pārraudzības un kontroles mehānismi, lai nodrošinātu Iekšējā revīzijas dienesta pilnīgu neatkarību.

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

| 10.5. | Revīzijas gaitā tika vērtēta to darījumu likumība un pareizība, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Revīziju veica, lai sagatavotu īpašu izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Palāta vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī pārbaudīja 61 darījumu, ko nejaušas atlases kārtībā izraudzījās no visas administratīvo izdevumu jomas. |
| --- | --- |

10.5.

Revīzijas gaitā tika vērtēta to darījumu likumība un pareizība, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Revīziju veica, lai sagatavotu īpašu izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Palāta vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī pārbaudīja 61 darījumu, ko nejaušas atlases kārtībā izraudzījās no visas administratīvo izdevumu jomas.

Secinājumi saistībā ar Ticamības deklarāciju

| 10.6. | Neskarot 10.9.–10.12. punktā aprakstītos aspektus, 2006. gadā visas iestādes bija ieviesušas apmierinošu pārraudzības un kontroles sistēmu pamatu, kā tas prasīts Finanšu regulā, un pārbaudītais paraugs neliecināja par būtisku kļūdu līmeni. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnībām, kas labojamas, kā norādīts turpmāk 10.25. punktā. |
| --- | --- |

10.6.

Neskarot 10.9.–10.12. punktā aprakstītos aspektus, 2006. gadā visas iestādes bija ieviesušas apmierinošu pārraudzības un kontroles sistēmu pamatu, kā tas prasīts Finanšu regulā, un pārbaudītais paraugs neliecināja par būtisku kļūdu līmeni. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnībām, kas labojamas, kā norādīts turpmāk 10.25. punktā.

Konkrēti apsvērumi par katru iestādi

Revīzijas tvērums

| 10.7. | Revidējot konkrētas riska jomas, kas minētas 10.2. punktā, tika vērtētas attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī paraugi šādos jautājumos: |
| --- | --- |

10.7.

Revidējot konkrētas riska jomas, kas minētas 10.2. punktā, tika vērtētas attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas, kā arī paraugi šādos jautājumos:

| i) | iepirkuma sarunu procedūras (Komisijas Infrastruktūras un apgādes biroji Briselē un Luksemburgā, Parlaments, Padome, Kopienu Tiesa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja); |
| --- | --- |

i)

iepirkuma sarunu procedūras (Komisijas Infrastruktūras un apgādes biroji Briselē un Luksemburgā, Parlaments, Padome, Kopienu Tiesa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja);

| ii) | iestāžu locekļu izdevumu atlīdzināšana un pabalsti (Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja); |
| --- | --- |

ii)

iestāžu locekļu izdevumu atlīdzināšana un pabalsti (Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja);

| iii) | Komisijas centrālo dienestu kontrole pār delegācijām (Komisijas ĢD RELEX); |
| --- | --- |

iii)

Komisijas centrālo dienestu kontrole pār delegācijām (Komisijas ĢD RELEX);

| iv) | procedūras, lai nodrošinātu obligāto iekšējās kontroles standartu ieviešanu (Padome); |
| --- | --- |

iv)

procedūras, lai nodrošinātu obligāto iekšējās kontroles standartu ieviešanu (Padome);

| v) | iekšējās revīzijas funkcija (Kopienu Tiesa). |
| --- | --- |

v)

iekšējās revīzijas funkcija (Kopienu Tiesa).

10.8.

| 10.8. | Konstatētās nepilnības īsumā aprakstītas turpmāk, savukārt 10.25. punktā par tām izteikts secinājums. Kļūdas un nepilnības nevar ekstrapolēt attiecībā uz administratīvo izdevumu visu kopu, jo konkrētās revīzijas jomas katrai iestādei tika atlasītas, pamatojoties uz jau zināmu risku. |
| --- | --- |

Konstatētās nepilnības īsumā aprakstītas turpmāk, savukārt 10.25. punktā par tām izteikts secinājums. Kļūdas un nepilnības nevar ekstrapolēt attiecībā uz administratīvo izdevumu visu kopu, jo konkrētās revīzijas jomas katrai iestādei tika atlasītas, pamatojoties uz jau zināmu risku.

Parlaments

| 10.9. | Kopš 1998. gada Palāta vairākkārt (3) ir norādījusi uz nepilnībām noteikumos, ko Birojs (struktūra, kurā darbojas Parlamenta priekšsēdētājs un viņa 14 vietnieki) ir ieviesis attiecībā uz piemaksām par palīdzību Eiropas Parlamenta deputātiem. Izdevumi par šīm “sekretariāta piemaksām” 2006. gadā bija aptuveni 132 miljoni EUR. |
| --- | --- |

10.9.

Kopš 1998. gada Palāta vairākkārt (3) ir norādījusi uz nepilnībām noteikumos, ko Birojs (struktūra, kurā darbojas Parlamenta priekšsēdētājs un viņa 14 vietnieki) ir ieviesis attiecībā uz piemaksām par palīdzību Eiropas Parlamenta deputātiem. Izdevumi par šīm “sekretariāta piemaksām” 2006. gadā bija aptuveni 132 miljoni EUR.

10.10.

| 10.10. | Noteikumus, saskaņā ar kuriem deputātiem jāiesniedz apliecinošie dokumenti, 2004. gadā grozīja, un jaunos pienākumus definēja kvestoru 2005. gada jūlija paziņojumā. Atbilstīgi grozītajiem noteikumiem deputātiem līdz 2005. gada 1. novembrim ar dokumentiem bija jāpierāda piemaksas izlietojums laikā no 2004. gada jūlijam līdz 2005. gada jūnijam. Minēto termiņu vairākas reizes pagarināja, bet – spriežot pēc datiem, kas ir pieejami Palātai, – deputātu iesniegtie apliecinošie dokumenti, ko attiecīgā administratīvā struktūrvienība pieņēma kā adekvātu pierādījumu, pamato tikai 27,2 % (11,9 miljonus EUR) attiecīgo izdevumu 2004. gadā (jūlijs–decembris) un 22,5 % (27,1 miljonu EUR) – 2005. gadā (pilns gads). |
| --- | --- |

Noteikumus, saskaņā ar kuriem deputātiem jāiesniedz apliecinošie dokumenti, 2004. gadā grozīja, un jaunos pienākumus definēja kvestoru 2005. gada jūlija paziņojumā. Atbilstīgi grozītajiem noteikumiem deputātiem līdz 2005. gada 1. novembrim ar dokumentiem bija jāpierāda piemaksas izlietojums laikā no 2004. gada jūlijam līdz 2005. gada jūnijam. Minēto termiņu vairākas reizes pagarināja, bet – spriežot pēc datiem, kas ir pieejami Palātai, – deputātu iesniegtie apliecinošie dokumenti, ko attiecīgā administratīvā struktūrvienība pieņēma kā adekvātu pierādījumu, pamato tikai 27,2 % (11,9 miljonus EUR) attiecīgo izdevumu 2004. gadā (jūlijs–decembris) un 22,5 % (27,1 miljonu EUR) – 2005. gadā (pilns gads).

| 10.11. | Ar kvestoru 2007. gada 23. marta paziņojumu termiņu, kurā bija jāiesniedz apliecinošie dokumenti par 2006. gadu, pagarināja līdz 2007. gada 30. aprīlim, neminot, ka vēl iesniedzami dokumenti arī par 2004. un 2005. gadu. 2007. gada 1. maijā Birojs nebija veicis nekādus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiek izpildīts pienākums iesnieg adekvātus apliecinošos dokumentus. |
| --- | --- |

10.11.

Ar kvestoru 2007. gada 23. marta paziņojumu termiņu, kurā bija jāiesniedz apliecinošie dokumenti par 2006. gadu, pagarināja līdz 2007. gada 30. aprīlim, neminot, ka vēl iesniedzami dokumenti arī par 2004. un 2005. gadu. 2007. gada 1. maijā Birojs nebija veicis nekādus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiek izpildīts pienākums iesnieg adekvātus apliecinošos dokumentus.

| 10.10.–10.11. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Tā kā sākotnējā tekstā trūka skaidrības un tā kā 2004. gada Eiropas Savienības paplašināšanās atstāja zināmu ietekmi, kvestoriem pēc padziļinātām politiskām un tehniskām apspriedēm vajadzēja izstrādāt un pieņemt īstenošanas pasākumus. Tā rezultātā Prezidijs piekrita pagarināt termiņu un uzdeva kvestoriem izpētīt, kā varētu vienkāršot tehnisko dokumentāciju, kas jāiesniedz saistībā ar izdevumu noformēšanu noteiktajā kārtībā. |
| --- | --- |

10.10.–10.11.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Tā kā sākotnējā tekstā trūka skaidrības un tā kā 2004. gada Eiropas Savienības paplašināšanās atstāja zināmu ietekmi, kvestoriem pēc padziļinātām politiskām un tehniskām apspriedēm vajadzēja izstrādāt un pieņemt īstenošanas pasākumus. Tā rezultātā Prezidijs piekrita pagarināt termiņu un uzdeva kvestoriem izpētīt, kā varētu vienkāršot tehnisko dokumentāciju, kas jāiesniedz saistībā ar izdevumu noformēšanu noteiktajā kārtībā.

Apsverot ievērojami atšķirīgo situāciju dalībvalstīs un laiku, kas nepieciešams jauno prasību izpildei, tika uzskatīts, ka nav atbilstīgi noteikt galīgo termiņu to saistību izpildei, kuras izriet no noteikumiem, kuri tobrīd tika pārskatīti.

Turklāt Prezidijs 2006. gada 25. septembrī pieņēma jaunu noteikumu kopumu – “Codex” (deputātu palīgu un deputātu tiesības un pienākumi), kurš attiecās uz noteikumiem saistībā ar deputātu sekretariāta piemaksu piešķiršanu (Prezidijs 2006. gada 13. decembrī pieņēma jaunos pārskatītos noteikumus).

Ņemot to vērā, kvestori visiem deputātiem darīja zināmu, ka dokumentācija jāiesniedz līdz 2007. gada 30. aprīlim. Tika saņemts ievērojams dokumentu daudzums, un tos patlaban izskata.

| 10.12. | Tādēļ Palāta atzīmē, ka Birojs nav nodrošinājis to, lai būtu efektīvi piemēroti noteikumi par adekvātu apliecinošo dokumentu iesniegšanu. Tā kā lielākā daļa summu, kas izmaksātas deputātiem kā sekretariāta piemaksas, nav pienācīgi pamatotas ar apliecinošiem dokumentiem par deputātu vārdā veiktiem izdevumiem, tad Palāta uzskata, ka nepietiek dokumentu, kas apliecinātu, ka deputāti patiešām ir izmantojuši viena vai vairāku palīgu pakalpojumus un ka deputātu parakstītajos līgumos minētie uzdevumi un pakalpojumi patiešām ir veikti. Birojam attiecīgi jārīkojas, lai iegūtu izdevumu attaisnošanai būtiskus dokumentus. Ja tos savlaicīgi neizdodas saņemt, tad saistībā ar nepamatotajām summām jāveic attiecīgi pasākumi, piemēram, jāpārtrauc maksājumi un/vai jāizdod piedziņas rīkojumi. |
| --- | --- |

10.12.

Tādēļ Palāta atzīmē, ka Birojs nav nodrošinājis to, lai būtu efektīvi piemēroti noteikumi par adekvātu apliecinošo dokumentu iesniegšanu. Tā kā lielākā daļa summu, kas izmaksātas deputātiem kā sekretariāta piemaksas, nav pienācīgi pamatotas ar apliecinošiem dokumentiem par deputātu vārdā veiktiem izdevumiem, tad Palāta uzskata, ka nepietiek dokumentu, kas apliecinātu, ka deputāti patiešām ir izmantojuši viena vai vairāku palīgu pakalpojumus un ka deputātu parakstītajos līgumos minētie uzdevumi un pakalpojumi patiešām ir veikti. Birojam attiecīgi jārīkojas, lai iegūtu izdevumu attaisnošanai būtiskus dokumentus. Ja tos savlaicīgi neizdodas saņemt, tad saistībā ar nepamatotajām summām jāveic attiecīgi pasākumi, piemēram, jāpārtrauc maksājumi un/vai jāizdod piedziņas rīkojumi.

| 10.12. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Jāatgādina, ka pirms jebkāda maksājuma izdarīšanas saistībā ar deputātu sekretariāta piemaksu, ir jāiesniedz obligātie pamatdokumenti, tādi kā pieteikuma veidlapas un līgumi – starp deputātu un palīgu, pakalpojuma sniedzēju vai maksātājaģentu. |
| --- | --- |

10.12.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Jāatgādina, ka pirms jebkāda maksājuma izdarīšanas saistībā ar deputātu sekretariāta piemaksu, ir jāiesniedz obligātie pamatdokumenti, tādi kā pieteikuma veidlapas un līgumi – starp deputātu un palīgu, pakalpojuma sniedzēju vai maksātājaģentu.

Tiek pieprasīti arī citi dokumenti, tādi kā apstiprinājums par sociālās apdrošināšanas segumu, ja palīgs ir darba ņēmējs, un kas jāiesniedz trīs mēnešu laikā. Visi deputāti ievēro šos nosacījumus.

Pieprasītie papildu dokumenti, kuri paredzēti 2004. gadā grozītajos noteikumos, kā arī nesenajos – 2006. gada 13. decembra noteikumos, attiecas galvenokārt uz līgumiem, kas noslēgti ar pakalpojumu sniedzējiem (aptuveni puse no deputātu palīgiem), un tie skar viņu pienākumu iesniegt deputātiem faktūrrēķinus vai iesniegumus par atalgojumu, un kuri savukārt iesniedz dokumenta kopiju – “izziņu par rēķinos norādītām summām [pakalpojumu sniedzējam], kurai pievienota deklarācija, ar ko apliecina, ka ievērotas visas nodokļu un sociālās apdrošināšanas saistības, kas noteiktas piemērojamos dalībvalsts tiesību aktos” – Parlamenta pakalpojumu dienestiem. Šo dokumentu iesniegšanai bija vajadzīgs vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts. Kā jau minēts iepriekš, tika saņemts ievērojams dokumentu daudzums, un tos pašlaik izskata.

Pēc dokumentu izskatīšanas deputāti, kuri nav ievērojuši pienākumu iesniegt nepieciešamo apstiprinājumu saistībā ar maksājumiem, saņems personīgu paziņojumu ar paskaidrojumu par to, kādu dokumentu joprojām trūkst. Ja deputāts nepilda pienākumu iesniegt trūkstošos dokumentus, deleģētais kredītrīkotājs var apturēt maksājumus, un ģenerālsekretārs var lemt par nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu. Šādi lēmumi tiek pieņemti sadarbībā ar kvestoriem.

| 10.13. | Iekšējais revidents 2006. gadā pabeidza visaptverošu revīziju par Parlamenta iepirkuma procedūrām. Revidents konstatēja vairākus trūkumus veidā, kādā darbojas iekšējie un vadības kontroles mehānismi saistībā ar iepirkuma procedūrām, cita starpā – saistībā ar šo procedūru plānošanu, noteikumu ievērošanu, vadības informācijas ticamību un racionālu finanšu pārvaldību. Tika sīki izstrādāts rīcības plāns, kas ietvēra 144 atsevišķus pasākumus, un 2006. gadā Ģenerālsekretariāts jau veica dažus pasākumus: izveidoja padomdevēju vienību (Iepirkuma forumu) un ieviesa centrālo līgumu reģistru. Pārbaudot iepirkuma sarunu procedūru un līgumu paraugu Parlamentā, Palāta nonāca pie tādiem pašiem konstatējumiem kā Parlamenta iekšējais revidents. |
| --- | --- |

10.13.

Iekšējais revidents 2006. gadā pabeidza visaptverošu revīziju par Parlamenta iepirkuma procedūrām. Revidents konstatēja vairākus trūkumus veidā, kādā darbojas iekšējie un vadības kontroles mehānismi saistībā ar iepirkuma procedūrām, cita starpā – saistībā ar šo procedūru plānošanu, noteikumu ievērošanu, vadības informācijas ticamību un racionālu finanšu pārvaldību. Tika sīki izstrādāts rīcības plāns, kas ietvēra 144 atsevišķus pasākumus, un 2006. gadā Ģenerālsekretariāts jau veica dažus pasākumus: izveidoja padomdevēju vienību (Iepirkuma forumu) un ieviesa centrālo līgumu reģistru. Pārbaudot iepirkuma sarunu procedūru un līgumu paraugu Parlamentā, Palāta nonāca pie tādiem pašiem konstatējumiem kā Parlamenta iekšējais revidents.

| 10.13. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Ir svarīgi atzīmēt, ka iepirkuma procedūru revīzija, ko veica iekšējais revidents un pabeidza 2006. gadā, notika 2003. gadā, kurš bija jaunās Finanšu regulas īstenošanas pirmais gads. |
| --- | --- |

10.13.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Ir svarīgi atzīmēt, ka iepirkuma procedūru revīzija, ko veica iekšējais revidents un pabeidza 2006. gadā, notika 2003. gadā, kurš bija jaunās Finanšu regulas īstenošanas pirmais gads.

Faktiski pasākumi tika veikti 2003. gadā un turpmākajos gados. Tāpēc saistībā ar 2006. gadu un tiem pasākumiem, kurus minējusi Revīzijas palāta, ir jāatzīmē, ka jaunā padomdevēja institūcija – Iepirkuma forums aizstāj Starpdienestu iepirkuma grupu, ko izveidoja 2003. gadā, lai sniegtu atbalstu kredītrīkotājiem, un ka piešķirto līgumslēgšanas tiesību centrālais reģistrs, kuru ieviesa 2006. gadā, ir visu iepriekšējo gadu pasākumu rezultāts.

Padome

| 10.14. | Pārbaudot iepirkuma sarunu procedūru un līgumu paraugu Padomē, Palāta konstatēja, ka viens līgums par telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanu Eiropadomes sanāksmēs, kas bija noslēgts ilgākais uz četriem gadiem, bija par gadu pagarināts. Šo pagarinājumu (naudas izteiksmē apmēram EUR 900 000) Padomes administrācija nepareizi pamatoja, atsaucoties uz Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 126. panta 1. punkta e) apakšpunktu (4), kurš attiecas uz “papildu pakalpojumiem un darbiem, kas nav ietverti sākotnējā līgumā, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami”. Palāta uzskata, ka pirms līguma termiņa beigām bija jārīko atklāts konkurss. |
| --- | --- |

10.14.

Pārbaudot iepirkuma sarunu procedūru un līgumu paraugu Padomē, Palāta konstatēja, ka viens līgums par telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanu Eiropadomes sanāksmēs, kas bija noslēgts ilgākais uz četriem gadiem, bija par gadu pagarināts. Šo pagarinājumu (naudas izteiksmē apmēram EUR 900 000) Padomes administrācija nepareizi pamatoja, atsaucoties uz Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 126. panta 1. punkta e) apakšpunktu (4), kurš attiecas uz “papildu pakalpojumiem un darbiem, kas nav ietverti sākotnējā līgumā, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami”. Palāta uzskata, ka pirms līguma termiņa beigām bija jārīko atklāts konkurss.

| 10.14. | PADOMES ATBILDE
  Minētais līgums attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūras (telefona līniju un ISDN līniju) pieejamību, ko žurnālisti izmanto ES sammitu laikā (vidēji 3 reizes gadā). Vairākus mēnešus pirms līguma termiņa beigām kredītrīkotāja nodaļa apzināja vajadzību uzsākt piešķiršanas procedūru šīs prasības izpildei. Tomēr tieši tajā laikā visām Sekretariāta administratīvajām nodaļām bija jākoncentrē spēki uz projektiem saistībā ar izvietojumu jaunajā LEX ēkā (1 300 personām) 2007. gada sākumā. Tādēļ tika nolemts jau pastāvošo līgumu pagarināt uz deviņiem mēnešiem. |
| --- | --- |

10.14.

