# Úřední věstník C 311/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 311 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5021. prosince 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 311

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5021. prosince 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Komise |
| 2007/C 311/01 | Stanovisko Komise ze dne 20. prosince 2007 k pozměněnému plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Penly ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Komise

2007/C 311/01

Stanovisko Komise ze dne 20. prosince 2007 k pozměněnému plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Penly ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2007/C 311/02 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4981 – AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2007/C 311/02

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4981 – AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| 2007/C 311/06 | Rozhodnutí | 6 |
| | Rada |
| 2007/C 311/07 | Závěry Rady ze dne 24. května 2007 o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů | 7 |
| | Komise |
| 2007/C 311/08 | Směnné kurzy vůči euru | 10 |
| 2007/C 311/09 | Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy | 11 |
| 2007/C 311/10 | Závěry Rady ze dne 25. května 2007 o uceleném rámci ukazatelů a kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy | 13 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2007/C 311/11 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Prodloužení a změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu ke třem pravidelným leteckým linkám na trasách v Řecku v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2408/92 (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  ) | 19 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

2007/C 311/06

Rozhodnutí

6

Rada

2007/C 311/07

Závěry Rady ze dne 24. května 2007 o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů

7

Komise

2007/C 311/08

Směnné kurzy vůči euru

10

2007/C 311/09

Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy

11

2007/C 311/10

Závěry Rady ze dne 25. května 2007 o uceleném rámci ukazatelů a kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy

13

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2007/C 311/11

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Prodloužení a změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu ke třem pravidelným leteckým linkám na trasách v Řecku v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2408/92 (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  )

1

19

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 — Výzva k předkládání předběžných návrhů – EACEA/28/07 — Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – Program Selektivní podpory | 20 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2007/C 311/15 | Státní podpora – Španělsko — Státní podpora C 45/07 (ex NN 51/07) – Daňové odpisy goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v zahraničních podnicích — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 28 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2007/C 311/14

MEDIA 2007 — Výzva k předkládání předběžných návrhů – EACEA/28/07 — Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – Program Selektivní podpory

20

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2007/C 311/15

Státní podpora – Španělsko — Státní podpora C 45/07 (ex NN 51/07) – Daňové odpisy goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v zahraničních podnicích — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

28

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Oprava informací členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. C 78, 11.4.2007) | 29 |

Opravy

2007/C 311/17

Oprava informací členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. C 78, 11.4.2007)

(Úř. věst. C 78, 11.4.2007)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Komise

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/1

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 20. prosince 2007

k pozměněnému plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Penly ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze francouzské znění je závazné)

(2007/C 311/01)

Dne 6. července 2007 obdržela Evropská komise v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu od vlády Francie obecné údaje o pozměněném plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Penly.

Na základě těchto údajů a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:

| 1) | Vzdálenost mezi jadernou elektrárnou a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě Spojeného království, je 106 km. |
| --- | --- |

1)

Vzdálenost mezi jadernou elektrárnou a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě Spojeného království, je 106 km.

| 2) | Plánovaná změna povede k obecnému snížení přípustných hodnot vypouštěných plynných a kapalných látek, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení. |
| --- | --- |

2)

Plánovaná změna povede k obecnému snížení přípustných hodnot vypouštěných plynných a kapalných látek, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení.

| 3) | Za běžného provozu nebude plánovaná změna příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiných členských státech. |
| --- | --- |

3)

Za běžného provozu nebude plánovaná změna příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiných členských státech.

| 4) | V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních odpadních vod následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v původních obecných údajích nezpůsobí plánovaná změna systému řízení paliva v jiných členských státech zvýšení dávek záření, jež by mohly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva. |
| --- | --- |

4)

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních odpadních vod následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v původních obecných údajích nezpůsobí plánovaná změna systému řízení paliva v jiných členských státech zvýšení dávek záření, jež by mohly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení pozměněného plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě z jaderné elektrárny Penly za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedených v obecných údajích nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/2

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/02)

| Datum přijetí rozhodnutí | 30. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 495/06 |
| Členský stat | Maďarsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Právní základ | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Snížení daňové sazby |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 650 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2014 |
| Hospodářská odvětví | Výrobci biopaliv |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | — |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

30. 10. 2007

Podpora č.

N 495/06

Členský stat

Maďarsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Právní základ

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Snížení daňové sazby

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 650 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2014

Hospodářská odvětví

Výrobci biopaliv

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

—

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 25. 9. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 571/06 |
| Členský stát | Irsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | RES-E support programme |
| Právní základ | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 10 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: 150 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2007-31. 12. 2024 |
| Hospodářská odvětví | Zásobování elektřinou, vodou a plynem |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum přijetí rozhodnutí

25. 9. 2007

Podpora č.

N 571/06

Členský stát

Irsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

RES-E support programme

Právní základ

The Electricity Regulation Act 1999

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 10 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: 150 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1. 1. 2007-31. 12. 2024

Hospodářská odvětví

Zásobování elektřinou, vodou a plynem

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4908 – STV Fund/Smith/@Balance)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/03)

Dne 17. prosince 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4908. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4908. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4981 – AT&T/IBM)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/04)

Dne 14. prosince 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4981. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4981. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/5

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4902 – Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/05)

Dne 28. listopadu 2007 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4902. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32007M4902. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/6

---

ROZHODNUTÍ

(2007/C 311/06)

GENERÁLNÍ TAJEMNÍK EVROPSKÉHO PARLAMENTU,

s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a na pracovní řád ostatních zaměstnanců Společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 a naposledy pozměněné nařízením Rady (ES, Euratom) č. 723/2004, a zejména na článek 30 služebního řádu,

s ohledem na rozhodnutí předsednictva o stanovení orgánu oprávněného ke jmenování, naposledy pozměněné dne 26. října 2004,

s ohledem na vyhlášení všeobecných výběrových řízení

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

s ohledem na stanovisko paritního výboru vydané na jeho schůzi dne 14. listopadu 2007,

ROZHODL:

Článek 1

Doba platnosti seznamů způsobilých uchazečů všeobecných výběrových řízení č.:

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C; |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C;

se prodlužuje do 31. prosince 2008.

Článek 2

Doba platnosti seznamu způsobilých uchazečů všeobecného výběrového řízení č.:

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160; |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

se neprodlužuje.

V Lucemburku dne 3. prosince 2007.

Harald RØMER

generální tajemník

---

Rada

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/7

---

Závěry Rady ze dne 24. května 2007 o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů

(2007/C 311/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| (1) | s ohledem na článek 151 Smlouvy o založení Evropského společenství, |
| --- | --- |

(1)

s ohledem na článek 151 Smlouvy o založení Evropského společenství,

| (2) | s ohledem na oživení Lisabonské strategie na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005, kladouc důraz na hospodářský růst a vytváření vyšší zaměstnanosti a lepších pracovních míst, jakož i s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 8. a 9. března 2007 týkajících se zvláštní pozornosti, která by se měla věnovat stimulaci potenciálu malých a středních podniků rovněž v kulturním a tvůrčím odvětví, vzhledem k tomu, že jsou hybnou silou růstu, vytváření pracovních příležitostí a inovací, (1) |
| --- | --- |

(2)

s ohledem na oživení Lisabonské strategie na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005, kladouc důraz na hospodářský růst a vytváření vyšší zaměstnanosti a lepších pracovních míst, jakož i s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 8. a 9. března 2007 týkajících se zvláštní pozornosti, která by se měla věnovat stimulaci potenciálu malých a středních podniků rovněž v kulturním a tvůrčím odvětví, vzhledem k tomu, že jsou hybnou silou růstu, vytváření pracovních příležitostí a inovací, (1)

| (3) | připomínajíc, že kultura a tvořivost plní četné společenské, politické a hospodářské funkce, |
| --- | --- |

(3)

připomínajíc, že kultura a tvořivost plní četné společenské, politické a hospodářské funkce,

| (4) | berouc na vědomí, že Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, |
| --- | --- |

(4)

berouc na vědomí, že Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu,

| (5) | vědoma si studie o ekonomice kultury v Evropě, kterou zadala Komise k vypracování a která byla představena veřejnosti dne 14. listopadu 2006, a zejména důrazu, jež tato studie klade na velký význam kulturního a tvůrčího odvětví pro dosažení lisabonských cílů a obrovského potenciálu evropské kultury, |
| --- | --- |

(5)

vědoma si studie o ekonomice kultury v Evropě, kterou zadala Komise k vypracování a která byla představena veřejnosti dne 14. listopadu 2006, a zejména důrazu, jež tato studie klade na velký význam kulturního a tvůrčího odvětví pro dosažení lisabonských cílů a obrovského potenciálu evropské kultury,

| (6) | přesvědčena, že s ohledem na rostoucí uznání, že kultura je klíčovým prvkem evropského projektu, v němž sehrává jedinečnou a nepostradatelnou úlohu, je při rozvíjení Lisabonské agendy třeba posílit místo kultury a tvůrčích činností, |
| --- | --- |