PADOMES ATBILDE

Minētais līgums attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūras (telefona līniju un ISDN līniju) pieejamību, ko žurnālisti izmanto ES sammitu laikā (vidēji 3 reizes gadā). Vairākus mēnešus pirms līguma termiņa beigām kredītrīkotāja nodaļa apzināja vajadzību uzsākt piešķiršanas procedūru šīs prasības izpildei. Tomēr tieši tajā laikā visām Sekretariāta administratīvajām nodaļām bija jākoncentrē spēki uz projektiem saistībā ar izvietojumu jaunajā LEX ēkā (1 300 personām) 2007. gada sākumā. Tādēļ tika nolemts jau pastāvošo līgumu pagarināt uz deviņiem mēnešiem.

ĢS apzinās, ka – kā uz to pārskatā jau norādīja Revīzijas palāta – tam būtu vajadzējis veikt jaunu konkursa procedūru pirms līguma termiņa beigām. Tomēr sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem ĢS nerada nevienu citu alternatīvu kā pagarināt jau esošo līgumu, ierobežojot šo pagarinājumu, cik vien iespējams.

Vajadzētu ņemt vērā, ka ĢS nesen uzsāka konkursa procedūru minētajai prasībai.

Komisija (5)

| 10.15. | Ārējo sakaru ģenerāldirektorāta (ĢD RELEX) Darbības pārskatā par 2006. gadu ir teikts, ka 2006. gadā tika uzlaboti delegācijām piemērotie pārraudzības kontroles mehānismi, jo īpaši – Ārējā dienesta direktorātā izveidojot Ex post pārbaužu nodaļu. Iepriekšējo gadu darbības pārskatos iekļautā ģenerāldirektora atruna bija atcelta. Tomēr, neskatoties uz uzlabojumiem 2006. gadā, Palātas revidenti konstatēja, ka nebija adekvāti risināts dubultmaksājumu risks. |
| --- | --- |

10.15.

Ārējo sakaru ģenerāldirektorāta (ĢD RELEX) Darbības pārskatā par 2006. gadu ir teikts, ka 2006. gadā tika uzlaboti delegācijām piemērotie pārraudzības kontroles mehānismi, jo īpaši – Ārējā dienesta direktorātā izveidojot Ex post pārbaužu nodaļu. Iepriekšējo gadu darbības pārskatos iekļautā ģenerāldirektora atruna bija atcelta. Tomēr, neskatoties uz uzlabojumiem 2006. gadā, Palātas revidenti konstatēja, ka nebija adekvāti risināts dubultmaksājumu risks.

| 10.15. | KOMISIJAS ATBILDE
  Ģenerāldirektors uzskatīja, ka Ex post kontroles nodaļa, veicot daudzus ex post kontroles pasākumus, faktiski ir palīdzējusi viņam gūt pārliecību par finanšu pārvaldības kvalitāti delegācijās. Ārējā dienesta direktorāts pastāvīgi uzlabo paraugu ņemšanas metodes un pārbaudes paņēmienus, un šajā procesā tiks iekļauta arī dubultmaksājumu konstatēšana. |
| --- | --- |

10.15.

KOMISIJAS ATBILDE

Ģenerāldirektors uzskatīja, ka Ex post kontroles nodaļa, veicot daudzus ex post kontroles pasākumus, faktiski ir palīdzējusi viņam gūt pārliecību par finanšu pārvaldības kvalitāti delegācijās. Ārējā dienesta direktorāts pastāvīgi uzlabo paraugu ņemšanas metodes un pārbaudes paņēmienus, un šajā procesā tiks iekļauta arī dubultmaksājumu konstatēšana.

| 10.16. | 2006. gadā tika uzlaboti līgumi un iepirkuma pārvaldības sistēma Infrastruktūras un apgādes birojā Briselē, un ģenerāldirektors atcēla 2005. gada deklarācijas atrunu. Lai gan 2005. un 2006. gadā par Infrastruktūras un apgādes biroju Luksemburgā neviena atruna netika formulēta, 2007. gada aprīlī Iekšējās revīzijas dienests ziņoja par nepilnībām šā biroja iepirkuma pārvaldībā un kontroles mehānismos. Palāta pārbaudīja iepirkuma sarunu procedūru paraugu gan Briseles, gan Luksemburgas birojā un konstatēja, ka vairākos gadījumos vājas iepirkuma plānošanas un nepietiekamas tirgus apstākļu analīzes dēļ sarunas notika tikai ar vienu piegādātāju tā vietā, lai izsludinātu konkursus. |
| --- | --- |

10.16.

2006. gadā tika uzlaboti līgumi un iepirkuma pārvaldības sistēma Infrastruktūras un apgādes birojā Briselē, un ģenerāldirektors atcēla 2005. gada deklarācijas atrunu. Lai gan 2005. un 2006. gadā par Infrastruktūras un apgādes biroju Luksemburgā neviena atruna netika formulēta, 2007. gada aprīlī Iekšējās revīzijas dienests ziņoja par nepilnībām šā biroja iepirkuma pārvaldībā un kontroles mehānismos. Palāta pārbaudīja iepirkuma sarunu procedūru paraugu gan Briseles, gan Luksemburgas birojā un konstatēja, ka vairākos gadījumos vājas iepirkuma plānošanas un nepietiekamas tirgus apstākļu analīzes dēļ sarunas notika tikai ar vienu piegādātāju tā vietā, lai izsludinātu konkursus.

| 10.16. | KOMISIJAS ATBILDE
  Uzlabojumi iepirkumu pārvaldībā tika veikti jau no 2006. gada, īstenojot 2005. gadā izstrādāto rīcības plānu. |
| --- | --- |

10.16.

KOMISIJAS ATBILDE

Uzlabojumi iepirkumu pārvaldībā tika veikti jau no 2006. gada, īstenojot 2005. gadā izstrādāto rīcības plānu.

Attiecībā uz Infrastruktūras un apgādes biroju Briselē (OIB) šie uzlabojumi ietver: iekšējo reorganizāciju, personāla apmācību (obligāto), četru gadu mainīgā plāna efektīvāku pārvaldību ar IT palīdzību, iekšējo procedūru nostiprināšanu, vadības veikto pašnovērtējumu par galvenajām priekšrocībām un trūkumiem iepirkumu jomā un turpmākā rīcības plāna izstrādāšanu, iekšējo tīklu nostiprināšanu un informācijas un paraugprakses izplatīšanu.

Uzlabojumus veica arī 2007. gadā, proti, ar resursu un kvalifikācijas nostiprināšanas starpniecību tika uzlabots plānošanas process un tirgus analīze sarežģītākajiem un svarīgākajiem piedāvājumu konkursiem.

Īstenošanas noteikumu (ĪN) 126. panta 1. punkta b) apakšpunkts ļauj izmantot sarunu procedūras sakarā ar ierobežoto tirgu atsevišķās jomās.

Tabula: Infrastruktūras un apgādes biroja Briselē un Infrastruktūras un apgādes biroja Luksemburgā tirgus procedūras > 60 000 euro

| 2006. gada procedūras (summas miljonos EUR) | Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē (OIB) | Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā(OIL) |
| --- | --- | --- |
| Kopskaits | 34 | 12 |
| Sarunu procedūras | 4 | 1 |
| Kopsumma | 137,0 | 14,5 |
| Sarunu procedūru summa | 2,5 | 0,07 |

2006. gada procedūras (summas miljonos EUR)

Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē (OIB)

Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā(OIL)

Kopskaits

34

12

Sarunu procedūras

4

1

Kopsumma

137,0

14,5

Sarunu procedūru summa

2,5

0,07

Kas attiecas uz Infrastruktūras un apgādes biroju Luksemburgā, lai gan Iekšējās revīzijas dienests savā ziņojumā norāda uz dažām nepilnībām tā darbā, neviens Iekšējās revīzijas dienesta ieteikums nav klasificējams kā kritika, un tas attaisno atrunas neesību. Tomēr Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā ir izstrādājis rīcības plānu, lai novērstu gan Revīzijas palātas, gan Iekšējās revīzijas dienesta konstatētos trūkumus.

Ievērojot Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumus, ir ieviests rīcības plāns, un drīzumā varētu būt jūtami šīs ieviešanas rezultāti.

Kopienu Tiesa

| 10.17. | Izņemot
  10.2. tabulā
  minēto jautājumu attiecībā uz Iekšējās revīzijas dienestu, Palātas revīzijā nekādi citi apsvērumi neradās. |
| --- | --- |

10.17.

Izņemot
  10.2. tabulā
  minēto jautājumu attiecībā uz Iekšējās revīzijas dienestu, Palātas revīzijā nekādi citi apsvērumi neradās.

| 10.17. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Vienīgā Revīzijas palātas norādītā piezīme ir saistīta ar iekšējo auditu. Šajā jautājumā Tiesa uzsver, ka, lai izpildītu norādījumus, ko Revīzijas palāta iepriekš paudusi savos gada ziņojumos, tika grozīta pārbaudes un audita sistēmas administratīvā organizācija. Tika izveidotas divas administratīvās nodaļas, kuru starpā nepastāv ne hierarhiska, ne funkcionāla sakne: iekšējā audita nodaļa, ko vada iekšējais auditors, un nodaļa, kuras uzdevums ir veikt pārbaudes. Šī jaunā organizācija sāks darboties 2007. gada 1. oktobrī, dienā, kad savu darbu sāks iekšējais auditors un pārbaudes nodaļas vadītājs, ko nesen amatā iecēlusi Tiesas Administratīvā komiteja. |
| --- | --- |

10.17.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Vienīgā Revīzijas palātas norādītā piezīme ir saistīta ar iekšējo auditu. Šajā jautājumā Tiesa uzsver, ka, lai izpildītu norādījumus, ko Revīzijas palāta iepriekš paudusi savos gada ziņojumos, tika grozīta pārbaudes un audita sistēmas administratīvā organizācija. Tika izveidotas divas administratīvās nodaļas, kuru starpā nepastāv ne hierarhiska, ne funkcionāla sakne: iekšējā audita nodaļa, ko vada iekšējais auditors, un nodaļa, kuras uzdevums ir veikt pārbaudes. Šī jaunā organizācija sāks darboties 2007. gada 1. oktobrī, dienā, kad savu darbu sāks iekšējais auditors un pārbaudes nodaļas vadītājs, ko nesen amatā iecēlusi Tiesas Administratīvā komiteja.

Revīzijas palāta

| 10.18. | Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu komercsabiedrība, kas ir izstrādājusi “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2006. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Šajā ziņojumā revidents atzīst, ka revīzijas gaitā “neatklājās fakti, kas liktu apšaubīt administratīvo un grāmatvedības procedūru, kā arī iekšējās kontroles piemērotību vai finanšu pārvaldības atbilstību spēkā esošajam regulējumam”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs Oficiālajā
  Vēstnesī. |
| --- | --- |

10.18.

Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu komercsabiedrība, kas ir izstrādājusi “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2006. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Šajā ziņojumā revidents atzīst, ka revīzijas gaitā “neatklājās fakti, kas liktu apšaubīt administratīvo un grāmatvedības procedūru, kā arī iekšējās kontroles piemērotību vai finanšu pārvaldības atbilstību spēkā esošajam regulējumam”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs Oficiālajā
  Vēstnesī.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 10.19. | Pārbaudot paraugu, kurā ietilpa iepirkuma sarunu procedūras un līgumi, ko pārvalda Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejas “apvienotie dienesti”, atklājās pārvaldības un kontroles nepilnības. 2006. gadā izdevumi atbilstīgi līgumiem, ko slēdza sarunu procedūrā, nevis konkursu kārtībā, procentuāli veidoja lielu daļu no visiem izdevumiem par iepirkumiem. 2 0 1 0. budžeta pozīcijā (apdrošināšana), 2 0 2 0. pozīcijā (apgāde ar ūdeni, gāzi, elektrību un siltumu), 2 0 3 0. pozīcijā (telpu uzkopšana un uzturēšana) un 2 2 0 0. pozīcijā (iekārtu un tehnisko instalāciju iegāde) tādi izdevumi pārsniedza 50 % no kopējām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības, kas naudas izteiksmē ir 6,4 miljoni EUR. Šāda prakse neatbilst vispārējam noteikumam, kas paredzēts Finanšu regulas 89. pantā, proti, “par visiem publiskā iepirkuma līgumiem rīko iespējami plašu konkursu”. Sarunu procedūra izņēmuma kārtā piemērojama tikai un vienīgi saskaņā ar Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 126., 127. un 129. pantu. |
| --- | --- |

10.19.

Pārbaudot paraugu, kurā ietilpa iepirkuma sarunu procedūras un līgumi, ko pārvalda Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu un Reģionu komitejas “apvienotie dienesti”, atklājās pārvaldības un kontroles nepilnības. 2006. gadā izdevumi atbilstīgi līgumiem, ko slēdza sarunu procedūrā, nevis konkursu kārtībā, procentuāli veidoja lielu daļu no visiem izdevumiem par iepirkumiem. 2 0 1 0. budžeta pozīcijā (apdrošināšana), 2 0 2 0. pozīcijā (apgāde ar ūdeni, gāzi, elektrību un siltumu), 2 0 3 0. pozīcijā (telpu uzkopšana un uzturēšana) un 2 2 0 0. pozīcijā (iekārtu un tehnisko instalāciju iegāde) tādi izdevumi pārsniedza 50 % no kopējām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības, kas naudas izteiksmē ir 6,4 miljoni EUR. Šāda prakse neatbilst vispārējam noteikumam, kas paredzēts Finanšu regulas 89. pantā, proti, “par visiem publiskā iepirkuma līgumiem rīko iespējami plašu konkursu”. Sarunu procedūra izņēmuma kārtā piemērojama tikai un vienīgi saskaņā ar Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 126., 127. un 129. pantu.

| 10.19. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Kopējais apjoms patiešām atbilst +/– 50 %. Tomēr elektrība un gāze veido gandrīz pusi no minētā apjoma. Minētais tirgus tikai nesen tika atvērts konkurencei. Starpiestāžu procedūru uzsāka 2004. gadā, bet tā bija neveiksmīga. EESK piedalās jaunā starpiestāžu procedūrā, kas turpinās. Tehniskās savietojamības iemeslu dēļ līgums par mutiskās tulkošanas iekārtas sistēmas paplašināšanu jaunajās sēžu zālēs tika piešķirts jau visās pārējās sēžu zālēs uzstādītās sistēmas piegādātājam. Par atsevišķiem līgumiem, kas iepriekš tika piešķirti ar sarunu procedūru, pa to laiku izsludināja konkursu (ēku apsaimniekošanas līgums, ēku inspekcija, liftu inspekcija, liftu apkope, higiēnas preču piegāde un atkritumu savākšana) un dažos gadījumos pēc tam ir parakstīti jauni līgumi. Attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem iniciatīva par starpiestāžu konkursiem 2003. gadā bija neveiksmīga. EESK gatavojas izsludināt pati savu konkursa uzaicinājumu vai arī iesaistīties ar starpiestāžu līgumos, lai 2008. gadā izveidotu jaunu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

10.19.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Kopējais apjoms patiešām atbilst +/– 50 %. Tomēr elektrība un gāze veido gandrīz pusi no minētā apjoma. Minētais tirgus tikai nesen tika atvērts konkurencei. Starpiestāžu procedūru uzsāka 2004. gadā, bet tā bija neveiksmīga. EESK piedalās jaunā starpiestāžu procedūrā, kas turpinās. Tehniskās savietojamības iemeslu dēļ līgums par mutiskās tulkošanas iekārtas sistēmas paplašināšanu jaunajās sēžu zālēs tika piešķirts jau visās pārējās sēžu zālēs uzstādītās sistēmas piegādātājam. Par atsevišķiem līgumiem, kas iepriekš tika piešķirti ar sarunu procedūru, pa to laiku izsludināja konkursu (ēku apsaimniekošanas līgums, ēku inspekcija, liftu inspekcija, liftu apkope, higiēnas preču piegāde un atkritumu savākšana) un dažos gadījumos pēc tam ir parakstīti jauni līgumi. Attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem iniciatīva par starpiestāžu konkursiem 2003. gadā bija neveiksmīga. EESK gatavojas izsludināt pati savu konkursa uzaicinājumu vai arī iesaistīties ar starpiestāžu līgumos, lai 2008. gadā izveidotu jaunu tiesisko regulējumu.

EESK uzskata, ka gadījumos, kad nebija iesniegti piedāvājumi, situāciju attaisnoja apstākļi (piemēram, neveiksmīgs iepriekšējais konkurss, tehniskās atbilstības prasības, u.c.), un šādi izskaidrojams līgumu apjoms, kas piešķirti bez uzaicinājuma uz konkursu.

| 10.20. | Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 123. panta 2. punktā noteikts, ka sarunu procedūrās kandidātu, kurus uzaicina uz sarunām vai kurus uzaicina iesniegt piedāvājumu, nedrīkst būt mazāk par trim, ja atlases kritērijiem atbilst pietiekams skaits kandidātu, un ka uz konkursu uzaicināto kandidātu skaitam katrā ziņā jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci. Par lielāko daļu no revidētajiem līgumiem (70 %) uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus nosūtīja tikai vienam potenciālajam uzņēmējam. Palāta uzskata, ka par lielāko daļu no šiem līgumiem, kuru kopējā vērtība ir 1,8 miljoni EUR, būtu bijis iespējams lūgt piedāvājumus no vairāk nekā viena uzņēmēja. |
| --- | --- |

10.20.

Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 123. panta 2. punktā noteikts, ka sarunu procedūrās kandidātu, kurus uzaicina uz sarunām vai kurus uzaicina iesniegt piedāvājumu, nedrīkst būt mazāk par trim, ja atlases kritērijiem atbilst pietiekams skaits kandidātu, un ka uz konkursu uzaicināto kandidātu skaitam katrā ziņā jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci. Par lielāko daļu no revidētajiem līgumiem (70 %) uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus nosūtīja tikai vienam potenciālajam uzņēmējam. Palāta uzskata, ka par lielāko daļu no šiem līgumiem, kuru kopējā vērtība ir 1,8 miljoni EUR, būtu bijis iespējams lūgt piedāvājumus no vairāk nekā viena uzņēmēja.

| 10.20. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Revīzijas palāta pārbaudīja 10 lietas, un 7 gadījumos līgumi tika piešķirti pēc sarunu procedūras ar vienu potenciālo piegādātāju. Attiecībā uz trijiem gadījumiem (mutiskās tulkošanas iekārtu sistēmas paplašināšana, ēku apsaimniekošanas līguma pagarināšana, apdrošināšanas līgumi) skat. piezīmes par 10.19. punktu. Viena lieta attiecas uz izdevumiem no Reģionu komitejas apropriācijām (kas nav kopīgas ar EESK), neiesaistot EESK kredītrīkotāju. Divos gadījumos teorētiski varēja izsludināt uzaicinājumu uz konkursu, bet to uzskatīja par ekonomiski neizdevīgu (reklāmkarogi un plakāti: neliels skaits un pa to laiku parakstīts jauns ietvarlīgums; caurlaides: pasūtītas piegādātājam, bet neizmantojot izplatītājus). Vienā gadījumā (līgums par ēku atbilstības pētījuma izstrādi JDE “Belliard I un II” ēkām) Komitejām nebija citas izvēles, kā vien īstenot EP 2005. gada 15. decembrī pieņemto rezolūciju P6_TA(2005)0410, pieprasot, lai šo revīziju veic SICABEL. Šī iemesla dēļ ar sarunu procedūru līgums tika piešķirts SICABEL, un par to informēja Revīzijas palātu. |
| --- | --- |

10.20.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Revīzijas palāta pārbaudīja 10 lietas, un 7 gadījumos līgumi tika piešķirti pēc sarunu procedūras ar vienu potenciālo piegādātāju. Attiecībā uz trijiem gadījumiem (mutiskās tulkošanas iekārtu sistēmas paplašināšana, ēku apsaimniekošanas līguma pagarināšana, apdrošināšanas līgumi) skat. piezīmes par 10.19. punktu. Viena lieta attiecas uz izdevumiem no Reģionu komitejas apropriācijām (kas nav kopīgas ar EESK), neiesaistot EESK kredītrīkotāju. Divos gadījumos teorētiski varēja izsludināt uzaicinājumu uz konkursu, bet to uzskatīja par ekonomiski neizdevīgu (reklāmkarogi un plakāti: neliels skaits un pa to laiku parakstīts jauns ietvarlīgums; caurlaides: pasūtītas piegādātājam, bet neizmantojot izplatītājus). Vienā gadījumā (līgums par ēku atbilstības pētījuma izstrādi JDE “Belliard I un II” ēkām) Komitejām nebija citas izvēles, kā vien īstenot EP 2005. gada 15. decembrī pieņemto rezolūciju P6_TA(2005)0410, pieprasot, lai šo revīziju veic SICABEL. Šī iemesla dēļ ar sarunu procedūru līgums tika piešķirts SICABEL, un par to informēja Revīzijas palātu.

| 10.21. | Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir vērā ņemami audzis sarunu procedūru īpatsvars attiecībā pret to līgumu skaitu, ko izpildei piešķīris deleģētais kredītrīkotājs, kurš atbild par budžeta 2 0. nodaļu (ieguldījumi nekustamajā īpašumā, ēku noma un saistītie izdevumi) un 2 2. nodaļu (kustamais īpašums un saistītie izdevumi). Šis īpatsvars bija izteikti augstāks nekā vidēji iestādē. Līdz 2007. gada martam kredītrīkotājs nebija iestādei sniedzis informāciju par pasākumiem šīs tendences mainīšanai, kā to prasa Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 54. pants. |
| --- | --- |

10.21.

Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir vērā ņemami audzis sarunu procedūru īpatsvars attiecībā pret to līgumu skaitu, ko izpildei piešķīris deleģētais kredītrīkotājs, kurš atbild par budžeta 2 0. nodaļu (ieguldījumi nekustamajā īpašumā, ēku noma un saistītie izdevumi) un 2 2. nodaļu (kustamais īpašums un saistītie izdevumi). Šis īpatsvars bija izteikti augstāks nekā vidēji iestādē. Līdz 2007. gada martam kredītrīkotājs nebija iestādei sniedzis informāciju par pasākumiem šīs tendences mainīšanai, kā to prasa Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 54. pants.

| 10.21. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  EESK neuzskata, ka vērojama negatīva tendence attiecībā uz sarunu procedūru skaitu 20. un 22. sadaļai. Tomēr pasākumi sarunu procedūru skaita samazināšanai iekļauti kredītrīkotāja, kam deleģētas pilnvaras, gada ziņojuma par 2006. finanšu gadu galīgajā redakcijā. Sīkākai informācijai skat. arī piezīmes par 10.19. punktu. |
| --- | --- |

10.21.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

EESK neuzskata, ka vērojama negatīva tendence attiecībā uz sarunu procedūru skaitu 20. un 22. sadaļai. Tomēr pasākumi sarunu procedūru skaita samazināšanai iekļauti kredītrīkotāja, kam deleģētas pilnvaras, gada ziņojuma par 2006. finanšu gadu galīgajā redakcijā. Sīkākai informācijai skat. arī piezīmes par 10.19. punktu.

Reģionu komiteja

| 10.22. | Iepriekšējie punkti (10.19.–10.21.) attiecas arī uz Reģionu komiteju, jo minētos līgumus pārvalda abu komiteju “apvienotie dienesti”. |
| --- | --- |

10.22.

Iepriekšējie punkti (10.19.–10.21.) attiecas arī uz Reģionu komiteju, jo minētos līgumus pārvalda abu komiteju “apvienotie dienesti”.

| 10.22. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  Reģionu komiteja ņēmusi vērā Revīzijas palātas piezīmes saistībā ar EESK un RK Kopīgo dienestu pārvaldītajiem līgumiem un ir apņēmusies uzlabot finanšu vadības praksi un metodes Kopīgajos dienestos. Šajā sakarā RK ģenerālsekretārs rakstiski vērsies pie EESK ģenerālsekretāra, ierosinot īstenot virkni korektīvu pasākumu, jo īpaši saistībā ar finanšu ķēdi un piedāvājumu konkursa procedūru. RK cer, ka minētos pasākumus var īstenot, abām komitejām savstarpēji vienojoties iespējami īsā laikā. |
| --- | --- |

10.22.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

Reģionu komiteja ņēmusi vērā Revīzijas palātas piezīmes saistībā ar EESK un RK Kopīgo dienestu pārvaldītajiem līgumiem un ir apņēmusies uzlabot finanšu vadības praksi un metodes Kopīgajos dienestos. Šajā sakarā RK ģenerālsekretārs rakstiski vērsies pie EESK ģenerālsekretāra, ierosinot īstenot virkni korektīvu pasākumu, jo īpaši saistībā ar finanšu ķēdi un piedāvājumu konkursa procedūru. RK cer, ka minētos pasākumus var īstenot, abām komitejām savstarpēji vienojoties iespējami īsā laikā.

| 10.23. | Saskaņā ar Reģionu komitejas noteikumiem tās locekļiem ceļa izdevumus var atlīdzināt par summu, kas atbilst faktiski samaksātajai aviobiļetes cenai. Ar aviobiļetes iegādi saistītos administratīvos izdevumus atlīdzina, ja tiek iesniegs ceļojumu aģentūras faktūrrēķins. Vairākos gadījumos ceļa izdevumus atlīdzināja, pamatojoties uz ceļojumu aģentūru faktūrrēķiniem, kuri bija rakstīti ar roku un kuros vienmēr bija norādīta viena un tā pati summa. Veicot ex post pārbaudi, Komitejas administrācija konstatēja, ka šī summa caurmērā bija par 83 % augstāka nekā cena, ko par izmantoto biļeti bija iekasējušas aviolīnijas. Nebija nekādu pierādījumu par reālajām administratīvajām izmaksām, par kurām saistībā ar konkrēto pirkumu būtu iesniegts faktūrrēķins. Komitejas administrācija šo lietu sīki izmeklēja; izmeklēšana beidzās 2007. gada jūlijā. Palāta uzskata, ka šīs izmeklēšanas rezultāti neapliecina administratīvo izmaksu segšanai izdotās summas pamatotību. |
| --- | --- |

10.23.

Saskaņā ar Reģionu komitejas noteikumiem tās locekļiem ceļa izdevumus var atlīdzināt par summu, kas atbilst faktiski samaksātajai aviobiļetes cenai. Ar aviobiļetes iegādi saistītos administratīvos izdevumus atlīdzina, ja tiek iesniegs ceļojumu aģentūras faktūrrēķins. Vairākos gadījumos ceļa izdevumus atlīdzināja, pamatojoties uz ceļojumu aģentūru faktūrrēķiniem, kuri bija rakstīti ar roku un kuros vienmēr bija norādīta viena un tā pati summa. Veicot ex post pārbaudi, Komitejas administrācija konstatēja, ka šī summa caurmērā bija par 83 % augstāka nekā cena, ko par izmantoto biļeti bija iekasējušas aviolīnijas. Nebija nekādu pierādījumu par reālajām administratīvajām izmaksām, par kurām saistībā ar konkrēto pirkumu būtu iesniegts faktūrrēķins. Komitejas administrācija šo lietu sīki izmeklēja; izmeklēšana beidzās 2007. gada jūlijā. Palāta uzskata, ka šīs izmeklēšanas rezultāti neapliecina administratīvo izmaksu segšanai izdotās summas pamatotību.

| 10.23. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  saskaņā ar komitejas noteikumiem locekļi var saņemt ceļa izdevumu atlīdzinājumu atbilstoši apmaksātajām aviobiļetēm un ar to iegādi saistītajiem administratīvajiem izdevumiem, iesniedzot ceļojumu aģentūras rēķinu, aviobiļetes oriģinālu un iekāpšanas kartes oriģinālu. atbilstoši rk noteikumiem locekļi drīkst ceļot, izmantojot biļetes ar visiem biļešu maiņas nosacījumiem. komiteja noskaidrojusi, ka locekļi ir samaksājuši ceļojumu aģentūras rēķinā norādītās summas, lai gan izmantoto biļešu faktiskā cena bija zemāka. starpība starp ceļojumu aģentūras rēķinā norādīto summu un biļešu faktisko cenu radusies tādēļ, ka – atbilstoši ceļojumu aģentūras 2007 gada 9. februārī sniegtajai informācijai – tā garantē visus biļešu maiņas nosacījumus un tādējādi locekļi izmantoja biļetes ar visiem maiņas nosacījumiem par cenu, ko aviosabiedrība noteikusi attiecīgām biļetēm. |
| --- | --- |

10.23.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

saskaņā ar komitejas noteikumiem locekļi var saņemt ceļa izdevumu atlīdzinājumu atbilstoši apmaksātajām aviobiļetēm un ar to iegādi saistītajiem administratīvajiem izdevumiem, iesniedzot ceļojumu aģentūras rēķinu, aviobiļetes oriģinālu un iekāpšanas kartes oriģinālu. atbilstoši rk noteikumiem locekļi drīkst ceļot, izmantojot biļetes ar visiem biļešu maiņas nosacījumiem. komiteja noskaidrojusi, ka locekļi ir samaksājuši ceļojumu aģentūras rēķinā norādītās summas, lai gan izmantoto biļešu faktiskā cena bija zemāka. starpība starp ceļojumu aģentūras rēķinā norādīto summu un biļešu faktisko cenu radusies tādēļ, ka – atbilstoši ceļojumu aģentūras 2007 gada 9. februārī sniegtajai informācijai – tā garantē visus biļešu maiņas nosacījumus un tādējādi locekļi izmantoja biļetes ar visiem maiņas nosacījumiem par cenu, ko aviosabiedrība noteikusi attiecīgām biļetēm.

lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, komiteja ir noteikusi, ka turpmāk atlīdzinājumu varēs saņem tikai tad, ja ievēroti vairāki nosacījumi. komiteja arī ir lūgusi locekļus, lai organizējot braucienus, viņi vairs neizmantotu līdzšinējos nosacījumus un izdevumu atmaksas pieprasījumā atspoguļotu uz iegādātās aviobiļetes norādīto faktisko cenu.

Eiropas Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 10.24. | Revīzija nedeva pamatu būtisku apsvērumu formulēšanai. |
| --- | --- |

10.24.

Revīzija nedeva pamatu būtisku apsvērumu formulēšanai.

Konkrētu riska jomu revīzijas secinājums

| 10.25. | Konkrētu riska jomu revīzija dažās iestādēs atklāja nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro iestāžu locekļu pabalstu izmaksāšanai. Eiropas Parlamenta Birojam jāierosina attiecīgi pasākumi, ja pieņemamā termiņā netiek iesniegti būtiski dokumenti (sk. 10.9.–10.12. punktu). Revidējot iepirkuma sarunu procedūras, Palāta novēroja, ka daudzos gadījumos Komisija un citas iestādes neievēroja vispārējo principu, saskaņā ar kuru jārīko plaši konkursi (sk. 10.13., 10.14., 10.16. un 10.19.–10.21. punktu). Jo īpaši Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja lielā mērā ignorēja to, ka saskaņā ar Finanšu regulu sarunu procedūru var izmantot tikai izņēmuma kārtā. Tā rezultātā izdevumu likumība un pareizība varētu būt pakļauta lielākam riskam. |
| --- | --- |

10.25.

Konkrētu riska jomu revīzija dažās iestādēs atklāja nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro iestāžu locekļu pabalstu izmaksāšanai. Eiropas Parlamenta Birojam jāierosina attiecīgi pasākumi, ja pieņemamā termiņā netiek iesniegti būtiski dokumenti (sk. 10.9.–10.12. punktu). Revidējot iepirkuma sarunu procedūras, Palāta novēroja, ka daudzos gadījumos Komisija un citas iestādes neievēroja vispārējo principu, saskaņā ar kuru jārīko plaši konkursi (sk. 10.13., 10.14., 10.16. un 10.19.–10.21. punktu). Jo īpaši Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja lielā mērā ignorēja to, ka saskaņā ar Finanšu regulu sarunu procedūru var izmantot tikai izņēmuma kārtā. Tā rezultātā izdevumu likumība un pareizība varētu būt pakļauta lielākam riskam.

| 10.25. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Skatīt atbildi uz 10.12. punktu. |
| --- | --- |

10.25.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Skatīt atbildi uz 10.12. punktu.

| 10.25. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija turpina veikt uzlabojumus iepirkumu jomā ar labākas tirgus analīzes un plānošanas starpniecību. Finanšu regula (6) ļauj izmantot sarunu procedūras vairākos gadījumos, tostarp ierobežota tirgus gadījumā (skatīt 10.16. punktu). |
| --- | --- |

10.25.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija turpina veikt uzlabojumus iepirkumu jomā ar labākas tirgus analīzes un plānošanas starpniecību. Finanšu regula (6) ļauj izmantot sarunu procedūras vairākos gadījumos, tostarp ierobežota tirgus gadījumā (skatīt 10.16. punktu).

| 10.25. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Skat. piezīmes par 10.19., 10.20. un 10.21. punktu. |
| --- | --- |

10.25.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Skat. piezīmes par 10.19., 10.20. un 10.21. punktu.

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| 10.26. | Īpašais ziņojums Nr. 2/2007 attiecībā uz iestāžu izdevumiem par ēkām. |
| --- | --- |

10.26.

Īpašais ziņojums Nr. 2/2007 attiecībā uz iestāžu izdevumiem par ēkām.

EIROPAS SAVIENĪBAS AĢENTŪRAS

| 10.27. | Aģentūras ir atsevišķas struktūras katra ar savu juridisko personību. Attiecībā uz aģentūrām Komisijai ir plašas pārraudzības pilnvaras: tā piedalās aģentūru valdēs un var ierosināt vai iecelt izpilddirektorus. Komisijas budžets ir aģentūru galvenais finansējuma avots, izņemot divas pašfinansējošās aģentūras (7). Komisijas pienākumos ietilpst apstiprināt pasākumus, ko aģentūras veic, lai īstenotu Finanšu regulas un Civildienesta noteikumus. Turpmāk iekļautā informācija un apsvērumi attiecas uz Komisijas pienākumiem saistībā ar aģentūrām. |
| --- | --- |

10.27.

Aģentūras ir atsevišķas struktūras katra ar savu juridisko personību. Attiecībā uz aģentūrām Komisijai ir plašas pārraudzības pilnvaras: tā piedalās aģentūru valdēs un var ierosināt vai iecelt izpilddirektorus. Komisijas budžets ir aģentūru galvenais finansējuma avots, izņemot divas pašfinansējošās aģentūras (7). Komisijas pienākumos ietilpst apstiprināt pasākumus, ko aģentūras veic, lai īstenotu Finanšu regulas un Civildienesta noteikumus. Turpmāk iekļautā informācija un apsvērumi attiecas uz Komisijas pienākumiem saistībā ar aģentūrām.

10.28.

| 10.28. | Par Eiropas Savienības aģentūru un citu satelītorganizāciju (8) revīziju tiek sagatavoti īpašie gada ziņojumi. Eiropas Revīzijas palāta 2006. gadā revidēja 24 aģentūras, kas ir par piecām vairāk nekā 2005. gadā (9). Aģentūru kopējais budžets 2006. gadā bija 1 080,5 miljoni EUR, 2005. gadā – 928,4 miljoni EUR. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 588 vietām 2005. gadā līdz 3 212 vietām 2006. gadā. Sk. 
  10.3. tabulu
  . |
| --- | --- |

Par Eiropas Savienības aģentūru un citu satelītorganizāciju (8) revīziju tiek sagatavoti īpašie gada ziņojumi. Eiropas Revīzijas palāta 2006. gadā revidēja 24 aģentūras, kas ir par piecām vairāk nekā 2005. gadā (9). Aģentūru kopējais budžets 2006. gadā bija 1 080,5 miljoni EUR, 2005. gadā – 928,4 miljoni EUR. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 588 vietām 2005. gadā līdz 3 212 vietām 2006. gadā. Sk. 
  10.3. tabulu
  .

10.3. tabula. ES aģentūras – galvenie dati

| Eiropas Savienības aģentūras un citas decentralizētās struktūras | Centrālais birojs | Pirmais finansiālās autonomijas gads | Budžets (10)


  (miljonos EUR) | Paredzēto amata vietu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Aģentūras |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | Saloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | Dublina | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Eiropas Vides aģentūra | Kopenhāgena | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Eiropas Izglītības fonds | Turīna | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | Lisabona | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | Londona | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs | Luksemburga | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Anžēra | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | Alikante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (11) | Vīne | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | Saloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Eiropas Policijas akadēmija (12) | Bremshila | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Hāga | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | Ķelne | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | Lisabona | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūra | Hēraklija | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra (12) | Valansjēna | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | Stokholma | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (12) | Varšava | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (12) | Brisele (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Izpildaģentūras |
| Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra (12) | Brisele | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (12) | Brisele | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Kopā | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Eiropas Savienības aģentūras un citas decentralizētās struktūras

Centrālais birojs

Pirmais finansiālās autonomijas gads

Budžets (10)

(miljonos EUR)

Paredzēto amata vietu skaits

2006

2005

2006

2005

Aģentūras

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Saloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Dublina

1977

19,8

18,8

94

94

Eiropas Vides aģentūra

Kopenhāgena

1994

37,1

32,1

115

115

Eiropas Izglītības fonds

Turīna

1994

27

26,7

105

104

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Lisabona

1995

13

13

77

77

Eiropas Zāļu aģentūra

Londona

1994

139

110,1

424

379

Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs

Luksemburga

1995

40,9

28,4

189

181

Kopienas Augu šķirņu birojs

Anžēra

1995

11,2

12,1

41

38

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

Alikante

1995

211,7

218,4

675

675

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (11)

Vīne

1998

9,4

8,2

37

37

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

Saloniki

2000

271

276,5

108

114

Eiropas Policijas akadēmija (12)

Bremshila

2006

5

—

22

—

Eurojust

Hāga

2002

14,7

13

112

87

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Ķelne

2003

65,7

57,5

328

200

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Lisabona

2003

44,6

35,3

132

95

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūra

Hēraklija

2005

6,8

6,8

44

38

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (12)

Valansjēna

2006

14,4

—

95

—

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Stokholma

2005

17,1

4,8

50

29

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (12)

Varšava

2006

19,2

—

28

—

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (12)

Brisele (13)

2006

7

—

30

—

Izpildaģentūras

Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra (12)

Brisele

2006

5,6

—

46

—

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (12)

Brisele

2006

29,2

—

75

—

Kopā

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | Komisijas izmaksātās subsīdijas nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru finansiālajām vajadzībām, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu (14). Palāta iesaka subsīdijas, ko maksā aģentūrām, pieskaņot to faktiskajām vajadzībām pēc finansēm. |
| --- | --- |

10.29.

Komisijas izmaksātās subsīdijas nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru finansiālajām vajadzībām, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu (14). Palāta iesaka subsīdijas, ko maksā aģentūrām, pieskaņot to faktiskajām vajadzībām pēc finansēm.

| 10.29. | KOMISIJAS ATBILDE
  Paredzams, ka aģentūras saskaņā ar noteikumiem un termiņiem, par kuriem tās ir vienojušās ar Komisiju, iesniegs Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu Kopienas subsīdijas apjomu vai daļu no tā, pievienojot naudas plūsmas prognozi, kas pamato šos pieprasījumus. Komisija maksājumus parasti veic pa daļām; Komisijai jāatgūst neizmantotās summas. Komisijas dienesti pēta iespēju iekļaut attiecīgajā tiesību aktā (15) noteikumus, kas ļautu Komisijai ņemt vērā aģentūras reālās vajadzības visa gada garumā. Tam būtu jānodrošina precīzāka plānošana un jāuzlabo pārredzamība. |
| --- | --- |

10.29.