(6)

přesvědčena, že s ohledem na rostoucí uznání, že kultura je klíčovým prvkem evropského projektu, v němž sehrává jedinečnou a nepostradatelnou úlohu, je při rozvíjení Lisabonské agendy třeba posílit místo kultury a tvůrčích činností,

| (7) | vědoma si skutečnosti, že takto zaměřené úsilí musí být součástí širší strategie, kterou je třeba projednat a vymezit mimo jiné s ohledem na očekávané sdělení Komise o kultuře, které má za cíl nastínit ústřední úlohu kultury a tvořivosti v evropském projektu s cílem pokročit v evropském programu pro kulturu, |
| --- | --- |

(7)

vědoma si skutečnosti, že takto zaměřené úsilí musí být součástí širší strategie, kterou je třeba projednat a vymezit mimo jiné s ohledem na očekávané sdělení Komise o kultuře, které má za cíl nastínit ústřední úlohu kultury a tvořivosti v evropském projektu s cílem pokročit v evropském programu pro kulturu,

| (8) | vědoma si skutečnosti, že úspěch strategie bude záviset na stabilním funkčním základě; za tím účelem by mohla a měla být naléhavě provedena řada akcí, zejména v těchto oblastech: podpora fakticky podložené tvorby politik v oblasti shromažďování údajů a výměny osvědčených postupů, posílení vazby mezi vzděláváním, odbornou přípravou a kulturou a lepší využití potenciálu malých a středních podniků a stávajících struktur a programů, |
| --- | --- |

(8)

vědoma si skutečnosti, že úspěch strategie bude záviset na stabilním funkčním základě; za tím účelem by mohla a měla být naléhavě provedena řada akcí, zejména v těchto oblastech: podpora fakticky podložené tvorby politik v oblasti shromažďování údajů a výměny osvědčených postupů, posílení vazby mezi vzděláváním, odbornou přípravou a kulturou a lepší využití potenciálu malých a středních podniků a stávajících struktur a programů,

| (9) | s ohledem na pozitivní výsledky, které přinesla spolupráce mezi členskými státy v konkrétních otázkách významných pro kulturu a tvůrčí činnosti v rámci pracovních plánů pro kulturu 2002-2007 přijatých Radou (2), potvrzujíc svůj záměr pokračovat v této formě spolupráce mezi členskými státy a v patřičné době tedy rozhodnout o novém pracovním plánu Rady na období od roku 2008. |
| --- | --- |

(9)

s ohledem na pozitivní výsledky, které přinesla spolupráce mezi členskými státy v konkrétních otázkách významných pro kulturu a tvůrčí činnosti v rámci pracovních plánů pro kulturu 2002-2007 přijatých Radou (2), potvrzujíc svůj záměr pokračovat v této formě spolupráce mezi členskými státy a v patřičné době tedy rozhodnout o novém pracovním plánu Rady na období od roku 2008.

BERE NA VĚDOMÍ, že výsledky výše uvedené studie o ekonomice kultury v Evropě dokazují, že:

| — | kulturní tvořivost a hospodářská odvětví z ní vycházející již přímo a významně přispívají k hospodářskému růstu a zaměstnanosti, přičemž kulturní odvětví prochází vyšším růstem než odvětví hospodářství obecně a zaznamenalo vyšší nárůst zaměstnanosti, než byl nárůst zaměstnanosti v širším hospodářství, |
| --- | --- |

—

kulturní tvořivost a hospodářská odvětví z ní vycházející již přímo a významně přispívají k hospodářskému růstu a zaměstnanosti, přičemž kulturní odvětví prochází vyšším růstem než odvětví hospodářství obecně a zaznamenalo vyšší nárůst zaměstnanosti, než byl nárůst zaměstnanosti v širším hospodářství,

| — | odvětví kulturních činností a tvorby, jako například vizuální a divadelní umění, kulturní dědictví, film a video, televize a rozhlas, nová a vyvíjející se média, hudba, knihy a tisk, design, architektura a reklama, hrají rovněž zásadní úlohu v podpoře inovace a technologie a jsou hlavním motorem udržitelného rozvoje v budoucnosti, |
| --- | --- |

—

odvětví kulturních činností a tvorby, jako například vizuální a divadelní umění, kulturní dědictví, film a video, televize a rozhlas, nová a vyvíjející se média, hudba, knihy a tisk, design, architektura a reklama, hrají rovněž zásadní úlohu v podpoře inovace a technologie a jsou hlavním motorem udržitelného rozvoje v budoucnosti,

| — | hlavní hnací silou přijímání nových technologií, zejména širokopásmového internetu, digitální televize a mobilní komunikace, je především dostupnost vysoce kvalitního tvůrčího obsahu, |
| --- | --- |

—

hlavní hnací silou přijímání nových technologií, zejména širokopásmového internetu, digitální televize a mobilní komunikace, je především dostupnost vysoce kvalitního tvůrčího obsahu,

| — | osoby samostatně výdělečně činné, mikropodniky a malé a střední podniky v kulturním odvětví hrají při prosazování vývoje v tomto odvětví dokonce ještě klíčovější úlohu než v jiných odvětvích, |
| --- | --- |

—

osoby samostatně výdělečně činné, mikropodniky a malé a střední podniky v kulturním odvětví hrají při prosazování vývoje v tomto odvětví dokonce ještě klíčovější úlohu než v jiných odvětvích,

| — | s ohledem na těsné vazby s konkrétním kulturním a jazykovým prostředím a hluboké regionální kořeny není výroba zboží a služeb v kulturním odvětví snadno přenosná a tím pádem vytváří stabilní a udržitelný základ pro místní a regionální strategie hospodářského růstu a sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

—

s ohledem na těsné vazby s konkrétním kulturním a jazykovým prostředím a hluboké regionální kořeny není výroba zboží a služeb v kulturním odvětví snadno přenosná a tím pádem vytváří stabilní a udržitelný základ pro místní a regionální strategie hospodářského růstu a sociální soudržnosti.

ZDŮRAZŇUJE, že kulturní a tvůrčí odvětví zvláštním a různorodým způsobem přispívají k posílení globální konkurenceschopnosti Evropy, přičemž si je vědoma, že:

| — | bohatý kulturní život v Evropě zvyšuje přitažlivost evropských měst a regionů jako globálních center hospodářské činnosti, |
| --- | --- |

—

bohatý kulturní život v Evropě zvyšuje přitažlivost evropských měst a regionů jako globálních center hospodářské činnosti,

| — | kulturní bohatství, dědictví a rozmanitost Evropy z ní činí atraktivní cílovou oblast pro kulturní turisty z celého světa, |
| --- | --- |

—

kulturní bohatství, dědictví a rozmanitost Evropy z ní činí atraktivní cílovou oblast pro kulturní turisty z celého světa,

| — | kulturní obsah a tvořivost budou hrát stále větší úlohu v globální konkurenceschopnosti Evropy. |
| --- | --- |

—

kulturní obsah a tvořivost budou hrát stále větší úlohu v globální konkurenceschopnosti Evropy.

UZNÁVÁ, že

| — | nadále není na úrovni členských států a na úrovni Společenství k dispozici dostatek jasných a srovnatelných důkazů, které by umožnily řádné posouzení hospodářského přínosu kulturního a tvůrčího odvětví pro hospodářství EU, zejména jako výsledku politických opatření, |
| --- | --- |

—

nadále není na úrovni členských států a na úrovni Společenství k dispozici dostatek jasných a srovnatelných důkazů, které by umožnily řádné posouzení hospodářského přínosu kulturního a tvůrčího odvětví pro hospodářství EU, zejména jako výsledku politických opatření,

| — | není dostatek informací a chybí specializovaná odborná příprava a poradenství, které by odborníkům z tvůrčího a kulturního odvětví pomáhaly jejich tvůrčí výstup rozvinout do úspěšných hospodářských produktů a služeb, |
| --- | --- |

—

není dostatek informací a chybí specializovaná odborná příprava a poradenství, které by odborníkům z tvůrčího a kulturního odvětví pomáhaly jejich tvůrčí výstup rozvinout do úspěšných hospodářských produktů a služeb,

| — | nevěnování dostatečné pozornosti kulturnímu a tvůrčímu odvětví při provádění hlavních podpůrných programů a iniciativ Společenství by mohlo ohrozit pokrok v dosahování cílů Lisabonské agendy, |
| --- | --- |

—

nevěnování dostatečné pozornosti kulturnímu a tvůrčímu odvětví při provádění hlavních podpůrných programů a iniciativ Společenství by mohlo ohrozit pokrok v dosahování cílů Lisabonské agendy,

| — | v rámci vnitřního trhu stále existují překážky bránící volnému pohybu tvůrčích pracovníků a digitální distribuci produktů a služeb, |
| --- | --- |

—

v rámci vnitřního trhu stále existují překážky bránící volnému pohybu tvůrčích pracovníků a digitální distribuci produktů a služeb,

| — | malé a střední podniky v kulturním a tvůrčím odvětví i nadále čelí řadě obtíží, např. pokud jde o přístup k financování. |
| --- | --- |

—

malé a střední podniky v kulturním a tvůrčím odvětví i nadále čelí řadě obtíží, např. pokud jde o přístup k financování.

BERE NA VĚDOMÍ

činnosti na úrovni odborníků zahájené v první polovině roku 2007 s cílem posoudit konkrétní otázky, včetně statistiky, související s přínosem kulturního a tvůrčího odvětví pro hospodářský růst a zaměstnanost a zahrnující příslušné odborné subjekty a zúčastněné strany.

VYZÝVÁ

A.   S CÍLEM PODPOŘIT TVORBU POLITIK ZALOŽENOU NA DŮKAZECH

Komisi, aby

| — | zvýšila své úsilí, s využitím práce vykonané v rámci EUROSTATu v návaznosti na usnesení Rady ze dne 20. listopadu 1995 o podpoře statistik týkajících se kultury a hospodářského růstu (3), |
| --- | --- |

—

zvýšila své úsilí, s využitím práce vykonané v rámci EUROSTATu v návaznosti na usnesení Rady ze dne 20. listopadu 1995 o podpoře statistik týkajících se kultury a hospodářského růstu (3),

| — | pokračovala v práci v oblasti kulturních statistik ohledně definic a metodiky a posoudila již vykonanou práci, zejména s cílem zformovat provádění části navrhovaného statistického programu Společenství na období 2008 až 2012, týkající se kultury (4), |
| --- | --- |

—

pokračovala v práci v oblasti kulturních statistik ohledně definic a metodiky a posoudila již vykonanou práci, zejména s cílem zformovat provádění části navrhovaného statistického programu Společenství na období 2008 až 2012, týkající se kultury (4),

| — | patřičně spolupracovala s dalšími příslušnými mezinárodními institucemi; |
| --- | --- |

—

patřičně spolupracovala s dalšími příslušnými mezinárodními institucemi;

členské státy, aby

| — | plně podpořily úsilí v oblasti shromažďování údajů, zejména účinným prováděním nebo případně vytvářením metodik shromažďování údajů, za současného zamezení dalšímu administrativnímu zatížení podniků a organizací, |
| --- | --- |

—

plně podpořily úsilí v oblasti shromažďování údajů, zejména účinným prováděním nebo případně vytvářením metodik shromažďování údajů, za současného zamezení dalšímu administrativnímu zatížení podniků a organizací,

| — | podle potřeby vypracovaly případové studie a studie dopadu; |
| --- | --- |

—

podle potřeby vypracovaly případové studie a studie dopadu;

členské státy a Komisi, aby

| — | rozhodly o dalších prioritách a určily nové oblasti shromažďování údajů pro měření přínosu kulturního a tvůrčího odvětví pro Lisabonskou agendu, |
| --- | --- |

—

rozhodly o dalších prioritách a určily nové oblasti shromažďování údajů pro měření přínosu kulturního a tvůrčího odvětví pro Lisabonskou agendu,

| — | podporovaly a zajistily pravidelnou výměnu osvědčených postupů v oblasti ekonomiky kulturního a tvůrčího odvětví. |
| --- | --- |

—

podporovaly a zajistily pravidelnou výměnu osvědčených postupů v oblasti ekonomiky kulturního a tvůrčího odvětví.

B.   S CÍLEM POSÍLIT VAZBU MEZI VZDĚLÁVÁNÍM, ODBORNOU PŘÍPRAVOU A KULTURNÍM A TVŮRČÍM ODVĚTVÍM

členské státy, aby

| — | posoudily, zda se studie týkající se kultury a dědictví a vzdělávací programy dostatečně zabývají aspekty řízení, a aby prosazovaly dostupnost kapacit pro odbornou přípravu v oblasti řízení, obchodu a podnikání, zvláště přizpůsobenou pro odborníky v kulturním a tvůrčím odvětví, a posílily kulturní rozměr ekonomických a obchodních studií; |
| --- | --- |

—

posoudily, zda se studie týkající se kultury a dědictví a vzdělávací programy dostatečně zabývají aspekty řízení, a aby prosazovaly dostupnost kapacit pro odbornou přípravu v oblasti řízení, obchodu a podnikání, zvláště přizpůsobenou pro odborníky v kulturním a tvůrčím odvětví, a posílily kulturní rozměr ekonomických a obchodních studií;

členské státy a Komisi, aby

| — | podporovaly kontakty a spolupráci mezi tvůrčím odvětvím a podnikatelskou obcí za účelem zvyšování povědomí podnikatelské obce o potenciálu kulturního a tvůrčího odvětví, |
| --- | --- |

—

podporovaly kontakty a spolupráci mezi tvůrčím odvětvím a podnikatelskou obcí za účelem zvyšování povědomí podnikatelské obce o potenciálu kulturního a tvůrčího odvětví,

| — | podporovaly součinnost mezi kulturou a vzděláváním za účelem rozvoje tvůrčích dovedností. |
| --- | --- |

—

podporovaly součinnost mezi kulturou a vzděláváním za účelem rozvoje tvůrčích dovedností.

C.   S CÍLEM CO NEJLEPŠÍHO VYUŽITÍ POTENCIÁLU MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ V KULTURNÍM A TVŮRČÍM ODVĚTVÍ

členské státy a Komisi, aby

| — | podporovaly činnosti zaměřené na co nejlepší využití hospodářského potenciálu kultury a tvořivosti ze strany malých a středních podniků, a to podporou jejich spolupráce a rozvoje sítí, |
| --- | --- |

—

podporovaly činnosti zaměřené na co nejlepší využití hospodářského potenciálu kultury a tvořivosti ze strany malých a středních podniků, a to podporou jejich spolupráce a rozvoje sítí,

| — | usnadnily přístup malých a středních podniků k financování, |
| --- | --- |

—

usnadnily přístup malých a středních podniků k financování,

| — | zvyšovaly vyváženou vzájemnou výměnu kulturních produktů a služeb se třetími zeměmi s cílem prosazovat kulturní rozmanitost a posilovat mezikulturní dialog, |
| --- | --- |

—

zvyšovaly vyváženou vzájemnou výměnu kulturních produktů a služeb se třetími zeměmi s cílem prosazovat kulturní rozmanitost a posilovat mezikulturní dialog,

| — | zajistily ochranu práv duševního vlastnictví a v mezinárodním měřítku zintenzívnily boj proti padělání a pirátství výrobků v kulturním a tvůrčím odvětví. |
| --- | --- |

—

zajistily ochranu práv duševního vlastnictví a v mezinárodním měřítku zintenzívnily boj proti padělání a pirátství výrobků v kulturním a tvůrčím odvětví.

D.   S CÍLEM LÉPE VYUŽÍVAT STÁVAJÍCÍCH STRUKTUR, PROGRAMŮ A INICIATIV

Komisi, aby

| — | posílila koordinaci činností souvisejících s kulturním a tvůrčím odvětvím, neboť tyto činnosti jsou prováděny v rámci různých oblastí politiky EU, s cílem maximalizovat jejich dopad na Lisabonskou agendu a zajistit, aby kulturní a tvůrčí odvětví byla plně zohledněna, |
| --- | --- |

—

posílila koordinaci činností souvisejících s kulturním a tvůrčím odvětvím, neboť tyto činnosti jsou prováděny v rámci různých oblastí politiky EU, s cílem maximalizovat jejich dopad na Lisabonskou agendu a zajistit, aby kulturní a tvůrčí odvětví byla plně zohledněna,

| — | kladla větší důraz na kulturní a tvůrčí odvětví v rámci dalších programů a iniciativ Společenství, |
| --- | --- |

—

kladla větší důraz na kulturní a tvůrčí odvětví v rámci dalších programů a iniciativ Společenství,

| — | lépe posuzovala, jaký mají různé programy a iniciativy Společenství dopad na kulturní a tvůrčí odvětví; |
| --- | --- |

—

lépe posuzovala, jaký mají různé programy a iniciativy Společenství dopad na kulturní a tvůrčí odvětví;

členské státy a Komisi, aby:

| — | se snažily o účinnější využití Fondu soudržnosti a strukturálních fondů v zájmu co nejefektivnější podpory malých a středních podniků v kulturním a tvůrčím odvětví. |
| --- | --- |

—

se snažily o účinnější využití Fondu soudržnosti a strukturálních fondů v zájmu co nejefektivnější podpory malých a středních podniků v kulturním a tvůrčím odvětví.