KOMISIJAS ATBILDE

Paredzams, ka aģentūras saskaņā ar noteikumiem un termiņiem, par kuriem tās ir vienojušās ar Komisiju, iesniegs Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu Kopienas subsīdijas apjomu vai daļu no tā, pievienojot naudas plūsmas prognozi, kas pamato šos pieprasījumus. Komisija maksājumus parasti veic pa daļām; Komisijai jāatgūst neizmantotās summas. Komisijas dienesti pēta iespēju iekļaut attiecīgajā tiesību aktā (15) noteikumus, kas ļautu Komisijai ņemt vērā aģentūras reālās vajadzības visa gada garumā. Tam būtu jānodrošina precīzāka plānošana un jāuzlabo pārredzamība.

| 10.30. | Vispārējo Finanšu regulu, kas bija pieņemta 2002. gada jūnijā, 2006. gadā grozīja (16). Grozījumi galvenokārt skāra budžeta principus, iekšējās kontroles sistēmas un pārskatu sagatavošanu. Šie grozījumi vēl nav iestrādāti aģentūru finanšu pamatregulā un to atsevišķajās finanšu regulās. |
| --- | --- |

10.30.

Vispārējo Finanšu regulu, kas bija pieņemta 2002. gada jūnijā, 2006. gadā grozīja (16). Grozījumi galvenokārt skāra budžeta principus, iekšējās kontroles sistēmas un pārskatu sagatavošanu. Šie grozījumi vēl nav iestrādāti aģentūru finanšu pamatregulā un to atsevišķajās finanšu regulās.

| 10.30. | KOMISIJAS ATBILDE
  Abu pamata finanšu regulu pārskatīšana aģentūrām (17) ietvers Padomes pieņemtos grozījumus vispārējā FR, un tādēļ to pārskatīšanu varētu sākt tikai pēc vispārējās FR un tās ĪN pieņemšanas. Komisija 2007. gada jūlijā pieņēma regulas projektu regulatīvām aģentūrām, un tas tika iesniegts pārējām iestādēm atzinuma saņemšanai (18). |
| --- | --- |

10.30.

KOMISIJAS ATBILDE

Abu pamata finanšu regulu pārskatīšana aģentūrām (17) ietvers Padomes pieņemtos grozījumus vispārējā FR, un tādēļ to pārskatīšanu varētu sākt tikai pēc vispārējās FR un tās ĪN pieņemšanas. Komisija 2007. gada jūlijā pieņēma regulas projektu regulatīvām aģentūrām, un tas tika iesniegts pārējām iestādēm atzinuma saņemšanai (18).

| 10.31. | Jaunās sistēmas – ABAC – ieviešana aģentūrās prasīs vairākus gadus (19), un Komisijai šajā posmā jānodrošina pašlaik aģentūrās lietotās SI2 sistēmas pienācīga uzturēšana. |
| --- | --- |

10.31.

Jaunās sistēmas – ABAC – ieviešana aģentūrās prasīs vairākus gadus (19), un Komisijai šajā posmā jānodrošina pašlaik aģentūrās lietotās SI2 sistēmas pienācīga uzturēšana.

| 10.31. | KOMISIJAS ATBILDE
  SI2 moduļa izmantošana pakāpeniski tiek pārtraukta. To uzturēs līdz 2008. gada 31. decembrim. Aģentūrām ir tiesības brīvi izvēlēties ABAC vai citu sistēmu. Komisijas grāmatveža tiešā pakļautībā esošā specializētā projekta grupa plāno, analizē un saskaņo visus pasākumus, kas saistīti ar ABAC sistēmas izmantošanu aģentūrā, gan laika noteikšanas, gan resursu ziņā. |
| --- | --- |

10.31.

KOMISIJAS ATBILDE

SI2 moduļa izmantošana pakāpeniski tiek pārtraukta. To uzturēs līdz 2008. gada 31. decembrim. Aģentūrām ir tiesības brīvi izvēlēties ABAC vai citu sistēmu. Komisijas grāmatveža tiešā pakļautībā esošā specializētā projekta grupa plāno, analizē un saskaņo visus pasākumus, kas saistīti ar ABAC sistēmas izmantošanu aģentūrā, gan laika noteikšanas, gan resursu ziņā.

| 10.32. | 2006. gadā divas aģentūras nolēma savu darbinieku bērniem segt visas skolas izmaksas, nepiemērojot Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. pantu un tādējādi radot nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Kopienas darbiniekiem. Tas nozīmē, ka Komisijai ciešāk jāseko tam, kā aģentūras īsteno Civildienesta noteikumus. |
| --- | --- |

10.32.

2006. gadā divas aģentūras nolēma savu darbinieku bērniem segt visas skolas izmaksas, nepiemērojot Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. pantu un tādējādi radot nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Kopienas darbiniekiem. Tas nozīmē, ka Komisijai ciešāk jāseko tam, kā aģentūras īsteno Civildienesta noteikumus.

| 10.32. | KOMISIJAS ATBILDE
  Pamatnostādnēs iekļauti divi pamatieteikumi: i) pieņemt Civildienesta noteikumu (CN) īstenošanai paredzētos noteikumus atbilstīgi Komisijas Īstenošanas noteikumu (ĪN) prasībām, pieļaujot nelielas izmaiņas, ko attaisno aģentūras personāla darbības īpašais raksturs, un ii) noteikt atbilstīgu personāla politiku, pamatojoties uz katras aģentūras uzdevumiem un prasībām. Tā kā regulatīvās aģentūras ir neatkarīgas Kopienas struktūras, tās ir atbildīgas par šādu noteikumu pieņemšanu. Komisija var dot savu piekrišanu tādiem ĪN, kas ir identiski Komisijas noteikumiem vai atšķiras no tiem, ja to attaisno aģentūras īpašais raksturs (lielums, personāla struktūra, pilnvaras utt.). Komisija strādā ciešā sadarbībā ar aģentūrām, lai aģentūras pēc iespējas pilnīgi varētu piemērot Komisijas ĪN. Sadarbībā ar aģentūrām Komisija ir izstrādājusi arī ĪN paraugus, kuru pamatā ir Komisijas ĪN, ar mērķi noteikt kopīgus pamatprincipus un pamatnoteikumus, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret personālu, uz kuru attiecas CN. |
| --- | --- |

10.32.

KOMISIJAS ATBILDE

Pamatnostādnēs iekļauti divi pamatieteikumi: i) pieņemt Civildienesta noteikumu (CN) īstenošanai paredzētos noteikumus atbilstīgi Komisijas Īstenošanas noteikumu (ĪN) prasībām, pieļaujot nelielas izmaiņas, ko attaisno aģentūras personāla darbības īpašais raksturs, un ii) noteikt atbilstīgu personāla politiku, pamatojoties uz katras aģentūras uzdevumiem un prasībām. Tā kā regulatīvās aģentūras ir neatkarīgas Kopienas struktūras, tās ir atbildīgas par šādu noteikumu pieņemšanu. Komisija var dot savu piekrišanu tādiem ĪN, kas ir identiski Komisijas noteikumiem vai atšķiras no tiem, ja to attaisno aģentūras īpašais raksturs (lielums, personāla struktūra, pilnvaras utt.). Komisija strādā ciešā sadarbībā ar aģentūrām, lai aģentūras pēc iespējas pilnīgi varētu piemērot Komisijas ĪN. Sadarbībā ar aģentūrām Komisija ir izstrādājusi arī ĪN paraugus, kuru pamatā ir Komisijas ĪN, ar mērķi noteikt kopīgus pamatprincipus un pamatnoteikumus, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret personālu, uz kuru attiecas CN.

Attiecībā uz skolu jautājumu aģentūru personāla bērniem Komisija pamatnostādnēs ir ietvērusi divu risinājumu priekšlikumus: i) sadarbībā ar Eiropas skolu sistēmu izveidot Eiropas nodaļas vietējās, valsts vai starptautiskajās skolās (Eiropas izglītības sistēmu) vai ii) noslēgt pakalpojumu līgumus starp aģentūru un tuvējām starptautiskajām skolām.

Attiecībā uz Eiropas izglītības sistēmu valsts iestādēm jau šobrīd ir iespēja izvēlēties un pilnīgi finansēt vietējās skolas, lai tās tiktu akreditētas Eiropas izglītības īstenošanai saskaņā ar vienotu izglītības programmu, kuras pamatā ir izglītība dzimtajā valodā. Sakarā ar Eiropas skolu sistēmas reformu šī iespēja nākotnē tiks paplašināta un nostiprināta. Dalībvalstis segs visas kopējās izmaksas, kas saistītas ar šāda veida izglītības iegūšanu, un Komisija šīs reformas ietvaros izstrādā pieeju ES iemaksām proporcionāli tam aģentūru personāla bērnu skaitam, kas iegūst šāda veida izglītību.

Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem aģentūra mācību maksu varētu maksāt tieši skolai. Tad mācību maksa par skolas programmu nebūtu jāmaksā un attiecīgais personāls nesaņemtu izglītības pabalstu saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. pantu.

Ievērojot šo nostāju, Komisija ir vairākkārtīgi atgādinājusi abām attiecīgajām aģentūrām par to, ka to pieeja nav paredzēta pamatnostādnēs un neatbilst Civildienesta noteikumiem. Tas tika atgādināts pavisam nesen arī Komisijas atsauksmēs par aģentūru personāla politikas daudzgadu plāniem, ko nosūtīja budžeta lēmējinstitūcijai sakarā ar 2008. gada budžeta procedūru.

EIROPAS SKOLAS

| 10.33. | Palāta īpašos gada ziņojumus par Eiropas skolām (tos nepublicē Oficiālajā Vēstnesī) iesniedz Eiropas Skolu valdei un skolu direktoriem. Skolu 2006. gada budžetu, kas bija 231,1 miljons EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (127,1 miljons EUR) un dalībvalstu iemaksām (50,7 miljoni EUR) (20). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  10.4. tabulā
  . |
| --- | --- |

10.33.

Palāta īpašos gada ziņojumus par Eiropas skolām (tos nepublicē Oficiālajā Vēstnesī) iesniedz Eiropas Skolu valdei un skolu direktoriem. Skolu 2006. gada budžetu, kas bija 231,1 miljons EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (127,1 miljons EUR) un dalībvalstu iemaksām (50,7 miljoni EUR) (20). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  10.4. tabulā
  .

10.4. tabula. Eiropas skolas – galvenie dati

| Eiropas skola | Valsts | Budžets (21)
   (22)


  (miljonos EUR) | No Komisijas saņemtā dotācija (23)


  (miljonos EUR) | Skolēnu skaits skolā (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Birojs | Beļģija | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luksemburga I | Luksemburga | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luksemburga II | Luksemburga | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Brisele I (Uccle) | Beļģija | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Brisele II (Woluwé) | Beļģija | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Brisele III (Ixelles) | Beļģija | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mola | Beļģija | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varēze | Itālija | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsrūe | Vācija | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| Minhene | Vācija | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurte | Vācija | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alikante | Spānija | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergena | Nīderlande | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Kalema | Apvienotā Karaliste | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Kopā | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| NB! Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums. |

Eiropas skola

Valsts

Budžets (21)
   (22)

(miljonos EUR)

No Komisijas saņemtā dotācija (23)

(miljonos EUR)

Skolēnu skaits skolā (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Birojs

Beļģija

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luksemburga I

Luksemburga

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luksemburga II

Luksemburga

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Brisele I (Uccle)

Beļģija

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Brisele II (Woluwé)

Beļģija

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Brisele III (Ixelles)

Beļģija

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mola

Beļģija

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varēze

Itālija

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsrūe

Vācija

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

Minhene

Vācija

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurte

Vācija

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alikante

Spānija

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergena

Nīderlande

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Kalema

Apvienotā Karaliste

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Kopā

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

NB! Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

| 10.34. | Palāta neatklāja būtiskas kļūdas, kas liktu apšaubīt Palātas pārbaudīto pārskatu ticamību un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

10.34.

Palāta neatklāja būtiskas kļūdas, kas liktu apšaubīt Palātas pārbaudīto pārskatu ticamību un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

(1)  Komisija, Parlaments, Padome, Kopienu Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Eiropas Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (Finanšu regulas 1. pants).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (C6-0465/2006-2006/2071(DEC)).

(3)  Īpašā ziņojuma Nr. 10/98 1.37. punkts, un jo īpaši Palātas Pārskata par 2002. finanšu gadu 9.22. punkts, kurā Palāta atzīmēja, ka 2000. gada aprīlī ieviesto jauno noteikumu nepietiekami stingra piemērošana rada risku, ka sekretariāta piemaksas varētu izmantot neatbilstīgi. Jaunākais apsvērums iekļauts arī Palātas Pārskata par 2005. finanšu gadu 10.10. punktā.

(4)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

(5)  Komisijā par lielāko daļu administratīvo izdevumu atbild šādi dienesti: Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts (ĢD ADMIN), Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (ĢD T), Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (SCIC), Preses un sakaru ģenerāldirektorāts (ĢD COMM), Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX), Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā, Infrastruktūras un apgādes birojs Briselē, Atsevišķo maksājumu pārvaldīšanas un maksājumu birojs, Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs (EPSO) un Publikāciju birojs (OPOCE).

(6)  Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

(7)  Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs un Kopienas Augu šķirņu birojs.

(8)  Turpmāk tekstā – “aģentūras”.

(9)  Vairākas aģentūras 2006. gadā kļuva finansiāli autonomas: Eiropas Policijas akadēmija, Eiropas Dzelzceļa aģentūra, Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra, Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra.

(10)  Maksājumu apropriācijas.

(11)  Agrāk – Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs.

(12)  No 2006. gada aģentūra vēlējusies kļūt finansiāli neatkarīga.

(13)  Pagaidu atrašanās vieta.

(14)  Naudas līdzekļi aģentūru rīcībā 2006. gada beigās (izņemot Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju, Kopienas Augu šķirņu biroju, Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centru un Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestādi): 213 miljoni EUR, kas jāsalīdzina ar apropriācijām 810 miljonu EUR apmērā.

(15)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

(16)  Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

(17)  Regulatīvajām un izpildaģentūrām.

(18)  Pamata finanšu regulas pārskatīšana izpildaģentūrām tika pieņemta 2007. gada maijā, un šobrīd tā jau ir nodota iestādēm.

(19)  2006. gada beigās ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās. Komisija plāno šo sistēmu katru gadu ieviest lielākais četrās aģentūrās.

(20)  Avots: Eiropas skolu 2007. gada budžeta Vispārējais ievads.

(21)  Kopējie ieņēmumi un izdevumi, kas paredzēti katras Eiropas skolas un Biroja budžetā, ieskaitot visus grozījumus sākotnēji pieņemtajos budžetos.

(22)  Avots: Eiropas skolas, 2006. gada galīgie pārskati.

(23)  Avots: Eiropas skolas, 2006. gada galīgie pārskati.

(24)  Avots: Ģenerālsekretāra 2006. gada pārskats, kas sagatavots Eiropas Skolu valdei.

NB! Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

11. NODAĻA

Finanšu instrumenti un banku darbība

SATURS

| 11.1.–11.2. | Ievads |
| --- | --- |

11.1.–11.2.

| 11.3.–11.18. | Banku pasākumi Vidusjūras reģionā |
| --- | --- |

11.3.–11.18.

| 11.3.–11.5. | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

11.3.–11.5.

| 11.6.–11.13. | Apsvērumi saistībā ar Komisijas un EIB veikto atsevišķu pasākumu pārvaldību |
| --- | --- |

11.6.–11.13.

| 11.6.–11.11. | Riska kapitāla darbības (RKD) |
| --- | --- |

11.6.–11.11.

| 11.12. | Procentu atlaides |
| --- | --- |

11.12.

| 11.13. | FEMIP tehniskās palīdzības atbalsta fonds |
| --- | --- |

11.13.

| 11.14. | Pienākums ziņot budžeta lēmējiestādēm |
| --- | --- |

11.14.

| 11.15. | Bankas kontu klasifikācija Kopienu finanšu pārskatos |
| --- | --- |

11.15.

| 11.16.–11.18. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

11.16.–11.18.

| 11.19.–11.20. | Garantiju fonds ārējām darbībām |
| --- | --- |

11.19.–11.20.

| 11.21.–11.22. | Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena |
| --- | --- |

11.21.–11.22.

| 11.23. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

11.23.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 11.1. | Ar banku darbību saistīti Kopienu finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saskaņā ar tās ārējo politiku. Šo instrumentu galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt jaunas darba vietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), īstenojot pasākumus, kas uzlabo finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena ir iesaistīta līdzīgos darījumos. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

11.1.

Ar banku darbību saistīti Kopienu finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saskaņā ar tās ārējo politiku. Šo instrumentu galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt jaunas darba vietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), īstenojot pasākumus, kas uzlabo finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena ir iesaistīta līdzīgos darījumos.

11.2.

| 11.2. | Palāta revidēja banku pasākumus Vidusjūras reģionā, kā arī to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām un likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena. |
| --- | --- |

Palāta revidēja banku pasākumus Vidusjūras reģionā, kā arī to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām un likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena.

BANKU PASĀKUMI VIDUSJŪRAS REĢIONĀ

Vispārīga informācija

| 11.3. | Sadarbība starp ES un Vidusjūras reģiona trešām valstīm sākās aptuveni pirms 30 gadiem un ir pakāpeniski attīstījusies gadu gaitā (1). “Eiropas–Vidusjūras reģiona partnerattiecības” (2) izveidoja ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1488/96 (MEDA I). Jauna grozīta regula (3) (MEDA II) stājās spēkā 2000. gada decembrī (4). Kopš 2002. gada oktobra Eiropas Investīciju banka (EIB) ir apvienojusi tās darbības Vidusjūras reģionā “Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un partnerattiecību programmā (FEMIP)”. |
| --- | --- |

11.3.

Sadarbība starp ES un Vidusjūras reģiona trešām valstīm sākās aptuveni pirms 30 gadiem un ir pakāpeniski attīstījusies gadu gaitā (1). “Eiropas–Vidusjūras reģiona partnerattiecības” (2) izveidoja ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1488/96 (MEDA I). Jauna grozīta regula (3) (MEDA II) stājās spēkā 2000. gada decembrī (4). Kopš 2002. gada oktobra Eiropas Investīciju banka (EIB) ir apvienojusi tās darbības Vidusjūras reģionā “Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un partnerattiecību programmā (FEMIP)”.

11.4.

| 11.4. | Banku pasākumus – riska kapitāla darbības (RKD), procentu atlaides atsevišķiem EIB aizdevumiem (5) un finansējumu tehniskajai palīdzībai (TP) ar FEMIP atbalsta fonda starpniecību (6) – saskaņā ar MEDA regulu finansē no ES budžeta, un tos īsteno EIB. |
| --- | --- |

Banku pasākumus – riska kapitāla darbības (RKD), procentu atlaides atsevišķiem EIB aizdevumiem (5) un finansējumu tehniskajai palīdzībai (TP) ar FEMIP atbalsta fonda starpniecību (6) – saskaņā ar MEDA regulu finansē no ES budžeta, un tos īsteno EIB.