---

(1)  Dokument 7224/07, s. 4.

(2)  Usnesení Rady ze dne 25. června 2002 o novém pracovním plánu evropské spolupráce v oblasti kultury a závěry Rady ze dne 16. listopadu 2004 o pracovním plánu pro kulturu 2005 – 2006 (který byl prodloužen do konce roku 2007).

(3)  Úř. věst. C 327, 7.12.1995, s. 1.

(4)  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012, vypracovaný Komisí, dokument 15536/06.

---

Komise

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/10

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

20. prosince 2007

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4349 |
| JPY | japonský jen | 162,3 |
| DKK | dánská koruna | 7,462 |
| GBP | britská libra | 0,7215 |
| SEK | švédská koruna | 9,461 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6603 |
| ISK | islandská koruna | 91,68 |
| NOK | norská koruna | 8,03 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,585274 |
| CZK | česká koruna | 26,372 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 253,98 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6969 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,6198 |
| RON | rumunský lei | 3,519 |
| SKK | slovenská koruna | 33,624 |
| TRY | turecká lira | 1,7152 |
| AUD | australský dolar | 1,672 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4338 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,195 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8978 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0969 |
| KRW | jihokorejský won | 1 354,55 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,0489 |
| CNY | čínský juan | 10,5744 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,302 |
| IDR | indonéská rupie | 13 531,11 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8098 |
| PHP | filipínské peso | 59,728 |
| RUB | ruský rubl | 35,535 |
| THB | thajský baht | 43,98 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4349

JPY

japonský jen

162,3

DKK

dánská koruna

7,462

GBP

britská libra

0,7215

SEK

švédská koruna

9,461

CHF

švýcarský frank

1,6603

ISK

islandská koruna

91,68

NOK

norská koruna

8,03

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,585274

CZK

česká koruna

26,372

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

253,98

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6969

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,6198

RON

rumunský lei

3,519

SKK

slovenská koruna

33,624

TRY

turecká lira

1,7152

AUD

australský dolar

1,672

CAD

kanadský dolar

1,4338

HKD

hongkongský dolar

11,195

NZD

novozélandský dolar

1,8978

SGD

singapurský dolar

2,0969

KRW

jihokorejský won

1 354,55

ZAR

jihoafrický rand

10,0489

CNY

čínský juan

10,5744

HRK

chorvatská kuna

7,302

IDR

indonéská rupie

13 531,11

MYR

malajsijský ringgit

4,8098

PHP

filipínské peso

59,728

RUB

ruský rubl

35,535

THB

thajský baht

43,98

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/11

---

Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy

(2007/C 311/09)

Za účelem vytvoření diagonální kumulace původu mezi Společenstvím, Alžírskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se Společenství a dotčené země prostřednictvím Evropské komise vzájemně informují o platných pravidlech původu s ostatními zeměmi.

Níže uvedená tabulka založená na oznámeních od dotčených zemí podává přehled protokolů o pravidlech původu, které umožňují diagonální kumulaci, a udává datum, od kterého lze kumulaci uplatnit. Tato tabulka nahrazuje předchozí tabulku (Úř. věst. C 271, 14.11.2007).

Připomíná se, že kumulaci lze použít pouze tehdy, když mají země konečné výroby a země konečného určení uzavřené dohody o volném obchodu obsahující totožná pravidla původu, a to se všemi zeměmi podílejícími se na získání statusu původu, tj. se všemi zeměmi, z nichž pocházejí všechny použité materiály. Materiály pocházející ze země, která se zeměmi konečné výroby a zeměmi konečného určení příslušnou dohodu neuzavřela, se považují za nepůvodní. Konkrétní příklady jsou obsaženy ve vysvětlivkách k evropsko-středomořským protokolům o pravidlech původu (1).

Připomíná se také, že:

| — | Švýcarsko a Lichtenštejnské knížectví tvoří celní unii, |
| --- | --- |

—

Švýcarsko a Lichtenštejnské knížectví tvoří celní unii,

| — | v Evropském hospodářském prostoru, který sestává z EU, Islandu, Lichtenštejnska a Norska, je datum použití 1. listopadu 2005. |
| --- | --- |

—

v Evropském hospodářském prostoru, který sestává z EU, Islandu, Lichtenštejnska a Norska, je datum použití 1. listopadu 2005.

ISO-alfabetické dvoumístné kódy pro země uvedené v tabulce jsou:

| — | Alžírsko |
| --- | --- |

—

Alžírsko

DZ

| — | Egypt |
| --- | --- |

—

Egypt

EG

| — | Faerské ostrovy |
| --- | --- |

—

Faerské ostrovy

FO

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

IL

| — | Jordánsko |
| --- | --- |

—

Jordánsko

JO

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

LB

| — | Lichtenštejnsko |
| --- | --- |

—

Lichtenštejnsko

LI

| — | Maroko |
| --- | --- |

—

Maroko

MA

| — | Norsko |
| --- | --- |

—

Norsko

NO

| — | Švýcarsko |
| --- | --- |

—

Švýcarsko

CH

| — | Sýrie |
| --- | --- |

—

Sýrie

SY

| — | Tunisko |
| --- | --- |

—

Tunisko

TN

| — | Turecko |
| --- | --- |

—

Turecko

TR

| — | západní břeh Jordánu a pásmo Gazy |
| --- | --- |

—

západní břeh Jordánu a pásmo Gazy

PS

Datum použití protokolů o pravidlech původu ustanovujících diagonální kumulaci v celoevropsko-středomořské oblasti

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1. 11. 2007 | 1. 1. 2006 | 1. 3. 2006 | 1. 12. 2005 | 1. 1. 2006 | 1. 1. 2006 | 1. 7. 2006 | | 1. 1. 2006 | 1. 12. 2005 | 1. 1. 2006 | | | 1. 8. 2006 | (2) |
| DZ | 1. 11. 2007 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 1. 1. 2006 | | | 1. 8. 2007 | 1. 1. 2006 | 1. 7. 2005 | 1. 8. 2005 | 17. 7. 2007 | 1. 1. 2007 | 1. 8. 2005 | 1. 3. 2005 | 1. 8. 2005 | | | 1. 6. 2005 | 1. 9. 2007 |
| EG | 1. 3. 2006 | | 1. 8. 2007 | | | | 1. 8. 2007 | 6. 7. 2006 | | 1. 8. 2007 | 6. 7. 2006 | 1. 8. 2007 | | | 6. 7. 2006 | 1. 3. 2007 |
| FO | 1. 12. 2005 | | 1. 1. 2006 | | | | 1. 11. 2005 | | | 1. 1. 2006 | | 1. 12. 2005 | | | | |
| IL | 1. 1. 2006 | | 1. 7. 2005 | | | | 1. 7. 2005 | 9. 2. 2006 | | 1. 7. 2005 | | 1. 7. 2005 | | | | 1. 3. 2006 |
| IS (EFTA) | 1. 1. 2006 | | 1. 8. 2005 | 1. 8. 2007 | 1. 11. 2005 | 1. 7. 2005 | | 17. 7. 2007 | 1. 1. 2007 | 1. 8. 2005 | 1. 3. 2005 | 1. 8. 2005 | | | 1. 3. 2006 | 1. 9. 2007 |
| JO | 1. 7. 2006 | | 17. 7. 2007 | 6. 7. 2006 | | 9. 2. 2006 | 17. 7. 2007 | | | 17. 7. 2007 | 6. 7. 2006 | 17. 7. 2007 | | | 6. 7. 2006 | |
| LB | | | 1. 1. 2007 | | | | 1. 1. 2007 | | | 1. 1. 2007 | | 1. 1. 2007 | | | | |
| LI (EFTA) | 1. 1. 2006 | | 1. 8. 2005 | 1. 8. 2007 | 1. 1. 2006 | 1. 7. 2005 | 1. 8. 2005 | 17. 7. 2007 | 1. 1. 2007 | | 1. 3. 2005 | 1. 8. 2005 | | | 1. 6. 2005 | 1. 9. 2007 |
| MA | 1. 12. 2005 | | 1. 3. 2005 | 6. 7. 2006 | | | 1. 3. 2005 | 6. 7. 2006 | | 1. 3. 2005 | | 1. 3. 2005 | | | 6. 7. 2006 | 1. 1. 2006 |
| NO (EFTA) | 1. 1. 2006 | | 1. 8. 2005 | 1. 8. 2007 | 1. 12. 2005 | 1. 7. 2005 | 1. 8. 2005 | 17. 7. 2007 | 1. 1. 2007 | 1. 8. 2005 | 1. 3. 2005 | | | | 1. 8. 2005 | 1. 9. 2007 |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 1. 8. 2006 | | 1. 6. 2005 | 6. 7. 2006 | | | 1. 3. 2006 | 6. 7. 2006 | | 1. 6. 2005 | 6. 7. 2006 | 1. 8. 2005 | | | | 1. 7. 2005 |
| TR | (2) | | 1. 9. 2007 | 1. 3. 2007 | | 1. 3. 2006 | 1. 9. 2007 | | | 1. 9. 2007 | 1. 1. 2006 | 1. 9. 2007 | | | 1. 7. 2005 | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1. 11. 2007

1. 1. 2006

1. 3. 2006

1. 12. 2005

1. 1. 2006

1. 1. 2006

1. 7. 2006

1. 1. 2006

1. 12. 2005

1. 1. 2006

1. 8. 2006

(2)

DZ

1. 11. 2007

CH (EFTA)

1. 1. 2006

1. 8. 2007

1. 1. 2006

1. 7. 2005

1. 8. 2005

17. 7. 2007

1. 1. 2007

1. 8. 2005

1. 3. 2005

1. 8. 2005

1. 6. 2005

1. 9. 2007

EG

1. 3. 2006

1. 8. 2007

1. 8. 2007

6. 7. 2006

1. 8. 2007

6. 7. 2006

1. 8. 2007

6. 7. 2006

1. 3. 2007

FO

1. 12. 2005

1. 1. 2006

1. 11. 2005

1. 1. 2006

1. 12. 2005

IL

1. 1. 2006

1. 7. 2005

1. 7. 2005

9. 2. 2006

1. 7. 2005

1. 7. 2005

1. 3. 2006

IS (EFTA)

1. 1. 2006

1. 8. 2005

1. 8. 2007

1. 11. 2005

1. 7. 2005

17. 7. 2007

1. 1. 2007

1. 8. 2005

1. 3. 2005

1. 8. 2005

1. 3. 2006

1. 9. 2007

JO

1. 7. 2006

17. 7. 2007

6. 7. 2006

9. 2. 2006

17. 7. 2007

17. 7. 2007

6. 7. 2006

17. 7. 2007

6. 7. 2006

LB

1. 1. 2007

1. 1. 2007

1. 1. 2007

1. 1. 2007

LI (EFTA)

1. 1. 2006

1. 8. 2005

1. 8. 2007

1. 1. 2006

1. 7. 2005

1. 8. 2005

17. 7. 2007

1. 1. 2007

1. 3. 2005

1. 8. 2005

1. 6. 2005

1. 9. 2007

MA

1. 12. 2005

1. 3. 2005

6. 7. 2006

1. 3. 2005

6. 7. 2006

1. 3. 2005

1. 3. 2005

6. 7. 2006

1. 1. 2006

NO (EFTA)

1. 1. 2006

1. 8. 2005

1. 8. 2007

1. 12. 2005

1. 7. 2005

1. 8. 2005

17. 7. 2007

1. 1. 2007

1. 8. 2005

1. 3. 2005

1. 8. 2005

1. 9. 2007

PS

SY

TN

1. 8. 2006

1. 6. 2005

6. 7. 2006

1. 3. 2006

6. 7. 2006

1. 6. 2005

6. 7. 2006

1. 8. 2005

1. 7. 2005

TR

(2)

1. 9. 2007

1. 3. 2007

1. 3. 2006

1. 9. 2007

1. 9. 2007

1. 1. 2006

1. 9. 2007

1. 7. 2005

---

(1)  Úř. věst. C 83, 17.4.2007, s. 1.

(2)  U zboží, na něž se vztahuje celní unie mezi ES a Tureckem, je datum použití 27. července 2006.

U zemědělských produktů je datum použití 1. července 2007.

U výrobků z uhlí a oceli se diagonální kumulace zatím nepoužije.

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/13

---

Závěry Rady ze dne 25. května 2007 o uceleném rámci ukazatelů a kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy

(2007/C 311/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM NA

| 1. | výzvu Evropské rady ze zasedání v Lisabonu na jaře roku 2000, aby se modernizovaly systémy vzdělávání a odborné přípravy v reakci na požadavky hospodářství založeného na znalostech a rostoucí výzvy sociálně-ekonomického a demografického charakteru, kterým musí Unie čelit v globalizovaném světě (1); |
| --- | --- |

1.

výzvu Evropské rady ze zasedání v Lisabonu na jaře roku 2000, aby se modernizovaly systémy vzdělávání a odborné přípravy v reakci na požadavky hospodářství založeného na znalostech a rostoucí výzvy sociálně-ekonomického a demografického charakteru, kterým musí Unie čelit v globalizovaném světě (1);

| 2. | závěry Evropské rady ze zasedání v Barceloně v březnu roku 2002, ve kterých byl stanoven celkový cíl, podle nějž se evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy mají stát „do roku 2010 světovou značkou kvality“, a ve kterých se s ohledem na tuto perspektivu schválil soubor společných cílů ke zlepšení těchto systémů; (2) |
| --- | --- |

2.

závěry Evropské rady ze zasedání v Barceloně v březnu roku 2002, ve kterých byl stanoven celkový cíl, podle nějž se evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy mají stát „do roku 2010 světovou značkou kvality“, a ve kterých se s ohledem na tuto perspektivu schválil soubor společných cílů ke zlepšení těchto systémů; (2)

| 3. | podrobný pracovní program pro provádění těchto společných cílů – obvykle nazývaný jako pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ – který zahrnoval orientační seznam ukazatelů, jež mají být použity k měření pokroku při provádění třinácti konkrétních cílů cestou otevřené metody koordinace; |
| --- | --- |

3.

podrobný pracovní program pro provádění těchto společných cílů – obvykle nazývaný jako pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ – který zahrnoval orientační seznam ukazatelů, jež mají být použity k měření pokroku při provádění třinácti konkrétních cílů cestou otevřené metody koordinace;

| 4. | závěry Rady ze dne 5. května 2003, v nichž byl stanoven soubor referenčních úrovní průměrné evropské výkonnosti ve vzdělávání a odborné přípravě (srovnávací základy), které budou používány jako „jeden z nástrojů sledování provádění podrobného pracovního programu“ (3); |
| --- | --- |

4.

závěry Rady ze dne 5. května 2003, v nichž byl stanoven soubor referenčních úrovní průměrné evropské výkonnosti ve vzdělávání a odborné přípravě (srovnávací základy), které budou používány jako „jeden z nástrojů sledování provádění podrobného pracovního programu“ (3);

| 5. | Maastrichtské komuniké ze dne 14. prosince 2004, v rámci Kodaňského procesu, které stanovilo jako prioritu rozšíření rozsahu, zlepšování přesnosti a spolehlivosti statistických údajů týkajících se odborného vzdělávání a přípravy, uvádějíc, že vhodné údaje a ukazatele jsou zásadní pro porozumění procesů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a že od všech zapojených stran se požadují další opatření a přijímání rozhodnutí (4); |
| --- | --- |

5.

Maastrichtské komuniké ze dne 14. prosince 2004, v rámci Kodaňského procesu, které stanovilo jako prioritu rozšíření rozsahu, zlepšování přesnosti a spolehlivosti statistických údajů týkajících se odborného vzdělávání a přípravy, uvádějíc, že vhodné údaje a ukazatele jsou zásadní pro porozumění procesů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a že od všech zapojených stran se požadují další opatření a přijímání rozhodnutí (4);

| 6. | Bergenské komuniké ze dnů 19. a 20. května 2005, v rámci Boloňského procesu, ve kterém byly požadovány srovnatelné údaje o mobilitě vyučujícího personálu a studentů, jakož i o sociální a ekonomické situaci studentů v zúčastněných zemích, jako základ pro budoucí vyhodnocení (5); |
| --- | --- |

6.