11.5.

| 11.5. | Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai minētie banku pasākumi ir izpildīti, uzraudzīti un uzskaitīti saskaņā ar attiecīgām regulām un procedūrām gan Komisijā, gan EIB. Revīzija aptvēra darbības, kuras finansētas saskaņā ar MEDA regulu, un dažas pašlaik notiekošas darbības, kuras finansētas saskaņā ar iepriekšējo tiesisko regulējumu un kurām ir nenokārtotas izmaksas vai kuru summas ir būtiskas. Konstatējumi balstās uz dokumentu pārbaudi 90 darbībām, t. i., 30 darbību paraugu katram no trim iesaistītajiem banku pasākumiem, tostarp uzraudzības un kontroles sistēmas izvērtējumu. Galvenos finanšu datus skatīt
  11.1. tabulā
  . |
| --- | --- |

Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai minētie banku pasākumi ir izpildīti, uzraudzīti un uzskaitīti saskaņā ar attiecīgām regulām un procedūrām gan Komisijā, gan EIB. Revīzija aptvēra darbības, kuras finansētas saskaņā ar MEDA regulu, un dažas pašlaik notiekošas darbības, kuras finansētas saskaņā ar iepriekšējo tiesisko regulējumu un kurām ir nenokārtotas izmaksas vai kuru summas ir būtiskas. Konstatējumi balstās uz dokumentu pārbaudi 90 darbībām, t. i., 30 darbību paraugu katram no trim iesaistītajiem banku pasākumiem, tostarp uzraudzības un kontroles sistēmas izvērtējumu. Galvenos finanšu datus skatīt
  11.1. tabulā
  .

11.1. tabula – Galvenie finanšu dati

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2005. | 31.12.2006. |
| Riska kapitāla darbības (RKD) |
| visu pašlaik notiekošo darbību neto vērtība | 223,9 | 210,8 |
| Aizdevumi ar procentu atlaidēm |
| Aizdevumu summa (visam Vidusjūras reģionam) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Procentu atlaides (visam Vidusjūras reģionam) | nav pieejami (7) | 479,5 |
| Tehniskā palīdzība – FEMIP atbalsta fonds |
| Budžeta apropriācijas (visas) | 105,0 | 105,0 |
| Izmaksas trasta kontos | 40,5 | 50,0 |
| Avots: Eiropas Investīciju banka. |

(miljonos EUR)

31.12.2005.

31.12.2006.

Riska kapitāla darbības (RKD)

visu pašlaik notiekošo darbību neto vērtība

223,9

210,8

Aizdevumi ar procentu atlaidēm

Aizdevumu summa (visam Vidusjūras reģionam)

3 348,2

3 513,2

Procentu atlaides (visam Vidusjūras reģionam)

nav pieejami (7)

479,5

Tehniskā palīdzība – FEMIP atbalsta fonds

Budžeta apropriācijas (visas)

105,0

105,0

Izmaksas trasta kontos

40,5

50,0

Avots: Eiropas Investīciju banka.

Apsvērumi saistībā ar Komisijas un EIB veikto atsevišķu pasākumu pārvaldību

Riska kapitāla darbības (RKD)

| 11.6. | Svarīgākās RKD ir ar zināmiem nosacījumiem atmaksājami individuāli un globāli aizdevumi, kā arī līdzdalība ieguldījumu fondos. Tomēr sava rakstura dēļ – jo nav ne stingru atmaksas nosacījumu, ne arī noteiktas procentu likmes – tos var uzskatīt par kvazikapitāla ieguldījumiem. |
| --- | --- |

11.6.

Svarīgākās RKD ir ar zināmiem nosacījumiem atmaksājami individuāli un globāli aizdevumi, kā arī līdzdalība ieguldījumu fondos. Tomēr sava rakstura dēļ – jo nav ne stingru atmaksas nosacījumu, ne arī noteiktas procentu likmes – tos var uzskatīt par kvazikapitāla ieguldījumiem.

| 11.6. | Komisija 2006. gada noslēguma pārskatos ir klasificējusi šos aktīvus postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi”. |
| --- | --- |

11.6.

Komisija 2006. gada noslēguma pārskatos ir klasificējusi šos aktīvus postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi”.

Riska kapitāla nodrošināšana, sniedzot ar zināmiem nosacījumiem atmaksājamus aizdevumus

| 11.7. | Individuālu aizdevumu asignējumi, kas bija veikti trīs globālu aizdevumu kontekstā no deviņiem revidētajiem globālajiem aizdevumiem, sasniedza 16,8 miljonus EUR, tādējādi pārsniedzot kopējo maksimālo robežu 15 miljonu EUR apmērā, kā to šiem aizdevumiem bija noteikusi EIB un apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

11.7.

Individuālu aizdevumu asignējumi, kas bija veikti trīs globālu aizdevumu kontekstā no deviņiem revidētajiem globālajiem aizdevumiem, sasniedza 16,8 miljonus EUR, tādējādi pārsniedzot kopējo maksimālo robežu 15 miljonu EUR apmērā, kā to šiem aizdevumiem bija noteikusi EIB un apstiprinājusi Komisija.

| 11.7. | Galu galā asignētā summa netika pilnībā izmaksāta. |
| --- | --- |

11.7.

Galu galā asignētā summa netika pilnībā izmaksāta.

Riska kapitāla nodrošināšana ar ieguldījumu fondu palīdzību

| 11.8. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja, ka RKD portfelī iekļautie ieguldījumu fondi nepilnīgi atbilst MEDA regulai, jo: |
| --- | --- |

11.8.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja, ka RKD portfelī iekļautie ieguldījumu fondi nepilnīgi atbilst MEDA regulai, jo:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | portfelī iekļauti septiņi ieguldījumu fondi, kas atrodas ārpus ES (Džērsija, Gērnsija, Menas sala un Britu Virdžīnu salas); kopā šiem fondiem uzticēti 36,2 miljoni EUR, |
| --- | --- |

—

portfelī iekļauti septiņi ieguldījumu fondi, kas atrodas ārpus ES (Džērsija, Gērnsija, Menas sala un Britu Virdžīnu salas); kopā šiem fondiem uzticēti 36,2 miljoni EUR,

| — | Pēc EIB īpaša pieprasījuma 2003. gadā Komisija apstiprināja, ka ieguldījumu fondiem jāatrodas vai nu Eiropas Savienībā, vai vienā no Vidusjūras reģiona partnervalstīm. |
| --- | --- |

—

Pēc EIB īpaša pieprasījuma 2003. gadā Komisija apstiprināja, ka ieguldījumu fondiem jāatrodas vai nu Eiropas Savienībā, vai vienā no Vidusjūras reģiona partnervalstīm.

| — | ieguldījumu fondi veikuši ieguldījumus teritorijās un valstīs, kas neatrodas atbilstīgo partnerteritoriju un partnervalstu sarakstā (Apvienotie Arābu Emirāti un Menas sala), galvenokārt tādēļ, ka fondu ieguldījumu noteikumos nebija iekļauti vajadzīgie ieguldījumu ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi veikuši ieguldījumus teritorijās un valstīs, kas neatrodas atbilstīgo partnerteritoriju un partnervalstu sarakstā (Apvienotie Arābu Emirāti un Menas sala), galvenokārt tādēļ, ka fondu ieguldījumu noteikumos nebija iekļauti vajadzīgie ieguldījumu ierobežojumi.

| — | Komisija nesaņem izsmeļošus sarakstus par ieguldījumiem, kas veikti ar ieguldījumu fondu starpniecību. Komisija turpmāk nodrošinās, lai atbilstīgas pārskatu sniegšanas prasības novērstu šo trūkumu. |
| --- | --- |

—

Komisija nesaņem izsmeļošus sarakstus par ieguldījumiem, kas veikti ar ieguldījumu fondu starpniecību. Komisija turpmāk nodrošinās, lai atbilstīgas pārskatu sniegšanas prasības novērstu šo trūkumu.

| 11.9. | Nebija izstrādāta procedūra, kas kontrolētu fondu savstarpējos ieguldījumus, tāpēc bija grūti pārbaudīt, vai nav pārsniegti kopējie “griesti”. |
| --- | --- |

11.9.

Nebija izstrādāta procedūra, kas kontrolētu fondu savstarpējos ieguldījumus, tāpēc bija grūti pārbaudīt, vai nav pārsniegti kopējie “griesti”.

| 11.9. | Komisija pašlaik spēj uzraudzīt savus ieguldījumus un iejauktos, ja tā uzskatītu, ka savstarpējie ieguldījumi starp fondiem rada problēmas. |
| --- | --- |

11.9.

Komisija pašlaik spēj uzraudzīt savus ieguldījumus un iejauktos, ja tā uzskatītu, ka savstarpējie ieguldījumi starp fondiem rada problēmas.

Nepilnības RKD uzraudzībā, uzskaitē un vērtēšanā

| 11.10. | RKD uzraudzība pagātnē nav bijusi pienācīga. Starpnieku obligātajiem ziņojumiem – finanšu pārskatiem, apakšaizdevumu līgumiem un apliecinošiem dokumentiem izmaksām – neveica konsekventu pēcpārbaudi. Tā sekas bija novēlota līdzekļu atgūšana un neskaidrība par RKD vērtējumu. Pēc attiecīgā EIB dienesta iekšējas reorganizācijas 2005. gadā finanšu uzraudzība ir uzlabojusies, kaut arī joprojām jānovērš zināmas nepilnības, kas attiecas uz iepriekšējām darbībām. |
| --- | --- |

11.10.

RKD uzraudzība pagātnē nav bijusi pienācīga. Starpnieku obligātajiem ziņojumiem – finanšu pārskatiem, apakšaizdevumu līgumiem un apliecinošiem dokumentiem izmaksām – neveica konsekventu pēcpārbaudi. Tā sekas bija novēlota līdzekļu atgūšana un neskaidrība par RKD vērtējumu. Pēc attiecīgā EIB dienesta iekšējas reorganizācijas 2005. gadā finanšu uzraudzība ir uzlabojusies, kaut arī joprojām jānovērš zināmas nepilnības, kas attiecas uz iepriekšējām darbībām.

11.11.

| 11.11. | Eiropas Kopienu provizoriskajos konsolidētajos finanšu pārskatos RKD bija klasificētas kā “aizdevumi no EK budžeta un likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas”. Sava kvazikapitāla ieguldījumu rakstura dēļ (sk. 11.6. punktu) tās saskaņā ar Komisijas 11. grāmatvedības noteikumu (“Finanšu aktīvi un pasīvi”) būtu jāklasificē postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi” un jāvērtē patiesajā vērtībā, bet RKD uzskaita, no vēsturiskajām izmaksām atņemot vērtības samazinājuma uzkrājumu, jo pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Uzkrājumi vērtības samazinājumam balstās uz pagaidu vai galīgiem norakstījumiem. Kaut arī šāda vērtēšanas metode ir pieņemama konkrētajos apstākļos, to nepiemēro konsekventi. Palāta konstatēja, ka dažos gadījumos EIB pieejamās provizoriskās aplēses par uzkrājumiem vērtības samazinājumam nebija paziņotas Komisijai. Tas norāda, ka jāatjaunina konvencija starp Komisiju un EIB, lai Komisija saņemtu visu svarīgo informāciju laikā un varētu to ņemt vērā savu grāmatvedības noteikumu piemērošanā. Komisijai arī aktīvāk jāuzrauga konvencijas piemērošana, nevis – kā pašreiz – pilnībā jāpaļaujas uz EIB sniegto informāciju. |
| --- | --- |

Eiropas Kopienu provizoriskajos konsolidētajos finanšu pārskatos RKD bija klasificētas kā “aizdevumi no EK budžeta un likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas”. Sava kvazikapitāla ieguldījumu rakstura dēļ (sk. 11.6. punktu) tās saskaņā ar Komisijas 11. grāmatvedības noteikumu (“Finanšu aktīvi un pasīvi”) būtu jāklasificē postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi” un jāvērtē patiesajā vērtībā, bet RKD uzskaita, no vēsturiskajām izmaksām atņemot vērtības samazinājuma uzkrājumu, jo pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Uzkrājumi vērtības samazinājumam balstās uz pagaidu vai galīgiem norakstījumiem. Kaut arī šāda vērtēšanas metode ir pieņemama konkrētajos apstākļos, to nepiemēro konsekventi. Palāta konstatēja, ka dažos gadījumos EIB pieejamās provizoriskās aplēses par uzkrājumiem vērtības samazinājumam nebija paziņotas Komisijai. Tas norāda, ka jāatjaunina konvencija starp Komisiju un EIB, lai Komisija saņemtu visu svarīgo informāciju laikā un varētu to ņemt vērā savu grāmatvedības noteikumu piemērošanā. Komisijai arī aktīvāk jāuzrauga konvencijas piemērošana, nevis – kā pašreiz – pilnībā jāpaļaujas uz EIB sniegto informāciju.

| 11.11. | Komisija 2006. gada noslēguma pārskatos ir veikusi šo aktīvu nepieciešamo pārklasifikāciju postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi”. MEDA mandātu darbības laikā pārskatu sniegšanas un grāmatvedības standarti ir būtiski attīstījušies. Eiropas Investīciju banka (EIB) un Komisija seko notikumiem un pašlaik kopā analizē situāciju, meklējot labāko izmaksu un ieguvumu risinājumu un ņemot vērā arī informāciju, kas ir pieejama atbilstīgi līgumiem, kuri noslēgti ar galīgajiem saņēmējiem pirms daudziem gadiem (tādējādi neietverot pašreizējos pārskatu sniegšanas standartus). Tiks panākta vienošanās arī par jaunām pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz gada vadības pārskatu saturu, kas ļaus Komisijai pamatīgāk uzraudzīt attiecīgā juridiskā pamata un mandāta piemērošanu. |
| --- | --- |

11.11.

Komisija 2006. gada noslēguma pārskatos ir veikusi šo aktīvu nepieciešamo pārklasifikāciju postenī “pārdošanai pieejamie ieguldījumi”. MEDA mandātu darbības laikā pārskatu sniegšanas un grāmatvedības standarti ir būtiski attīstījušies. Eiropas Investīciju banka (EIB) un Komisija seko notikumiem un pašlaik kopā analizē situāciju, meklējot labāko izmaksu un ieguvumu risinājumu un ņemot vērā arī informāciju, kas ir pieejama atbilstīgi līgumiem, kuri noslēgti ar galīgajiem saņēmējiem pirms daudziem gadiem (tādējādi neietverot pašreizējos pārskatu sniegšanas standartus). Tiks panākta vienošanās arī par jaunām pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz gada vadības pārskatu saturu, kas ļaus Komisijai pamatīgāk uzraudzīt attiecīgā juridiskā pamata un mandāta piemērošanu.

Procentu atlaides

| 11.12. | Procentu atlaides maksā no Kopienas budžeta atsevišķiem EIB aizdevumiem vides jomā. Kopumā attiecīgās darbības bija pārvaldītas apmierinoši, tomēr bija arī vairākas nepilnības. Piemēram, nesenos aizdevumu līgumos, kuru kopsumma bija 135 miljoni EUR un uz kuriem attiecās procentu atlaides 26,8 miljonu EUR apmērā, bija atļauts veikt maksājumus valūtās, kas nav EUR, un tas ir pretrunā MEDA II regulas 6. pantam. Turklāt vienu projektu, kas saņēma procentu atlaides 8,5 miljonu EUR apmērā, slēdza, kaut arī saņēmējs nebija iesniedzis prasīto ziņojumu, kas apstiprinātu projekta veiksmīgu izpildi. |
| --- | --- |

11.12.

Procentu atlaides maksā no Kopienas budžeta atsevišķiem EIB aizdevumiem vides jomā. Kopumā attiecīgās darbības bija pārvaldītas apmierinoši, tomēr bija arī vairākas nepilnības. Piemēram, nesenos aizdevumu līgumos, kuru kopsumma bija 135 miljoni EUR un uz kuriem attiecās procentu atlaides 26,8 miljonu EUR apmērā, bija atļauts veikt maksājumus valūtās, kas nav EUR, un tas ir pretrunā MEDA II regulas 6. pantam. Turklāt vienu projektu, kas saņēma procentu atlaides 8,5 miljonu EUR apmērā, slēdza, kaut arī saņēmējs nebija iesniedzis prasīto ziņojumu, kas apstiprinātu projekta veiksmīgu izpildi.

| 11.12. | Saskaņā ar MEDA II vienā projektā tika veikts tikai viens maksājums citā valūtā. Attiecībā uz turpmākiem maksājumiem šā aizdevuma ietvaros EIB informēja aizdevuma ņēmēju, ka tā nevarēs tos izmaksāt citās valūtās, izņemot euro. Banka gatavo grozījumus finanšu līgumos, lai izpildītu prasību par izteikšanu euro. |
| --- | --- |

11.12.

Saskaņā ar MEDA II vienā projektā tika veikts tikai viens maksājums citā valūtā. Attiecībā uz turpmākiem maksājumiem šā aizdevuma ietvaros EIB informēja aizdevuma ņēmēju, ka tā nevarēs tos izmaksāt citās valūtās, izņemot euro. Banka gatavo grozījumus finanšu līgumos, lai izpildītu prasību par izteikšanu euro.

FEMIP tehniskās palīdzības atbalsta fonds

| 11.13. | TP projektiem ir jāatbalsta saņēmēji projekta cikla dažādos posmos, t. i., projekta identifikācijā, sagatavošanā un īstenošanā. Kopumā TP projektus pārvalda adekvāti. No pārbaudītajām 30 darbībām atbilstīguma problēmas konstatēja trīs gadījumos, kaut arī pamatnolīgums neparedz atkāpes: |
| --- | --- |

11.13.

TP projektiem ir jāatbalsta saņēmēji projekta cikla dažādos posmos, t. i., projekta identifikācijā, sagatavošanā un īstenošanā. Kopumā TP projektus pārvalda adekvāti. No pārbaudītajām 30 darbībām atbilstīguma problēmas konstatēja trīs gadījumos, kaut arī pamatnolīgums neparedz atkāpes:

| a) | divos pārbaudītajos projektos bija finansēti pētījumi ietekmes uz vidi novērtējumam kopā par 1,15 miljoniem EUR, lai gan tie bija jāfinansē dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

divos pārbaudītajos projektos bija finansēti pētījumi ietekmes uz vidi novērtējumam kopā par 1,15 miljoniem EUR, lai gan tie bija jāfinansē dalībniekiem;

| b) | ārēju TP starpposma novērtējumu par 0,2 miljoniem EUR arī finansēja no TP atbalsta fonda, kaut arī tas nav saskaņā ar atbilstīgu TP projektu definīciju pamatnolīgumā. |
| --- | --- |

b)

ārēju TP starpposma novērtējumu par 0,2 miljoniem EUR arī finansēja no TP atbalsta fonda, kaut arī tas nav saskaņā ar atbilstīgu TP projektu definīciju pamatnolīgumā.

| 11.13. | Eiropas direktīvas par ietekmes uz vidi novērtējumiem ir prasīgas, īpaši attiecībā uz sabiedriskās apspriedes procesu. Ietekmes uz vidi novērtējums ir EIB ieguldījumu projektu cikla neatņemama daļa. Vietēji finansēti un īstenoti ietekmes uz vidi novērtējumi bieži neatbilst ES direktīvu prasībām. Turklāt nevalstiskās organizācijas (NVO) dažreiz kritizē EIB, ka tā nav pietiekami stingra attiecībā uz šo prasību ievērošanu. Attiecībā uz EIB ieguldījumu 0,2 miljonu euro apmērā ietekmes uz vidi novērtējums tika noteikts kā nosacījums aizdevuma izmaksāšanai. |
| --- | --- |

11.13.

Eiropas direktīvas par ietekmes uz vidi novērtējumiem ir prasīgas, īpaši attiecībā uz sabiedriskās apspriedes procesu. Ietekmes uz vidi novērtējums ir EIB ieguldījumu projektu cikla neatņemama daļa. Vietēji finansēti un īstenoti ietekmes uz vidi novērtējumi bieži neatbilst ES direktīvu prasībām. Turklāt nevalstiskās organizācijas (NVO) dažreiz kritizē EIB, ka tā nav pietiekami stingra attiecībā uz šo prasību ievērošanu. Attiecībā uz EIB ieguldījumu 0,2 miljonu euro apmērā ietekmes uz vidi novērtējums tika noteikts kā nosacījums aizdevuma izmaksāšanai.