Bergenské komuniké ze dnů 19. a 20. května 2005, v rámci Boloňského procesu, ve kterém byly požadovány srovnatelné údaje o mobilitě vyučujícího personálu a studentů, jakož i o sociální a ekonomické situaci studentů v zúčastněných zemích, jako základ pro budoucí vyhodnocení (5);

| 7. | závěry Rady ze dne 24. května 2005, v nichž byla Komise mimo jiné vyzvána, aby podala Radě zprávu o „pokroku dosaženém na cestě k vytvoření soudržného rámce ukazatelů a kritérií ke sledování lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (6); |
| --- | --- |

7.

závěry Rady ze dne 24. května 2005, v nichž byla Komise mimo jiné vyzvána, aby podala Radě zprávu o „pokroku dosaženém na cestě k vytvoření soudržného rámce ukazatelů a kritérií ke sledování lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (6);

| 8. | závěry Rady ze dne 19. května 2006, v nichž se Komise vyzývá, aby podala Radě písemnou zprávu o pokroku dosaženého v rozvoji Evropského ukazatele jazykových kompetencí (7); |
| --- | --- |

8.

závěry Rady ze dne 19. května 2006, v nichž se Komise vyzývá, aby podala Radě písemnou zprávu o pokroku dosaženého v rozvoji Evropského ukazatele jazykových kompetencí (7);

| 9. | závěry Rady ze dne 13. listopadu 2006, v nichž se Komise vyzývá, aby věnovala „pozornost rozvoji odborného vzdělávání a přípravy jakožto složek uceleného rámce ukazatelů a kritérií“; |
| --- | --- |

9.

závěry Rady ze dne 13. listopadu 2006, v nichž se Komise vyzývá, aby věnovala „pozornost rozvoji odborného vzdělávání a přípravy jakožto složek uceleného rámce ukazatelů a kritérií“;

| 10. | klíčová sdělení Rady v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pro zasedání Evropské rady na jaře roku 2007, v nichž bylo zdůrazněno, že „politiky a postupy v oblasti vzdělávání současně vyžadují pevnější základnu poznatků“ a že „je třeba rozvíjet kulturu hodnocení a podporovat další výzkum“ (8); |
| --- | --- |

10.

klíčová sdělení Rady v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pro zasedání Evropské rady na jaře roku 2007, v nichž bylo zdůrazněno, že „politiky a postupy v oblasti vzdělávání současně vyžadují pevnější základnu poznatků“ a že „je třeba rozvíjet kulturu hodnocení a podporovat další výzkum“ (8);

| 11. | sdělení Komise ze dne 22. února 2007 nazvané „Ucelený rámec ukazatelů a referenčních kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“, v němž je navrženo 20 hlavních ukazatelů, jež jsou podle názoru Komise v souladu s cíli politiky v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (9); |
| --- | --- |

11.

sdělení Komise ze dne 22. února 2007 nazvané „Ucelený rámec ukazatelů a referenčních kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“, v němž je navrženo 20 hlavních ukazatelů, jež jsou podle názoru Komise v souladu s cíli politiky v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (9);

BERE NA VĚDOMÍ

zprávu o pokroku dosaženém v rozvoji Evropského ukazatele jazykových kompetencí, předloženou ve sdělení Komise ze dne 13. dubna 2007 a nazvanou „Rámec pro evropský průzkum jazykových znalostí“ (10), včetně záměru Komise před dalšími koly testů zajistit, aby průzkum pokrýval všechny evropské úřední jazyky vyučované vEvropské unii;

DOMNÍVÁ SE, že

pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ představuje strategický rámec pro práci Rady v této oblasti;

jednání o budoucích politických směrech, pokud jde o návaznost na pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, právě začínají a v dalších letech by měly být posíleny;

určení, definování a provádění uceleného rámce ukazatelů je trvalý proces, který musí být v souladu se strategickým rámcem stanoveným v pracovním programu 2010 a případně v programu, který na něj bude navazovat;

OPĚTOVNĚ POTVRZUJE, že

při vývoji nových ukazatelů by měla být plně respektována odpovědnost členských států za organizaci svých vzdělávacích systémů a nemělo by při něm dojít k nadměrnému administrativnímu a finančnímu zatížení dotyčných organizací a institucí;

pravidelné sledování výkonnosti a pokroku na základě ukazatelů a kritérií je podstatnou součástí Lisabonského procesu a umožňuje určit silné a slabé stránky s cílem poskytnout strategické vedení pro pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“;

pět kritérií, které Rada přijala v květnu roku 2003, i nadále platí pro nasměrování politických opatření v rámci pracovního programu na rok 2010;

je nezbytné dále zlepšovat kvalitu údajů poskytovaných evropským statistickým systémem, zejména s cílem zajistit, aby se jednalo o platné a mezinárodně srovnatelné údaje, a tam, kde je to vhodné, o údaje týkající se konkrétně rovnosti žen nebo mužů;

současně s tím je nezbytné dále posílit spolupráci s jinými mezinárodními organizacemi v této oblasti za účelem zlepšení soudržnosti a srovnatelnosti mezinárodních údajů, zabránění zdvojování a zabezpečení potřeby EU ohledně údajů, které nelze zajistit v rámci evropského statistického systému (ESS);

UZNÁVÁ

význam sladěného a pokračujícího úsilí o vytvoření uceleného rámce ukazatelů a kritérií, a to v úzké spolupráci mezi členskými státy a Komisí;

že sdělení Komise nazvané „Ucelený rámec ukazatelů a referenčních kritérií pro sledování pokroku při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ je důležitým krokem k vytvoření tohoto rámce;

že stanovení uceleného rámce ukazatelů a kritérií je trvalým procesem založeným na konzultacích, a to ve věci výběru nových ukazatelů i ve věci definice jednotlivých konkrétních ukazatelů;

V této souvislosti VYZÝVÁ KOMISI, aby

| — | využívala nebo dále rozvíjela níže uvedených šestnáct navrhovaných hlavních ukazatelů:






  a) | s ohledem na ukazatele, které mohou být ve velké míře založeny na stávajících údajích a jejichž definice je již z velké části stanovena,






  — | plně využívala těchto ukazatelů:






  — | účast na předškolním vzdělávání, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

využívala nebo dále rozvíjela níže uvedených šestnáct navrhovaných hlavních ukazatelů:

a)

s ohledem na ukazatele, které mohou být ve velké míře založeny na stávajících údajích a jejichž definice je již z velké části stanovena,

—

plně využívala těchto ukazatelů:

—

účast na předškolním vzdělávání,

| — | počty osob, které předčasně ukončují školní docházku, |
| --- | --- |

—

počty osob, které předčasně ukončují školní docházku,

| — | porozumění psanému textu, matematice a vědám, |
| --- | --- |

—

porozumění psanému textu, matematice a vědám,

| — | ukazatele ukončeného vyššího středoškolského vzdělání u mladých lidí, |
| --- | --- |

—

ukazatele ukončeného vyššího středoškolského vzdělání u mladých lidí,

| — | počet vysokoškolských absolventů, |
| --- | --- |

—

počet vysokoškolských absolventů,

| — | účast dospělých na celoživotním učení, |
| --- | --- |

—

účast dospělých na celoživotním učení,

| — | mezinárodní mobilita vysokoškolských studentů, |
| --- | --- |

—

mezinárodní mobilita vysokoškolských studentů,

| — | dosažená úroveň vzdělání obyvatel, |
| --- | --- |

—

dosažená úroveň vzdělání obyvatel,

| — | a v případě jakýchkoliv důležitých nových skutečností podala Radě zprávu; |
| --- | --- |

—

a v případě jakýchkoliv důležitých nových skutečností podala Radě zprávu;

| b) | s ohledem na ukazatele, které mohou být ve velké míře založeny na stávajících údajích, jejichž definici je však třeba ještě dále objasnit,
  předložila Radě k dalšímu posouzení informace k definování těchto ukazatelů:






  — | vzdělávání osob se specifickými vzdělávacími potřebami, |
| --- | --- | --- |

b)

s ohledem na ukazatele, které mohou být ve velké míře založeny na stávajících údajích, jejichž definici je však třeba ještě dále objasnit,

předložila Radě k dalšímu posouzení informace k definování těchto ukazatelů:

—

vzdělávání osob se specifickými vzdělávacími potřebami,

| — | dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií, |
| --- | --- |

—

dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií,

| — | investice do vzdělávání a odborné přípravy, |
| --- | --- |

—

investice do vzdělávání a odborné přípravy,

včetně jejich složení, zdrojů údajů, nákladů a jiných příslušných technických specifikací;

| c) | s ohledem na ty ukazatele, které jsou ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi v současné době stále ještě vyvíjeny;






  — | pokračovala ve vývoji ukazatelů týkajících se:






  — | občanských dovedností, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

s ohledem na ty ukazatele, které jsou ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi v současné době stále ještě vyvíjeny;

—

pokračovala ve vývoji ukazatelů týkajících se:

—

občanských dovedností,

| — | dovedností dospělých, |
| --- | --- |

—

dovedností dospělých,

| — | odborného rozvoje učitelů a školitelů, |
| --- | --- |

—

odborného rozvoje učitelů a školitelů,

| — | a podala Radě včas zprávu o výsledcích, zejména o účasti členských států EU a zabezpečení potřeb EU ohledně údajů; |
| --- | --- |

—

a podala Radě včas zprávu o výsledcích, zejména o účasti členských států EU a zabezpečení potřeb EU ohledně údajů;

| d) | s ohledem na nové ukazatele, které jsou v současné době stále ještě vyvíjeny a které mají být založeny na nových průzkumech EU,






  — | blíže přezkoumala vývoj ukazatelů týkajících se:






  — | jazykových dovedností, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

s ohledem na nové ukazatele, které jsou v současné době stále ještě vyvíjeny a které mají být založeny na nových průzkumech EU,

—

blíže přezkoumala vývoj ukazatelů týkajících se:

—

jazykových dovedností,

| — | dovedností učit se, |
| --- | --- |

—

dovedností učit se,

| — | a podala Radě včas zprávu o výsledcích. |
| --- | --- |

—

a podala Radě včas zprávu o výsledcích.

Před provedením nových průzkumů ohledně ukazatelů, na které odkazují výše uvedená písmena c) a d), Komise předloží příslušné zprávy Radě k uvážení. Tyto zprávy by se měly zabývat případně těmito aspekty:

| — | politický význam ukazatelů, |
| --- | --- |

—

politický význam ukazatelů,

| — | podrobné technické specifikace každého navrhovaného nového průzkumu, |
| --- | --- |

—

podrobné technické specifikace každého navrhovaného nového průzkumu,

| — | dostupnost a význam stávajících údajů na vnitrostátní úrovni, |
| --- | --- |

—

dostupnost a význam stávajících údajů na vnitrostátní úrovni,

| — | srovnatelnost údajů, |
| --- | --- |

—

srovnatelnost údajů,

| — | časový harmonogram pro nezbytnou koncepční práci, |
| --- | --- |

—

časový harmonogram pro nezbytnou koncepční práci,

| — | odhad infrastruktury potřebné pro tuto koncepční práci a následné shromažďování údajů, jakož i pravděpodobných nákladů, které budou vynaloženy Společenstvím a zúčastněnými členskými státy, |
| --- | --- |

—

odhad infrastruktury potřebné pro tuto koncepční práci a následné shromažďování údajů, jakož i pravděpodobných nákladů, které budou vynaloženy Společenstvím a zúčastněnými členskými státy,

| — | přiměřené řídicí a podpůrné struktury, které umožní, aby se členské státy mohly zapojit do metodologických a vývojových prací. |
| --- | --- |

—

přiměřené řídicí a podpůrné struktury, které umožní, aby se členské státy mohly zapojit do metodologických a vývojových prací.

| — | pokračovala ve své práci na vývoji uceleného rámce ukazatelů a kritérií a čerpala z odborných znalostí stálé skupiny pro ukazatele a kritéria, Poradního výboru pro Evropský ukazatel jazykových kompetencí a jiných příslušných odborných skupin národních zástupců, a aby o tom pravidelně podávala zprávu Radě. |
| --- | --- |

—

pokračovala ve své práci na vývoji uceleného rámce ukazatelů a kritérií a čerpala z odborných znalostí stálé skupiny pro ukazatele a kritéria, Poradního výboru pro Evropský ukazatel jazykových kompetencí a jiných příslušných odborných skupin národních zástupců, a aby o tom pravidelně podávala zprávu Radě.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| — | úzce spolupracovaly při vývoji a provádění uceleného rámce ukazatelů a kritérií, včetně zlepšení statistické základny, |
| --- | --- |

—

úzce spolupracovaly při vývoji a provádění uceleného rámce ukazatelů a kritérií, včetně zlepšení statistické základny,

| — | usilovaly o to, aby ukazatele uvnitř tohoto rámce pokryly všechny členské státy. |
| --- | --- |

—

usilovaly o to, aby ukazatele uvnitř tohoto rámce pokryly všechny členské státy.

---

(1)  Závěry předsednictví, Lisabon 23. a 24. března 2000 (SN 100/00, odstavec 2).

(2)  Závěry předsednictví, Barcelona 15. a 16. března 2002 (SN 100/02, odstavec 43).

(3)  Závěry Rady o referenčních úrovních průměrné evropské výkonnosti ve vzdělávání a odborné přípravě (srovnávací základy), Úř. věst. C 134, 7.6.2003, s. 3.

(4)  Komuniké konference evropských ministrů odpovědných za odborné vzdělávání a přípravu o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (Kodaňský proces), Maastricht 14. prosince 2004.

(5)  Komuniké konference evropských ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání – „Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání – plnění cílů“ (Boloňský proces), Bergen 19. a 20. května 2005.

(6)  Závěry Rady ze dne 24. května 2005 o nových ukazatelích v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, Úř. věst. L 141, 10.6.2005, s. 7.

(7)  Závěry Rady o Evropském ukazateli jazykových kompetencí. Úř. věst. C 172, 25.7.2006, s. 1.

(8)  Příspěvek Rady (v oblasti vzdělávání) pro jarní zasedání Evropské rady, dokument 5625/07, s. 3.

(9)  (1) Účast na předškolním vzdělávání; (2) Vzdělávání osob se specifickými vzdělávacími potřebami; (3) Počty osob, které předčasně ukončují školní docházku. (4) Porozumění psanému textu, matematice a vědám; (5) Jazykové dovednosti; (6) Dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií; (7) Občanské dovednosti; (8) Schopnost učit se; (9) Míra ukončeného vyššího středoškolského vzdělání u mladých lidí; (10) Řízení škol; (11) Školy jako víceúčelová místní vzdělávací střediska; (12) Odborný rozvoj učitelů a školitelů; (13) Rozvrstvení systémů vzdělávání a odborné přípravy; (14) Počet vysokoškolských absolventů; (15) Mezinárodní mobilita vysokoškolských studentů; (16) Účast dospělých na celoživotním učení; (17) Dovednosti dospělých; (18) Dosažená úroveň vzdělání obyvatel; (19) Investice do vzdělávání a odborné přípravy; (20) Návratnost vzdělávání a odborné přípravy.

(10)  Dokument 8387/07 – KOM (2007) 184 v konečném znění.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/16

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/11)

| Podpora č. | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Francie |
| Region, v němž se režim uplatňuje (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Právní základ (režimu nebo podpory poskytované ad hoc) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | 50 milionů EUR |
| Jednotlivá podpora | — |
| Maximální míra podpory | V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 9. 2007 |
| Doba trvání režimu nebo podpory poskytované ad hoc | Do 30. 6. 2008 (nebo případně později, pokud Evrospká komise vydá rozhodnutí, kterým povolí prodloužení tohoto režimu, nebo nařízení, ze kterých vychází) |
| Cíl podpory | Veřejné podpory ve prospěch projektů obecného a specifického vzdělávání |
| Dotčená hospodářská odvětví | Režim se uplatňuje na všechna hospodářská odvětví za podmínek stanovených v platných právních předpisech Společenství, a to včetně činností souvisejících s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků vyjmenovaných v příloze I Smlouvy s výjimkou:






  — | podpor uhelnému průmyslu podle nařízení Rady (ES) č. 1407/2002 |

Podpora č.

XT 88/07

Členský stát

Francie

Region, v němž se režim uplatňuje (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Právní základ (režimu nebo podpory poskytované ad hoc)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

50 milionů EUR

Jednotlivá podpora

—

Maximální míra podpory

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

1. 9. 2007

Doba trvání režimu nebo podpory poskytované ad hoc

Do 30. 6. 2008 (nebo případně později, pokud Evrospká komise vydá rozhodnutí, kterým povolí prodloužení tohoto režimu, nebo nařízení, ze kterých vychází)

Cíl podpory

Veřejné podpory ve prospěch projektů obecného a specifického vzdělávání

Dotčená hospodářská odvětví

Režim se uplatňuje na všechna hospodářská odvětví za podmínek stanovených v platných právních předpisech Společenství, a to včetně činností souvisejících s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků vyjmenovaných v příloze I Smlouvy s výjimkou:

—

podpor uhelnému průmyslu podle nařízení Rady (ES) č. 1407/2002

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Podpora č. | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Členský stát: | Belgie |
| Region | Région wallonne |
| Název režimu podpory | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Právní základ | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| Vzdělávací činnosti | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Investice související se vzdělávacími činnostmi | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Celkem | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Maximální míra podpory | 50 % regionální pomoci |
| Datum uskutečnění | Valonská vláda vzala na vědomí rozpočty týkající se prvních projektů vzdělávání, předem registrovaných 7. 7. 2006, 14. 9. 2006 |
| Doba trvání režimu podpory | 31.12. 2009 |
| Dotčená hospodářská odvětví | Vědy o živé přírodě (farmacie – zdravotnictví),
  zemědělsko-průmyslové odvětví,
  strojírenství,
  doprava a logistika,
  letectví a kosmická technika |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Podpora č.