Komisija atbalstīja starpposma novērtējuma finansēšanu no Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un partnerības mehānisma (FEMIP) atbalsta fonda pēc tam, kad tā bija novērtējusi atbilstības kritēriju izpildi. Starpposma novērtējumā atbalstīti EIB ieguldījumi, izmantojot uzlabotas tehniskās palīdzības operācijas. Tādējādi gan Komisija, gan EIB uzskatīja par atbilstīgu finansēt starpposma novērtējumu no FEMIP atbalsta fonda.

Pienākums ziņot budžeta lēmējiestādēm

| 11.14. | Kopš MEDA programmas sākuma 1996. gadā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu, kurā ir informācija par gada laikā finansētajiem pasākumiem (MEDA regulas 15. pants). Kaut arī Komisija ir publicējusi vispārēju gada pārskatu par sadarbību attīstības jomā, šajā ziņojumā šobrīd nav pietiekamas informācijas par attīstību, kas panākta ar finanšu instrumentu starpniecību. |
| --- | --- |

11.14.

Kopš MEDA programmas sākuma 1996. gadā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu, kurā ir informācija par gada laikā finansētajiem pasākumiem (MEDA regulas 15. pants). Kaut arī Komisija ir publicējusi vispārēju gada pārskatu par sadarbību attīstības jomā, šajā ziņojumā šobrīd nav pietiekamas informācijas par attīstību, kas panākta ar finanšu instrumentu starpniecību.

| 11.14. | Komisija apsvērs sīkākas informācijas sniegšanu budžeta lēmējinstitūcijai. |
| --- | --- |

11.14.

Komisija apsvērs sīkākas informācijas sniegšanu budžeta lēmējinstitūcijai.

Bankas kontu klasifikācija Kopienu finanšu pārskatos

| 11.15. | Budžeta līdzekļus ieskaita īpašos bankas kontos (8) EIB. Līdzekļus uzglabā Komisijas uzdevumā, un par tiem maksā ienākuma procentus. Summas šajos kontos bija klasificētas kā priekšfinansējums Kopienu provizoriskajos konsolidētajos finanšu pārskatos. Šāda klasifikācija atšķīrās no tās, ko grāmatvedības uzskaitei lieto līdzīgām programmām, kuru pārvaldību Komisija pilnvarojusi citām finanšu iestādēm. Šajos citos gadījumos banku kontus klasificēja kā “naudu un tās ekvivalentus”. |
| --- | --- |

11.15.

Budžeta līdzekļus ieskaita īpašos bankas kontos (8) EIB. Līdzekļus uzglabā Komisijas uzdevumā, un par tiem maksā ienākuma procentus. Summas šajos kontos bija klasificētas kā priekšfinansējums Kopienu provizoriskajos konsolidētajos finanšu pārskatos. Šāda klasifikācija atšķīrās no tās, ko grāmatvedības uzskaitei lieto līdzīgām programmām, kuru pārvaldību Komisija pilnvarojusi citām finanšu iestādēm. Šajos citos gadījumos banku kontus klasificēja kā “naudu un tās ekvivalentus”.

| 11.15. | Attiecībā uz 2006. gada noslēguma pārskatiem pārklasifikācija ir piemērota Palātas norādītajā nozīmē. |
| --- | --- |

11.15.

Attiecībā uz 2006. gada noslēguma pārskatiem pārklasifikācija ir piemērota Palātas norādītajā nozīmē.

Secinājumi un ieteikumi

| 11.16. | Banku pasākumu pārvaldība saskaņā ar MEDA regulu attiecībā uz tehnisko palīdzību un aizdevumiem, kuriem piemēro procentu atlaides, kopumā bija apmierinoša. Tomēr saistībā ar riska kapitāla darbībām Palāta konstatēja nepilnības procedūru izpildē un uzraudzībā, kā arī visu EIB rīcībā esošo svarīgo datu paziņošanā Komisijai, lai tā varētu pilnībā piemērot savus grāmatvedības noteikumus. Saistībā ar RKD un procentu atlaižu darbībām tika konstatēts, ka saņēmēji ne vienmēr pildīja savas līgumsaistības un ziņošanas pienākumus. Atbilstoši jārīkojas, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki un aizdevumu ņēmēji pilda savas līgumsaistības. |
| --- | --- |

11.16.

Banku pasākumu pārvaldība saskaņā ar MEDA regulu attiecībā uz tehnisko palīdzību un aizdevumiem, kuriem piemēro procentu atlaides, kopumā bija apmierinoša. Tomēr saistībā ar riska kapitāla darbībām Palāta konstatēja nepilnības procedūru izpildē un uzraudzībā, kā arī visu EIB rīcībā esošo svarīgo datu paziņošanā Komisijai, lai tā varētu pilnībā piemērot savus grāmatvedības noteikumus. Saistībā ar RKD un procentu atlaižu darbībām tika konstatēts, ka saņēmēji ne vienmēr pildīja savas līgumsaistības un ziņošanas pienākumus. Atbilstoši jārīkojas, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki un aizdevumu ņēmēji pilda savas līgumsaistības.

| 11.16. | Komisija atbilstoši rīkosies, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki un aizdevumu ņēmēji pilda savas līgumsaistības. |
| --- | --- |

11.16.

Komisija atbilstoši rīkosies, lai nodrošinātu, ka finanšu starpnieki un aizdevumu ņēmēji pilda savas līgumsaistības.

| 11.17. | Pārvaldības konvencija starp Komisiju un EIB par RKD un procentu atlaidēm jāuzlabo un jāatjaunina. |
| --- | --- |

11.17.

Pārvaldības konvencija starp Komisiju un EIB par RKD un procentu atlaidēm jāuzlabo un jāatjaunina.

| 11.17. | Komisija apspriež ar EIB jaunās pārskatu sniegšanas prasības atbilstīgi jaunajiem grāmatvedības noteikumiem un meklē labāko izmaksu un ieguvumu risinājumu. |
| --- | --- |

11.17.

Komisija apspriež ar EIB jaunās pārskatu sniegšanas prasības atbilstīgi jaunajiem grāmatvedības noteikumiem un meklē labāko izmaksu un ieguvumu risinājumu.

| 11.18. | Komisijai jāizstrādā stingrākas uzraudzības procedūras, lai nodrošinātu finanšu datu pilnīgumu un ticamību. Komisijai jāsniedz pilnīgāka informācija par attīstību, kas panākta ar finanšu instrumentu starpniecību, un arī konsekventi jāklasificē dažādie banku konti, kas atvērti pilnvarotajām darbībām. |
| --- | --- |

11.18.

Komisijai jāizstrādā stingrākas uzraudzības procedūras, lai nodrošinātu finanšu datu pilnīgumu un ticamību. Komisijai jāsniedz pilnīgāka informācija par attīstību, kas panākta ar finanšu instrumentu starpniecību, un arī konsekventi jāklasificē dažādie banku konti, kas atvērti pilnvarotajām darbībām.

| 11.18. | Komisija ir pilnvarojusi EIB veikt operācijas tās uzdevumā un ir nodevusi tai dažus vadības pienākumus, kuri ir skaidri noteikti konvencijā un ir jāievēro. Komisija ir gatava tālāk stiprināt EIB pilnvaroto darbību uzraudzību, ievērojot konvencijas noteikumus. |
| --- | --- |

11.18.

Komisija ir pilnvarojusi EIB veikt operācijas tās uzdevumā un ir nodevusi tai dažus vadības pienākumus, kuri ir skaidri noteikti konvencijā un ir jāievēro. Komisija ir gatava tālāk stiprināt EIB pilnvaroto darbību uzraudzību, ievērojot konvencijas noteikumus.

Komisija apsvērs sīkākas informācijas sniegšanu budžeta lēmējinstitūcijai.

Attiecībā uz 2006. gada noslēguma pārskatiem pārklasifikācija ir piemērota Palātas norādītajā nozīmē.

GARANTIJU FONDS ĀRĒJĀM DARBĪBĀM

| 11.19. | Garantiju fonds ārējām darbībām (9) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (10), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda ĢD ECFIN, bet par naudas līdzekļu pārvaldību atbild EIB (11). Fonda kopējie resursi 2006. gada 31. decembrī bija 1 379 miljoni EUR. |
| --- | --- |

11.19.

Garantiju fonds ārējām darbībām (9) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (10), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda ĢD ECFIN, bet par naudas līdzekļu pārvaldību atbild EIB (11). Fonda kopējie resursi 2006. gada 31. decembrī bija 1 379 miljoni EUR.

11.20.

| 11.20. | Palāta konstatēja, ka 2006. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši. Fonds 2006. gadā nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu. |
| --- | --- |

Palāta konstatēja, ka 2006. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši. Fonds 2006. gadā nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

LIKVIDĒJAMĀ EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA

| 11.21. | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (12). Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas aktīvu un pasīvu tīrā vērtība ir novirzīta pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu kopējā vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 2 174 miljoni EUR, salīdzinot ar 2 214 miljoniem EUR 2005. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

11.21.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (12). Likvidējamās Eiropas Ogļu un Tērauda Kopienas aktīvu un pasīvu tīrā vērtība ir novirzīta pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu kopējā vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 2 174 miljoni EUR, salīdzinot ar 2 214 miljoniem EUR 2005. gada 31. decembrī.

11.22.

| 11.22. | Likvidējamās Ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

Likvidējamās Ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu pamatnostādnēm.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| 11.23. | Sk. 
  11.1. pielikumu
  . |
| --- | --- |

11.23.

Sk. 
  11.1. pielikumu
  .

(1)  Piemēram, “Protokoli” – atsevišķi divpusēji finanšu nolīgumi starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm un Padomes 1992. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1763/92, kurā izklāstīti noteikumi finanšu sadarbībai ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis.

---

(2)  Partnervalstis un partnerteritorijas, uz kurām attiecas MEDA regula, ir: Maroka, Alžīrija, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Gazas un Rietumu krasta okupētās teritorijas, Libāna, Sīrija, Turcija, Kipra un Malta. Kipra un Malta ir kļuvušas par ES dalībvalstīm, Turcija saņem īpašu pirmspievienošanās atbalstu.

(3)  Padomes 2000. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 2698/2000 (“MEDA II”) (OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.), ar ko groza iepriekšējo Regulu (EK) Nr. 1488/96 (“MEDA I”) (OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu izveidoja, sākot ar 2007. gadu (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

(5)  EIB aizdevumi no pašas EIB resursiem, kuriem iedala procentu atlaides no ES budžeta.

(6)  FEMIP atbalsta fonds jānodala no FEMIP trasta fonda, kuru ES dalībvalstis finansē tieši, veicot iemaksas 32,5 miljonu EUR apmērā. Komisija papildus iemaksāja 1 miljonu EUR trasta fondā.

(7)  Kopsumma 2005. gada 30. jūnijā bija 489 miljoni EUR.

Avots: Eiropas Investīciju banka.

(8)  Šajos īpašajos bankas kontos 2006. gada 31. decembrī bija 233,1 miljons EUR.

(9)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94 (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2007. gada 30. janvāra Regulu (EK, Euratom) Nr. 89/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).

(10)  Galvenokārt EIB, taču arī Euratom ārējā kreditēšana un EK makrofinasiālās palīdzības aizdevumi trešām valstīm.

(11)  Pārvaldības nolīgums starp EIB un Eiropas Kopienu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2002. gada 28. aprīlī un 2002. gada 8. maijā.

(12)  Protokols par EOTK Līguma termiņa noslēguma finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu (OV C 80, 10.3.2001., 67. lpp.).

11.1. PIELIKUMS

Palātas iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

| Palātas apsvērumi | Stāvoklis 2006. gadā | Vajadzīga turpmāka rīcība | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Konkrēti apsvērumi par finanšu mehānisma projektiem |
| Publiskais iepirkums |
| Pārskata par 2002. finanšu gadu 10.33. punktā minētas priekšrocības elektrības transformatora uzstādīšanai vēja ģeneratoru parka būvniecībā Spānijā (Galīcijā), kur koncesija vēja ģeneratoru parka uzstādīšanai noteica, ka jābūt 74 % vietējo Galīcijas ražojumu (80 %, ieskaitot inženiertehniskos būvdarbus). Saņēmējam bija jāpierāda, ka ražojums nav atrodams vietējā tirgū, lai saņemtu īpašu atļauju no reģionālajām iestādēm iekārtu pirkšanai Zviedrijā. Komisija tika aicināta pārbaudīt, vai šajā gadījumā nav bijušas priekšrocības vietējas izcelsmes izstrādājumiem. | Komisija pārbaudīja šo gadījumu bez EIB un konstatēja, ka ir aizdomas par attiecīgās direktīvas pārkāpumu, bet uzskatīja, ka turpmāka rīcība nav lietderīga. | | Komisija pārbaudīja šo gadījumu no publiskā iepirkuma un preču brīvas aprites viedokļa. Tā konstatēja tobrīd spēkā esošo publiskā iepirkuma noteikumu iespējamu, bet nepierādītu pārkāpumu, bet nebija pierādījumu par preču brīvas aprites noteikumu pārkāpumu. Tā uzskatīja, ka turpmāka rīcība publiskā iepirkuma jautājumā nav lietderīga, jo saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem noteikumi vairs neattieksies uz operatoru. |
| Pārskats par aktīviem, ko Komisijas uzdevumā pārvalda finanšu iestādes |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 10.16. punktā norādīts, ka:
  10.16. b) ieguldījumu bankas pasākumā, ko Kreditanstalt für Wiederaufbau īsteno Bosnijā un Hercegovinā un kam izmaksāti 44,25 miljoni EUR, Komisija neiegrāmatoja kā aktīvu un tādējādi neiekļāva pārskatos;
  10.16. c) ES finansējums 16 miljonu EUR apmērā ir sniegts Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai (ERA), lai īstenotu KfW pārvaldītas bankas darbības Kosovā, Melnkalnē un Serbijā. Ne Komisija, ne arī ERA nav iekļāvušas šos līdzekļus 2004. gada pārskatu projektos. | Saskaņā ar tās atbildi uz Palātas konstatējumiem Komisija iekļāva minētās summas 2004. gada galīgajos pārskatos. Tomēr 2005. gadā summas vairs nepamatoti neiekļāva finanšu pārskatos.
  Komisija 2006. gadā iegrāmatoja 46,1 miljonu EUR no šīs līdzdalības kā aktīvus un radīja peļņu saimnieciskās darbības rezultātu kontā. Komisija nolēma (1) izlietot šīs summas finanšu līdzdalībai, nopērkot 922,5685 “C” daļas katru par EUR 50 000“Eiropas fondā Dienvidaustrumeiropai” (2) (privātā SICAV, kas paredzēta peļņas gūšanai) (3). Daļas Komisija uzdevumā nopirka (4) Eiropas Investīciju fonds īpaša trasta nolīguma kontekstā. Finanšu līdzdalību 2006. gada beigās novērtēja 49,4 miljonu EUR apmērā. | Komisijai jāīsteno piemērotas uzraudzības un kontroles procedūras saistībā ar aktīviem finanšu līdzdalībā, lai nodrošinātu, ka šādi aktīvi vienmēr ir pienācīgi reģistrēti. | Kopš 2006. gada Komisija nodrošina, lai finanšu līdzdalībā esošu aktīvu reģistrēšana un uzraudzība tiktu veikta pienācīgi, savlaicīgi un pareizajā klasifikācijā. Aizdevumi 44,250 miljonu euro apmērā kredītiestādei Kreditanstalt für Wiederaufbau nebija iekļauti 2005. gada aktīvos. Tomēr, noslēdzot nodošanas līgumu 2006. gada 19. jūnijā, Komisija (EK) un Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (ERA) atļāva pozīcijā “Eiropas fondi” iekļautos neatmaksātos aizdevumus nodot Eiropas fondam Dienvidaustrumeiropai (EFSE). Summa ir iekļauta EK 2006. gada bilances aktīvos un turpmāk tiks uzraudzīta.


  Komisija izanalizēs veicamās darbības situācijas uzlabošanai un piemēros atbilstīgus pasākumus. |
| Līdzīga problēma izklāstīta Pārskata par 2004. finanšu gadu 10.17. un 10.18. punktā saistībā ar aktīviem, ko Komisijas uzdevumā pārvalda finanšu iestādes. Šādam pārskatam jānodrošina regulāra un pienācīga aktīvu uzraudzība. | Līdz ar jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešanu 2005. gadā Komisija ir guvusi daļēju pārskatu par aktīviem, kas reģistrēti tās kontos. | | |

Palātas apsvērumi

Stāvoklis 2006. gadā

Vajadzīga turpmāka rīcība

Komisijas atbilde

Konkrēti apsvērumi par finanšu mehānisma projektiem

Publiskais iepirkums

Pārskata par 2002. finanšu gadu 10.33. punktā minētas priekšrocības elektrības transformatora uzstādīšanai vēja ģeneratoru parka būvniecībā Spānijā (Galīcijā), kur koncesija vēja ģeneratoru parka uzstādīšanai noteica, ka jābūt 74 % vietējo Galīcijas ražojumu (80 %, ieskaitot inženiertehniskos būvdarbus). Saņēmējam bija jāpierāda, ka ražojums nav atrodams vietējā tirgū, lai saņemtu īpašu atļauju no reģionālajām iestādēm iekārtu pirkšanai Zviedrijā. Komisija tika aicināta pārbaudīt, vai šajā gadījumā nav bijušas priekšrocības vietējas izcelsmes izstrādājumiem.

Komisija pārbaudīja šo gadījumu bez EIB un konstatēja, ka ir aizdomas par attiecīgās direktīvas pārkāpumu, bet uzskatīja, ka turpmāka rīcība nav lietderīga.

Komisija pārbaudīja šo gadījumu no publiskā iepirkuma un preču brīvas aprites viedokļa. Tā konstatēja tobrīd spēkā esošo publiskā iepirkuma noteikumu iespējamu, bet nepierādītu pārkāpumu, bet nebija pierādījumu par preču brīvas aprites noteikumu pārkāpumu. Tā uzskatīja, ka turpmāka rīcība publiskā iepirkuma jautājumā nav lietderīga, jo saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem noteikumi vairs neattieksies uz operatoru.

Pārskats par aktīviem, ko Komisijas uzdevumā pārvalda finanšu iestādes

Pārskata par 2004. finanšu gadu 10.16. punktā norādīts, ka:

10.16. b) ieguldījumu bankas pasākumā, ko Kreditanstalt für Wiederaufbau īsteno Bosnijā un Hercegovinā un kam izmaksāti 44,25 miljoni EUR, Komisija neiegrāmatoja kā aktīvu un tādējādi neiekļāva pārskatos;

10.16. c) ES finansējums 16 miljonu EUR apmērā ir sniegts Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai (ERA), lai īstenotu KfW pārvaldītas bankas darbības Kosovā, Melnkalnē un Serbijā. Ne Komisija, ne arī ERA nav iekļāvušas šos līdzekļus 2004. gada pārskatu projektos.

Saskaņā ar tās atbildi uz Palātas konstatējumiem Komisija iekļāva minētās summas 2004. gada galīgajos pārskatos. Tomēr 2005. gadā summas vairs nepamatoti neiekļāva finanšu pārskatos.

Komisija 2006. gadā iegrāmatoja 46,1 miljonu EUR no šīs līdzdalības kā aktīvus un radīja peļņu saimnieciskās darbības rezultātu kontā. Komisija nolēma (1) izlietot šīs summas finanšu līdzdalībai, nopērkot 922,5685 “C” daļas katru par EUR 50 000“Eiropas fondā Dienvidaustrumeiropai” (2) (privātā SICAV, kas paredzēta peļņas gūšanai) (3). Daļas Komisija uzdevumā nopirka (4) Eiropas Investīciju fonds īpaša trasta nolīguma kontekstā. Finanšu līdzdalību 2006. gada beigās novērtēja 49,4 miljonu EUR apmērā.

Komisijai jāīsteno piemērotas uzraudzības un kontroles procedūras saistībā ar aktīviem finanšu līdzdalībā, lai nodrošinātu, ka šādi aktīvi vienmēr ir pienācīgi reģistrēti.

Kopš 2006. gada Komisija nodrošina, lai finanšu līdzdalībā esošu aktīvu reģistrēšana un uzraudzība tiktu veikta pienācīgi, savlaicīgi un pareizajā klasifikācijā. Aizdevumi 44,250 miljonu euro apmērā kredītiestādei Kreditanstalt für Wiederaufbau nebija iekļauti 2005. gada aktīvos. Tomēr, noslēdzot nodošanas līgumu 2006. gada 19. jūnijā, Komisija (EK) un Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (ERA) atļāva pozīcijā “Eiropas fondi” iekļautos neatmaksātos aizdevumus nodot Eiropas fondam Dienvidaustrumeiropai (EFSE). Summa ir iekļauta EK 2006. gada bilances aktīvos un turpmāk tiks uzraudzīta.

Komisija izanalizēs veicamās darbības situācijas uzlabošanai un piemēros atbilstīgus pasākumus.

Līdzīga problēma izklāstīta Pārskata par 2004. finanšu gadu 10.17. un 10.18. punktā saistībā ar aktīviem, ko Komisijas uzdevumā pārvalda finanšu iestādes. Šādam pārskatam jānodrošina regulāra un pienācīga aktīvu uzraudzība.

Līdz ar jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešanu 2005. gadā Komisija ir guvusi daļēju pārskatu par aktīviem, kas reģistrēti tās kontos.

---

(1)  Lēmums C (2006) 2307, 8.6.2006.

(2)  Fondam ir A (privāti ieguldījumi), B (starpniekkapitāla līdzdalība) un C (donoru daļas) daļas. Zaudējumus vispirms attiecina uz C daļām un, ja C daļas ir pilnībā izlietotas, – uz B daļām. Zemāka riska B daļu cena bija EUR25 000, t. i., puse no augsta riska C daļu cenas (EUR 50 000).

(3)  Fonds saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem nodibināts kā SICAV: “Société d'Investissment à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé”.

(4)  Tas nebija naudas darījums, jo aktīvus pārnesa no esošiem atjaunojamiem kredītiem, ko pārvalda Vācijas Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW); konstatējumi par šiem aktīviem pausti Palātas Pārskatā par 2004. finanšu gadu un izklāstīti iepriekš.

PIELIKUMI

PIELIKUMS I

Finanšu informācija

SATURS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

| 1. | Budžeta izcelsme |
| --- | --- |

1.

Budžeta izcelsme

| 2. | Tiesiskā bāze |
| --- | --- |

2.

Tiesiskā bāze

| 3. | Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā |
| --- | --- |

3.

Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā

| 4. | Budžeta saturs un uzbūve |
| --- | --- |

4.

Budžeta saturs un uzbūve

| 5. | Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi) |
| --- | --- |

5.

Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi)

| 6. | Budžeta apropriāciju veidi |
| --- | --- |

6.

Budžeta apropriāciju veidi

| 7. | Budžeta izpilde |
| --- | --- |

7.

Budžeta izpilde

| 7.1. | Atbildība par izpildi |
| --- | --- |

7.1.

Atbildība par izpildi

| 7.2. | Ieņēmumu izpilde |
| --- | --- |

7.2.

Ieņēmumu izpilde

| 7.3. | Izdevumu izpilde |
| --- | --- |

7.3.

Izdevumu izpilde

| 7.4. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana |
| --- | --- |

7.4.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

| 8. | Pārskatu sagatavošana |
| --- | --- |

8.

Pārskatu sagatavošana

| 9. | Ārējā revīzija |
| --- | --- |

9.

Ārējā revīzija

| 10. | Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude |
| --- | --- |

10.

Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude

PASKAIDROJUMI

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

DIAGRAMMAS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1.   BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) izdevumi. Tāpat budžetā ir ietverti administratīvie izdevumi sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā un kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā minēto politikas jomu īstenošanai.

2.   TIESISKĀ BĀZE

Budžetu reglamentē finanšu noteikumi Romas Līgumos (1)
   (2) (EK Līguma 268.-280. pants un EAEK Līguma 171.-183. pants) un finanšu noteikumi (3).

3.   BUDŽETA PRINCIPI, KAS NOTEIKTI LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ

Visi Kopienas ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (ikgadējums). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas iedala sadaļās un nodaļās; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas jāizmanto saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes (pareizas finanšu pārvaldības) principiem. Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot caurskatāmības principu (caurskatāmība). Šiem vispārīgajiem principiem ir daži nelieli izņēmumi.

4.   BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžetu veido no “ieņēmumu un izdevumu kopsavilkuma” un iedaļām, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes “ieņēmumu un izdevumu pārskati”. Ir šādas astoņas iedaļas: I) Parlaments, II) Padome, III) Komisija, IV) Tiesa, V) Revīzijas palāta, VI) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII) Reģionu komiteja, VIII) Eiropas Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un – attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5.   BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Kopienas pašu resursiem: no pašu resursiem uz NKI bāzes, no pašu resursiem, kurus nosaka PVN, no muitas nodokļiem, no lauksaimniecības nodevām un no cukura un izoglikozes nodevām (4).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk. 
  I diagrammu
  ).

6.   BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

| a) | diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):






  — | saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus, |
| --- | --- | --- |

a)

diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):

—

saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus,

| — | maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados.

| b) | nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām. |
| --- | --- |

b)

nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

| a) | kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5); |
| --- | --- |

a)

kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5);

| b) | kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5). |
| --- | --- |

b)

kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5).

Ar budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā attēlā (ar piemēra summām) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā.

Image

7.   BUDŽETA IZPILDE

7.1.   Atbildība par izpildi

Komisija izpilda budžetu uz savu atbildību saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (6). Finanšu regulā ir izstrādātas budžeta izpildes procedūras un, cita starpā, noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās lielākajās izdevumu jomās (ELVGF Garantijas nodaļa un struktūrfondi) Kopienas līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2.   Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu noteikšana un Kopienām pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus (7). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kuras iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā noteiktām prasītajām summām, pieskaitot summas, kuras iekasētas atbilstīgi noteiktām prasītajām summām, kas vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3.   Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t. i., apropriāciju evolūciju un izlietošanu, īsumā var aprakstīt šādi:

| a) | apropriācijas saistībām:






  i) | apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas, |
| --- | --- | --- |

a)

apropriācijas saistībām:

i)

apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas,

| ii) | apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtu saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa), |
| --- | --- |

ii)

apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtu saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa),

| iii) | apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē. |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē.

| b) | apropriācijas maksājumiem:






  i) | apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- | --- |

b)

apropriācijas maksājumiem:

i)

apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada,

| ii) | finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi), |
| --- | --- |

ii)

finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi),

| iii) | apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē, |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē,

| v) | finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- |

v)

finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada,

| vi) | finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu. |
| --- | --- |

vi)

finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4.   Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8.   PĀRSKATU SAGATAVOŠANA

Finanšu gada pārskatus vēlākais nākamā finanšu gada 1. oktobrī nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību.

9.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Kopienu Revīzijas palāta (8). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tāpat Palāta vērtē, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi racionāla. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas. Tās veic, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem un – attiecīgos gadījumos – arī uz vietas Kopienu iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Revīzijas palāta par katru finanšu gadu sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Kopienas iestāžu lūguma.

10.   BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādus noteikumus (9): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Lai to darītu, Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

PASKAIDROJUMI

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā minētie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Kopienu gada pārskatiem un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (SINCOM2). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie skaitļi – gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par katras dalībvalsts guvumiem no Eiropas Savienības. Tādēļ šos skaitļus jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos EUR. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tādēļ tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

| ApS | apropriācijas saistībām |
| --- | --- |
| ApM | apropriācijas maksājumiem |
| AT | Austrija |
| BE | Beļģija |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehija |
| DAp | diferencētas apropriācijas |
| DE | Vācija |
| diagr. | diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) |
| DK | Dānija |
| EAEK vaiEuratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EE | Igaunija |
| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| EK | Eiropas Kopiena(-as) |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību) |
| ES | Eiropas Savienība |
| ES-25 | kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm |
| FI | Somija |
| FR | Francija |
| FReg | 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula |
| HU | Ungārija |
| IE | Īrija |
| ied. | budžeta iedaļa |
| IT | Itālija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| LV | Latvija |
| MAp | maksājumu apropriācijas |
| MT | Malta |
| NAp | nediferencētas apropriācijas |
| NKI | nacionālais kopienākums |
| NL | Nīderlande |
| OV | “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| PVN | pievienotās vērtības nodoklis |
| sad. | budžeta sadaļa |
| SAp | saistību apropriācijas |
| SE | Zviedrija |
| SK | Slovākija |
| SL | Slovēnija |
| UK | Apvienotā Karaliste |
| 0,0 | dati starp 0 un 0,05 |
| — | datu nav |

ApS

apropriācijas saistībām

ApM

apropriācijas maksājumiem

AT

Austrija

BE

Beļģija

CY

Kipra

CZ

Čehija

DAp

diferencētas apropriācijas

DE

Vācija

diagr.

diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.)

DK

Dānija

EAEK vaiEuratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EE

Igaunija

EEK

Eiropas Ekonomikas kopiena

EK

Eiropas Kopiena(-as)

EL

Grieķija

ES

Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību)

ES

Eiropas Savienība

ES-25

kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm

FI

Somija

FR

Francija

FReg

2002. gada 25. jūnija Finanšu regula

HU

Ungārija

IE

Īrija

ied.

budžeta iedaļa

IT

Itālija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

LV

Latvija

MAp

maksājumu apropriācijas

MT

Malta

NAp

nediferencētas apropriācijas

NKI

nacionālais kopienākums

NL

Nīderlande

OV

“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis”

PL

Polija

PT

Portugāle

PVN

pievienotās vērtības nodoklis

sad.

budžeta sadaļa

SAp

saistību apropriācijas

SE

Zviedrija

SK

Slovākija

SL

Slovēnija

UK

Apvienotā Karaliste

0,0

dati starp 0 un 0,05

—

datu nav

DIAGRAMMAS

2006. FINANŠU GADA BUDŽETS UN TĀ IZPILDE 2006. FINANŠU GADĀ

| I diagr. | 2006. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| II diagr. | 2006. gada budžets – apropriācijas saistībām |
| III diagr. | Pieejamās apropriācijas saistībām 2006. gadā un to izlietojums |
| IV diagr. | Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2006. gadā un to izlietojums |
| V diagr. | Pašu resursi 2006. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm |
| VI diagr. | Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2006. gadā |

I diagr.

2006. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

II diagr.

2006. gada budžets – apropriācijas saistībām

III diagr.

Pieejamās apropriācijas saistībām 2006. gadā un to izlietojums

IV diagr.

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2006. gadā un to izlietojums

V diagr.

Pašu resursi 2006. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm

VI diagr.

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2006. gadā

DATI PAR IEPRIEKŠĒJO BUDŽETU IZPILDI (2002-2006)

| VII diagr. | Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam |
| --- | --- |

VII diagr.

Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam

---

(1)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK) dibināšanas līgums.

(2)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

(3)  Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (OV L 248, 16.9.2002.).

(4)  Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000.); Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.); Padomes 1989. gada 29. maija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (OV L 155, 7.6.1989.); Padomes 1977. gada 17. maija Sestā direktīva, PVN kopējā sistēma: vienota noteikšanas bāze (OV L 145, 13.6.1977.); Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/130/EEK, Euratom par NKI noteikšanas saskaņošanu (OV L 49, 21.2.1989.), Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopieņēmumu tirgus cenās (OV L 181, 19.7.2003.).

(5)  Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanot tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(6)  Sk. EK Līguma 274. pantu, EOTK Līguma 179. pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(7)  Sk. Finanšu regulas 69.-74. pantu un Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.).

(8)  Sk. EK Līguma 246., 247. un 248. pantu, EOTK Līguma 160.a, 160.b un 160.c pantu un Finanšu regulas 139.-147. pantu.

(9)  Sk. EK Līguma 276. pantu un EOTK Līguma 180.b pantu.

Image

I diagramma

2006. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

[attiecībā uz ieņēmumu kritērijiem sk. “Vispārēja informācija par budžetu” 7.2. punktu; attiecībā uz izdevumu kritērijiem sk. “Vispārēja informācija par budžetu” 7.3. punktu un papildinformācijai sk. IV diagr. (a) aili]

(milj. EUR un %)

prognozētie IEŅĒMUMI:

prognozētie IZDEVUMI:

(galīgās apropriācijas maksājumiem)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Kopā Prognozētie ieņēmumi:

107 378,5
   (2)

Kopā Apropriācijas maksājumiem:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Pašu resursi pa dalībvalstīm

Apropriācijas pa iestādēm

Ieņēmumi pēc to veida

Apropriācijas pa pozīcijām

| Ieņēmumu atšifrējums: |
| --- |
| Pašu resursi kopā (sadalījumā pa dalībvalstīm) |
| Lauksaimniecības nodevas | 863,4 | (0,8 %) |
| Cukura un izoglikozes nodevas | 150,6 | (0,1 %) |
| Muitas nodokļi | 13 874,9 | (12,9 %) |
| PVN pašu resursi | 17 186,1 | (16 %) |
| NKO pašu resursi | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Pārējie ieņēmumi | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Iepriekšējā gada pieejamais līdzekļu pārpalikums | 2 502,8 | (2,3 %) |

Ieņēmumu atšifrējums:

Pašu resursi kopā (sadalījumā pa dalībvalstīm)

Lauksaimniecības nodevas

863,4

(0,8 %)

Cukura un izoglikozes nodevas

150,6

(0,1 %)

Muitas nodokļi

13 874,9

(12,9 %)

PVN pašu resursi

17 186,1

(16 %)

NKO pašu resursi

70 451,5

(65,6 %)

Pārējie ieņēmumi

2 349,2

(2,2 %)

Iepriekšējā gada pieejamais līdzekļu pārpalikums

2 502,8

(2,3 %)

| Izdevumu atšifrējums |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcijas: |
| 1. | Lauksaimniecība | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Strukturālās darbības | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Iekšējā nozaru politika | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Ārējās darbības | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Administratīvie izdevumi | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Rezerves | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Pirmspievienošanās stratēģija | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensācija | 1 073,5 | (1 %) |
| Pārējām iestādēm pieejamās apropriācijas | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Komisijai pieejamās apropriācijas, | 108 175,7 | (97,3 %) |
| no kurām darbības apropriācijas | 103 505,7 | (93,1 %) |

Izdevumu atšifrējums

Finanšu plāna pozīcijas:

1.

Lauksaimniecība

50 498,5

(45,4 %)

2.

Strukturālās darbības

32 570,6

(29,3 %)

3.

Iekšējā nozaru politika

10 807,8

(9,7 %)

4.

Ārējās darbības

5 731,3

(5,2 %)

5.

Administratīvie izdevumi

7 713,0

(6,9 %)

6.

Rezerves

386,0

(0,3 %)

7.

Pirmspievienošanās stratēģija

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompensācija

1 073,5

(1 %)

Pārējām iestādēm pieejamās apropriācijas

3 043,0

(2,7 %)

Komisijai pieejamās apropriācijas,

108 175,7

(97,3 %)

no kurām darbības apropriācijas

103 505,7

(93,1 %)

Image

II diagramma

2006. gada budžets – apropriācijas saistībām

[pēc budžeta grozījumiem; papildinformācijai sk. III diagr. (b) aili]

(milj. EUR un %)

Piezīme:Kopējās apropriācijas saistībām nav izlīdzinātas ar 2006. gada budžeta ieņēmumiem, jo saistību apropriācijas ietver arī no nākamo gadu budžeta ieņēmumiem finansējamās summas.

Kopā

Apropriācijas saistībām

122 794,4 milj. EUR

| Izdevumu atšifrējums |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcijas: |
| 1. | Lauksaimniecība | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Strukturālās darbības | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Iekšējā nozaru politika | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Ārējās darbības | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Administratīvie izdevumi | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Rezerves | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Pirmspievienošanās stratēģija | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensācija | 1 073,5 | (0,9 %) |

Izdevumu atšifrējums

Finanšu plāna pozīcijas:

1.

Lauksaimniecība

50 236,6

(40,9 %)

2.

Strukturālās darbības

44 659,6

(36,4 %)

3.

Iekšējā nozaru politika

10 898,2

(8,9 %)

4.

Ārējās darbības

6 014,0

(4,9 %)

5.

Administratīvie izdevumi

6 913,6

(5,6 %)

6.

Rezerves

278,0

(0,2 %)

7.

Pirmspievienošanās stratēģija

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompensācija

1 073,5

(0,9 %)

III diagramma

Pieejamās apropriācijas saistībām 2006. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2006. gadā un finanšu plāna pozīcijām | Finanšu plāns | Galīgās apropriācijas | Apropriāciju izlietojums |
| Summa (5) | Koef. (%) | Uzņemtās saistības | Izlietojuma koef. (%) | Pārnesumi 2007. g. (6) | Koef. (%) | Anulētās apropr. | Koef. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Budžeta nomenklatūra | | | | | | | | | |
| I | Parlaments (I ied.) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Padome (II ied.) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komisija (III ied.) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Uzņēmējsabiedrības (02. sad.) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurence (03. sad.) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Vide (07. sad.) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informācijas sabiedrība (09. sad.) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Zivsaimniecība (11. sad.) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Nodokļi un muitas savienība (14. sad.) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Prese un komunikācija (16. sad.) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Komisijas administrācija (26. sad.) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Budžets (27. sad.) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Revīzija (28. sad.) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistika (29. sad.) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensijas (30. sad.) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerves (31. sad.) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Kopienu Tiesa (IV ied.) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Revīzijas palāta (V ied.) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Eiropas Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Apropriāciju saistībām kopsumma | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Finanšu plāns | | | | | | | | | |
| 1 | Lauksaimniecība | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturālās darbības | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Iekšpolitika | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Ārējās darbības | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Administratīvie izdevumi | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Rezerves | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Pirmspievienošanās atbalsts | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompensācija | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Apropriāciju saistībām kopsumma | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2006. gadā un finanšu plāna pozīcijām

Finanšu plāns

Galīgās apropriācijas

Apropriāciju izlietojums

Summa (5)

Koef. (%)

Uzņemtās saistības

Izlietojuma koef. (%)

Pārnesumi 2007. g. (6)

Koef. (%)

Anulētās apropr.

Koef. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Padome (II ied.)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komisija (III ied.) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Uzņēmējsabiedrības (02. sad.)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurence (03. sad.)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Vide (07. sad.)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informācijas sabiedrība (09. sad.)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Zivsaimniecība (11. sad.)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Nodokļi un muitas savienība (14. sad.)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Prese un komunikācija (16. sad.)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Komisijas administrācija (26. sad.)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Budžets (27. sad.)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Revīzija (28. sad.)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistika (29. sad.)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensijas (30. sad.)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezerves (31. sad.)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Kopienu Tiesa (IV ied.)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Revīzijas palāta (V ied.)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Eiropas Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Apropriāciju saistībām kopsumma

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Finanšu plāns

1

Lauksaimniecība

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturālās darbības

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Iekšpolitika

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Ārējās darbības

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Administratīvie izdevumi

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Rezerves

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Pirmspievienošanās atbalsts

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompensācija

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Apropriāciju saistībām kopsumma

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

IV diagramma

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2006. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Sadaļas (sad.) un iedaļas (ied.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2006. gadā un finanšu plāna pozīcijām | Galīgās apropriācijas (9) | Apropriāciju izlietojums |
| Veiktie maksājumi 2006. gadā | Izlietojuma koef. (%) | Pārnesumi 2007. g. | Koef. (%) | Anulētās apropr. | Koef. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Budžeta nomenklatūra | | | | | | | |
| I | Parlaments (I ied.) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Padome (II ied.) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109,0 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komisija (III ied.) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Uzņēmējsabiedrības (02. sad.) | 478,0 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurence (03. sad.) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Vide (07. sad.) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Informācijas sabiedrība (09. sad.) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Zivsaimniecība (11. sad.) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45,0 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Nodokļi un muitas savienība (14. sad.) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Prese un komunikācijas (16. sad.) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111,0 | 13,5 |
| III.18 | Brīvīas, drošības un tiesiskuma telpa (19. sad.) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94,0 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) | 91,8 | 79,8 | 87,0 | 8,0 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125,0 | 9,5 | 209,0 | 15,9 |
| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) | 635,0 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11,0 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Komisijas administrācija (26. sad.) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Budžets (27. sad.) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1,0 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Revīzija (28. sad.) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistika (29. sad.) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensijas (30. sad.) | 947,7 | 947,0 | 99,9 | 0,1 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Rezerves (31. sad.) | 157,0 | — | — | — | — | 157,0 | 100,0 |
| IV | Kopienu Tiesa (IV ied.) | 267,0 | 237,8 | 89,0 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Revīzijas palāta (V ied.) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11,0 |
| VI | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) | 82,0 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Finanšu plāns | | | | | | | |
| 1 | Lauksaimniecība | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturālās darbības | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Iekšpolitika | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Ārējās darbības | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332,0 | 5,8 |
| 5 | Administratīvie izdevumi | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3,0 |
| 6 | Rezerves | 386,0 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Pirmspievienošanās atbalsts | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15,0 | 0,6 | 146,3 | 6,0 |
| 8 | Kompensācija | 1 073,5 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| | Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(milj. EUR un %)

Sadaļas (sad.) un iedaļas (ied.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2006. gadā un finanšu plāna pozīcijām

Galīgās apropriācijas (9)

Apropriāciju izlietojums

Veiktie maksājumi 2006. gadā

Izlietojuma koef. (%)

Pārnesumi 2007. g.

Koef. (%)

Anulētās apropr.

Koef. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Padome (II ied.)

736,3

584,7

79,4

109,0

14,8

42,6

5,8

III

Komisija (III ied.) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Uzņēmējsabiedrības (02. sad.)

478,0

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurence (03. sad.)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Vide (07. sad.)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Informācijas sabiedrība (09. sad.)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Zivsaimniecība (11. sad.)

977,4

788,8

80,7

45,0

4,6

143,7

14,7

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Nodokļi un muitas savienība (14. sad.)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Prese un komunikācijas (16. sad.)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111,0

13,5

III.18

Brīvīas, drošības un tiesiskuma telpa (19. sad.)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 530,3

3 318,0

94,0

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

91,8

79,8

87,0

8,0

8,7

3,9

4,3

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 310,7

976,8

74,5

125,0

9,5

209,0

15,9

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

635,0

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

240,7

209,7

87,1

26,6

11,0

4,4

1,8

III.26

Komisijas administrācija (26. sad.)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Budžets (27. sad.)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1,0

5,9

0,5

III.28

Revīzija (28. sad.)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistika (29. sad.)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensijas (30. sad.)

947,7

947,0

99,9

0,1

0,0

0,7

0,1

III.31

Rezerves (31. sad.)

157,0

—

—

—

—

157,0

100,0

IV

Kopienu Tiesa (IV ied.)

267,0

237,8

89,0

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Revīzijas palāta (V ied.)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11,0

VI

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

82,0

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Finanšu plāns

1

Lauksaimniecība

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturālās darbības

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Iekšpolitika

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Ārējās darbības

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332,0

5,8

5

Administratīvie izdevumi

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3,0

6

Rezerves

386,0

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Pirmspievienošanās atbalsts

2 438,0

2 276,7

93,4

15,0

0,6

146,3

6,0

8

Kompensācija

1 073,5

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| V diagramma
  Pašu resursi 2006. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm |
| --- |
| Ieņēmumu izlietojums | (milj. EUR un %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | ES 25 |
| — Tradicionālie pašu resursi | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — PVN resursi | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — NKI resursi | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — korekcija Apvienotajai Karalistei | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | – 5 221,4 | –15,3 |
| KOPĀ | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

V diagramma

Pašu resursi 2006. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm

Ieņēmumu izlietojums

(milj. EUR un %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

ES 25

— Tradicionālie pašu resursi

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— PVN resursi

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— NKI resursi

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— korekcija Apvienotajai Karalistei

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

– 5 221,4

–15,3

KOPĀ

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| VI diagramma
  Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2006. gadā (12) |
| --- |
| Piezīme: 2006. gadā veiktie maksājumi = maksājumi atbilstīgi 2006. gada darbības apropriācijām + maksājumi atbilstīgi summām, kas pārnestas no 2005. gada |
| Finanšu plāna pozīcijas | (milj. EUR un %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Trešās valstis un citi
   (13) | Kopā |
| — Lauksaimniecība | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Strukturālās darbības | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Iekšējā nozaru politika | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Ārējās darbības | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Rezerves | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Pirmspievienošanās stratēģija | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompensācija | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| KOPĀ | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

VI diagramma

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2006. gadā (12)

Piezīme: 2006. gadā veiktie maksājumi = maksājumi atbilstīgi 2006. gada darbības apropriācijām + maksājumi atbilstīgi summām, kas pārnestas no 2005. gada

Finanšu plāna pozīcijas

(milj. EUR un %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Trešās valstis un citi
   (13)

Kopā

— Lauksaimniecība

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Strukturālās darbības

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Iekšējā nozaru politika

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Ārējās darbības

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Rezerves

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Pirmspievienošanās stratēģija

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompensācija

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

KOPĀ

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| VII diagramma
  Apropriācijas maksājumiem – evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām no 2002. līdz 2006. gadam |
| --- |
| Finanšu plāna pozīcija | (milj. EUR) |
| | | | | | | | | | | |
| Pozīcijas | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Pieejamās apropriācijas (14) | Veiktie maksājumi | Pieejamās apropriācijas (14) | Veiktie maksājumi | Pieejamās apropriācijas (14) | Veiktie maksājumi | Pieejamās apropriācijas (14) | Veiktie maksājumi | Pieejamās apropriācijas (14) | Veiktie maksājumi |
| — Lauksaimniecība | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Strukturālās darbības | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Iekšējā nozaru politika | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Ārējais atbalsts | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Administratīvie izdevumi | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Rezerves | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Pirmspievienošanās stratēģija | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompensācija | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| KOPĀ | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

VII diagramma

Apropriācijas maksājumiem – evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām no 2002. līdz 2006. gadam

Finanšu plāna pozīcija

(milj. EUR)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Pozīcijas

2002

2003

2004

2005

2006

Pieejamās apropriācijas (14)

Veiktie maksājumi

Pieejamās apropriācijas (14)

Veiktie maksājumi

Pieejamās apropriācijas (14)

Veiktie maksājumi

Pieejamās apropriācijas (14)

Veiktie maksājumi

Pieejamās apropriācijas (14)

Veiktie maksājumi

— Lauksaimniecība

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Strukturālās darbības

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Iekšējā nozaru politika

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Ārējais atbalsts

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Administratīvie izdevumi

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Rezerves

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Pirmspievienošanās stratēģija

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompensācija

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

KOPĀ

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Ieņēmumi no CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT ir apvienoti.

(2)  Pēc budžeta grozījumiem.

(3)  Pēc budžeta grozījumiem un pārvietojumiem starp budžeta pozīcijām.

(4)  Piešķirtie ieņēmumi, atkal pieejamās apropr. un pārnestās apropriācijas.

(5)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas. Tā rezultātā pieejamās apropriācijas pārsniedz dažu finanšu plāna pozīciju maksimālo robežlielumu.

(6)  Ieskaitot apropriācijas atbilstīgi piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem.

(7)  III iedaļā (Komisija) sadaļas (sad.) atbilst darbības/politikas jomām, kā to nosaka iestāde budžeta izpildei pēc darbības jomām (ABB).

(8)  1999. gada Iestāžu nolīguma pielikumā ir noteikts, ka šīs pozīcijas robežlielumā nav iekļautas darbinieku iemaksas pensiju shēmā, kas laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam noteiktas maksimums 1 100 miljonu EUR apmērā pie 1999. gada cenām. Šis samazinājums 2006. gadā bija 180 miljoni EUR.

(9)  Galīgās budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(10)  III iedaļā (Komisija) sadaļas (sad.) atbilst darbības/politikas jomām, kā to nosaka iestāde budžeta izpildei pēc darbības jomām (ABB).

(11)  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēroja korekciju (5 221,4 milj. EUR) pašu resursu bruto summā (17 602,0 milj. EUR). Šo pielāgojumu sedz citas dalībvalstis.

Šī korekcija tika ieviesta vienīgi bruto pašu resursu PVN un NKI elementiem proporcionāli to attiecīgajām summām.

(12)  Ģeogrāfiskais sadalījums ir norādīts nevis pēc dalībvalstīm veiktajiem maksājumiem, bet pēc izdevumu piešķīruma atbilstīgi Komisijas datorizētajā grāmatvedības sistēmā ABAC pieejamajiem datiem.

(13)  Summas, kas norādītas postenī “Trešās valstis un pārējie”, ietver galvenokārt izdevumus par ārpus ES īstenotajiem projektiem un trešo valstu dalību. Te iekļauti arī izdevumi, attiecībā uz kuriem nav bijis iespējams veikt ģeogrāfisku sadalījumu.

(14)  Pieejamās apropriācijas = finanšu gada apropriācijas maksājumiem + no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

II PIELIKUMS

Kopš 2002. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi

Saskaņā ar Līgumu noteikumiem Revīzijas palātai ir jāiesniedz gada pārskats. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošo Līgumu un tiesību aktu normām Revīzijas palātai ir jāiesniedz arī īpaši gada ziņojumi par konkrētām Kopienas iestādēm un darbību. Tāpat Līgumi dod Palātai tiesības iesniegt savus apsvērumus par konkrētiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc kādas no iestādēm pieprasījuma. Kopš 2002. gada Palātas pieņemtie pārskati un atzinumi ir uzskaitīti turpmāk.

| Nosaukums | Publikācija |
| --- | --- |
| Gada pārskati un Ticamības deklarācijas |
| Divdesmit piektais gada pārskats par 2001. finanšu gadu:






  — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |

Nosaukums

Publikācija

Gada pārskati un Ticamības deklarācijas

Divdesmit piektais gada pārskats par 2001. finanšu gadu:

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 295, 28.11.2002.

Divdesmit sestais gada pārskats par 2002. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 286, 28.11.2003.

Divdesmit septītais gada pārskats par 2003. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 293, 30.11.2004.

Divdesmit astotais gada pārskats par 2004. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 301, 30.11.2005.

Divdesmit devītais gada pārskats par 2005. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 263, 31.10.2006.

Trīsdesmitais gada pārskats par 2006. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

Publicēts šajā OV

Īpašie ziņojumi

Ieņēmumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu

OV C 44, 27.2.2007.

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgā organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgā organizācijā

OV C 290, 25.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas ES eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas ES eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju

OV C 254, 22.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora tirgu kopīgā organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora tirgu kopīgā organizācijā

OV C 294, 28.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu

OV C 98, 24.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos

OV C 151, 27.6.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas)

OV C 211, 5.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības tirgus kopīgās organizācijas racionālu finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības tirgus kopīgās organizācijas racionālu finanšu pārvaldību

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu (EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu (EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 – Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 – Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa

OV C 269, 4.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā

OV C 29, 4.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju

OV C 41, 17.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā

OV C 54, 3.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku

OV C 67, 18.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi

OV C 279, 11.11.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos? |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos?

OV C 282, 20.11.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 – Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 – Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte

OV C 282, 20.11.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2007 par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2007 par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas

Tiks publicēts

Struktūrpolitika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros

OV C 174, 23.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III

OV C 303, 7.12.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā

OV C 99, 26.4.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)

OV C 302, 12.12.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu

OV C 124, 5.6.2007.

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 par darbības programmām “Socrates” un “Jaunieši Eiropas Kopienai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 par darbības programmām “Socrates” un “Jaunieši Eiropas Kopienai”

OV C 136, 7.6.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 par finanšu instrumentu videi (LIFE) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 par finanšu instrumentu videi (LIFE)

OV C 292, 2.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (1998.–2002.) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (1998.–2002.)

OV C 99, 23.4.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TEN-T)

OV C 94, 21.4.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā

OV C 178, 31.7.2007.

Ārējās darbības

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs

OV C 121, 23.5.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta

OV C 93, 17.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF

OV C 181, 31.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu

OV C 211, 5.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 par EAF finansēto mikroprojektu revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 par EAF finansēto mikroprojektu revīziju

OV C 63, 11.3.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

OV C 72, 22.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām

OV C 249, 7.10.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā

OV C 260, 19.10.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā

OV C 119, 19.5.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem

OV C 170, 21.7.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 par MEDA programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 par MEDA programmu

OV C 200, 24.8.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā

OV C 235, 29.9.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2007 par Komisijas veikto CARDS programmas pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2007 par Komisijas veikto CARDS programmas pārvaldību

Tiks publicēts

Pirmspievienošanās stratēģija

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par PHARE un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par PHARE un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai SAPARD tika pārvaldīta labi? |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai SAPARD tika pārvaldīta labi?

OV C 295, 30.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai

OV C 15, 20.1.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā

OV C 174, 26.7.2006.

Administratīvie izdevumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu

OV C 109, 7.5.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 – Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 – Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē

OV C 291, 23.11.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem

OV C 284, 21.11.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2007 attiecībā uz ES iestāžu izdevumiem par ēkām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2007 attiecībā uz ES iestāžu izdevumiem par ēkām

OV C 148, 2.7.2007., un OV C 178, 31.7.2007.

Finanšu instrumenti un banku darbība

—

Īpašie gada pārskati

EOTK finanšu pārskati

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī

OV C 158, 3.7.2002.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā

OV C 127, 29.5.2003.

EOTK gada pārskati

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu

OV C 302, 5.12.2002.

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu

OV C 224, 19.9.2003.

Euratom Apgādes aģentūra

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Vadāmas kodolsintēzes izpētes programma/Joint European Torus (JET)

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofund, Dublina)

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas skolas

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2004. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2005. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2006. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Centrālā banka (Frankfurte)

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā

OV C 259, 25.10.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā

OV C 286, 23.11.2004.

| — | Ziņojums par revīziju saistībā ar Eiropas Centrālas bankas vadības darbības efektivitāti 2004. finanšu gadā ar Eiropas Centrālas bankas atbildēm |
| --- | --- |

—

Ziņojums par revīziju saistībā ar Eiropas Centrālas bankas vadības darbības efektivitāti 2004. finanšu gadā ar Eiropas Centrālas bankas atbildēm

OV C 119, 19.5.2006.

“Šengenas līgumu” pārvaldība

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem”

Nav publicēts OV

“Sisnet līgumu pārvaldība”

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā Sisnet, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā Sisnet, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2005. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2005. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2006. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2006. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz Sisnet

Nav publicēts OV

Kopienas Augu šķirņu birojs (Anžēra)

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2005. finanšu gada pārskatiem

VO C 312, 19.12.2006

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante)

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao)

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Vides aģentūra (Kopenhāgena)

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (Lisabona)

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Zāļu aģentūra (Londona)

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs (Luksemburga)

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Arodizglītības fonds (Turīna)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (Vīne) – Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 41, 17.2.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Jūras drošības aģentūra (Lisabona)

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (Ķelne)

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūra (Parma)

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eurojust

| — | Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eurojust 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

| — | Ziņojums par Eurojust 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eurojust 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Konvents

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī)

OV C 122, 22.5.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 157, 14.6.2004.

Kopuzņēmums Galileo (Brisele)

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2003. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2003. gada 31. decembrī

Nav publicēts OV

| — | slēgtā finanšu gada pārskatiemZiņojums par kopuzņēmuma Galileo 2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

slēgtā finanšu gada pārskatiemZiņojums par kopuzņēmuma Galileo 2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2005. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2005. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2006. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma Galileo 2006. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (Herakliona)

| — | Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (Stokholma)

| — | Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada pārskatiem

OV C 312, 19.12.2006.

| — | Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (Brisele)

| — | Ziņojums par Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada pārskatu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes 2006. finanšu gada pārskatu

Tiks publicēts

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (Valensjēna)

| — | Ziņojums par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Eiropas Policijas akadēmija (Bramshila)

| — | Ziņojums par Eiropas Policijas akadēmijas 2006. finanšu gada pārskatu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Policijas akadēmijas 2006. finanšu gada pārskatu

Tiks publicēts

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Varšava)

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (Brisele)

| — | Ziņojums par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra (Brisele)

| — | Ziņojums par Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūras 2006. finanšu gada pārskatiem

Tiks publicēts

Atzinumi

| — | Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 92, 17.4.2002.

| — | Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās, 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās, 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants

OV C 225, 20.9.2002.

| — | Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes Regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES partnerības nolīgumu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes Regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES partnerības nolīgumu

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 21, 28.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi

OV C 224, 19.9.2003.

| — | Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 75, 24.3.2004.

| — | Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai)

OV C 107, 30.4.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 121, 20.5.2005., un OV C 167, 7.7.2005.

| — | Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus

OV C 121, 20.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai (EK), ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai (EK), ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 124, 23.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes Regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes Regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 167, 7.7.2005.

| — | Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās

OV C 249, 7.10.2005.

| — | Atzinums Nr. 8/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību

OV C 313, 9.12.2005.

| — | Atzinums Nr. 9/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (COM(2005) 130, galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2005 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (COM(2005) 130, galīgā redakcija)

OV C 313, 9.12.2005.

| — | Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes Regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes Regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 13, 18.1.2006.

| — | Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas Regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas Regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 13, 18.1.2006.

| — | Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam)

OV C 203, 25.8.2006.

| — | Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 203, 25.8.2006.

| — | Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā

OV C 273, 9.11.2006.

| — | Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. februāra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. februāra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 273, 9.11.2006.

| — | Atzinums Nr. 5/2006 par priekšlikumu grozījumiem Eiropas skolu finanšu regulā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2006 par priekšlikumu grozījumiem Eiropas skolu finanšu regulā

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma)

OV C 302, 12.12.2006.

| — | Atzinums Nr. 7/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 8, 12.1.2007.

| — | Atzinums Nr. 8/2006 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2006 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2040/2000 par budžeta disciplīnu

OV C 8, 12.1.2007.

| — | Atzinums Nr. 1/2007 par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2007 par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 46, 28.2.2007.

| — | Atzinums Nr. 2/2007 par projektu Padomes regulai, ar kuru groza Finanšu regulu, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2007 par projektu Padomes regulai, ar kuru groza Finanšu regulu, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam

OV C 101, 4.5.2007.

| — | Atzinums Nr. 3/2007 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izdara grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2007 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izdara grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu

OV C 101, 4.5.2007.

| — | Atzinums Nr. 4/2007 par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2007 par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi

OV C 216, 14.9.2007.

| — | Atzinums Nr. 5/2007 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Euratom Apgādes aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2007 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Euratom Apgādes aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2007 par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2007 par dalībvalstu gada kopsavilkumiem, dalībvalstu deklarācijām un valstu revīzijas iestāžu veiktajām ES līdzekļu revīzijām

OV C 216, 14.9.2007.

---