XT 90/07

Členský stát:

Belgie

Region

Région wallonne

Název režimu podpory

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Právní základ

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

EUR

2006

2007

2008

2009

Celkem

Vzdělávací činnosti

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Investice související se vzdělávacími činnostmi

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Celkem

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Maximální míra podpory

50 % regionální pomoci

Datum uskutečnění

Valonská vláda vzala na vědomí rozpočty týkající se prvních projektů vzdělávání, předem registrovaných 7. 7. 2006, 14. 9. 2006

Doba trvání režimu podpory

31.12. 2009

Dotčená hospodářská odvětví

Vědy o živé přírodě (farmacie – zdravotnictví),

zemědělsko-průmyslové odvětví,

strojírenství,

doprava a logistika,

letectví a kosmická technika

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/18

---

Prodloužení a změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu ke třem pravidelným leteckým linkám na trasách v Řecku v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2408/92

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/12)

| 1. | Řecká vláda rozhodla, že od 1. května 2008 prodlouží a pozmění závazky veřejné služby uložené ve vztahu ke třem pravidelným leteckým linkám na trasách v Řecku v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství, které byly zveřejněny v
  Úředním věstníku Evropské unie C 312 ze dne 17. prosince 2004 a C 164 ze dne 10. července 2002. |
| --- | --- |

1.

Řecká vláda rozhodla, že od 1. května 2008 prodlouží a pozmění závazky veřejné služby uložené ve vztahu ke třem pravidelným leteckým linkám na trasách v Řecku v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství, které byly zveřejněny v
  Úředním věstníku Evropské unie C 312 ze dne 17. prosince 2004 a C 164 ze dne 10. července 2002.

| 2. | Změny v závazcích veřejné služby se týkají následujících tras:






  — | Rhodes – Kastelorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

Změny v závazcích veřejné služby se týkají následujících tras:

—

Rhodes – Kastelorizo,

| — | Atény – Skiros, |
| --- | --- |

—

Atény – Skiros,

| — | Soluň – Skiros. |
| --- | --- |

—

Soluň – Skiros.

A)   Tarify

Jednosměrný tarif v ekonomické třídě nesmí překročit tyto částky:

| — | Rhodes – Kastelorizo: |
| --- | --- |

—

Rhodes – Kastelorizo:

26 EUR,

| — | Atény – Skiros |
| --- | --- |

—

Atény – Skiros

38 EUR,

| — | Soluň – Skiros |
| --- | --- |

—

Soluň – Skiros

54 EUR.

Výše uvedené ceny mohou být zvýšeny v případě nepředvídaného zvýšení nákladů na provoz linky, které nesouvisí s odpovědností leteckého dopravce. Toto zvýšení je oznámeno leteckému dopravci, který provozuje linku, a vstoupí v platnost po zveřejnění Evropskou komisí v Úředním věstníku Evropské unie.

B)   Nepřetržitost služeb

V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 2408/92 musí letecký dopravce, který zamýšlí provozovat pravidelnou leteckou dopravu na uvedených trasách, zaručit, že bude dotyčnou trasu provozovat bez přerušení po dobu nejméně dvanácti měsíců.

Počet letů zrušených z důvodů spadajících do odpovědnosti leteckého dopravce nesmí překročit 2 % celkového ročního počtu letů, s výjimkou případů vyšší moci.

V případě, že by letecký dopravce měl v úmyslu zastavit provoz na kterékoliv z výše uvedených tras, musel by to oznámit Úřadu pro civilní letectví, Ředitelství letového provozu, oddělení II, nejméně šest měsíců před přerušením provozu.

3.   Užitečné informace

Na každého dopravce Společenství, který provozuje lety na těchto trasách a nedodržuje přitom závazky veřejné služby, mohou být uvaleny správní nebo jiné sankce.

Co se týká typů letadel, která se mají používat, letečtí dopravci se vyzývají, aby konzultovali Aeronautical Information Publications of Greece (AIP Greece) (Řecké letecké informační publikace (AIP Řecko), pokud jde o technické a obchodní údaje a postupy týkající se letišť.

Co se týká letových řádů, přílety a odlety letadel se v souladu s rozhodnutím ministra dopravy a spojů musí naplánovat na provozní dobu letišť.

Mělo by se poznamenat, že pokud žádný letecký dopravce neohlásí Ředitelství letového provozu Úřadu pro civilní letectví záměr provozovat ode dne 1. května 2008 pravidelnou leteckou dopravu na jedné nebo několika z výše uvedených tras bez finančního vyrovnání, Řecko rozhodlo v souladu s postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92, že omezí přístup na všechny nebo několik z výše uvedených tras na jediného leteckého dopravce na období tří let a udělí oprávnění provozovat uvedené trasy ode dne 1. května 2008 na základě nabídkového řízení.

Tyto závazky veřejné služby uložené ve vztahu k tarifům nahrazují pro výše uvedené trasy závazky zveřejněné v
  Úředním věstníku Evropské unie C 312 ze dne 17. prosince 2004 a C 164 ze dne 10. července 2002.

Ostatní závazky veřejné služby zveřejněné v
  Úředním věstníku Evropské unie C 312 ze dne 17. prosince 2004 a C 164 ze dne 10. července 2002 nadále pro tyto trasy platí.

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/19

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/13)

| Podpora č. | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Malta |
| Region | Malta |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | Encouragement of Tourism Activities |
| Právní základ | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Předpokládané roční výdaje | 5 mil. MTL |
| Maximální míra podpory | 30 % |
| V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Podpora omezená na určitá odvětví |
| NACE H055 and O092 |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Podpora č.

XR 184/07

Členský stát

Malta

Region

Malta

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

Encouragement of Tourism Activities

Právní základ

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Název opatření

Režim podpory

Předpokládané roční výdaje

5 mil. MTL

Maximální míra podpory

30 %

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Podpora omezená na určitá odvětví

NACE H055 and O092

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Internetová adresa, na níž je zveřejněn režim podpory

www.agric.gov.mt

Další informace

—

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/20

---

MEDIA 2007

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ PŘEDBĚŽNÝCH NÁVRHŮ – EACEA/28/07

Podpora nadnárodní distribuce evropských filmů a vzájemné spolupráce distributorů – Program „Selektivní podpory“

(2007/C 311/14)

1.   Cíle a popis

Tato výzva k předkládání nabídek je založena na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje jediný víceletý program opatření Společenství v oblasti audiovizuální politiky na období 2007–2013.

2.   Způsobilí kandidáti

Toto oznámení je otevřeno evropským společnostem, které jsou zapsány v členských státech Evropské unie, zemích Evropského hospodářského prostoru účastnících se programu MEDIA 2007 (Island, Lichtenštejnsko, Norsko) a Švýcarsko.

Tato výzva je určena evropským společnostem zaměřujícím se na mezinárodní distribuci evropských filmových děl.

3.   Rozpočet a doba trvání projektů

Maximální rozpočet, který je k dispozici v rámci současné výzvy k předkládání návrhů, činí 12 250 000 EUR, pokud budou k dispozci prostředky v rámci rozpočtu na rok 2008.

Finanční příspěvek od Komise nesmí překročit 50 % celkových uznatelných nákladů.

Maximální délka projektů je 16 měsíců.

4.   Lhůta

Žádosti musí být zaslány Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) nejpozději do 1. dubna 2008; 1. července 2008.

5.   Doplňující informace

Úplné znění výzvy k předkládání návrhů, jakož i formuláře přihlášek jsou k dispozici na internetové stránce:

http://ec.europa.eu/media

Přihlášky musí být v souladu s ustanoveními úplného znění textu a musí být předloženy na předepsaném formuláři.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/21

---

STÁTNÍ PODPORA – ŠPANĚLSKO

Státní podpora C 45/07 (ex NN 51/07) – Daňové odpisy goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v zahraničních podnicích

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/15)

Dopisem ze dne 10 října 2007, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Španělsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou k danému opatření, jež je předmětem řízení Komise, zasílat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate D |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 95 80 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate D

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 95 80

Dané připomínky budou sděleny Španělsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Popis

Ustanovení čl. 12 odst. 5 španělského zákona o dani z příjmu právnických osob („Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades“ – B.O.E.11-03-2004, dále jen „TRLIS“) umožňuje daňovou úlevu, která spočívá v odpisování goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v zahraničním podniku (goodwill označuje rozdíl mezi náklady na nákup příslušného podílu v zahraničním podniku a tržní hodnotou hmotného a nehmotného majetku nabytého podniku), a to po dobu 20 let od jeho nabytí.

Posouzení

Komise se domnívá, že uvedený daňový režim splňuje veškeré důležité podmínky pro to, aby mohl být považován za státní podporu. Zejména se zdá, že dané opatření představuje ve španělském daňovém systému výjimku, jelikož lze goodwill odpisovat, přestože není součástí účetních záznamů nabyvatele, a to z toho důvodu, že mezi nabyvatelem a nabytým podnikem nejde o podnikovou kombinaci. Poskytuje proto hospodářskou výhodu, která spočívá v snížení daňové zátěže podniků, které získají významný podíl v zahraničním podniku. Opatření podle všeho využívá státních prostředků a jeví se jako zvláštní opatření, poněvadž zvýhodňuje podniky provádějící určité investice.

Opatření pravděpodobně ovlivňuje obchod mezi členskými státy, protože posiluje obchodní postavení jeho příjemců, kteří jsou zapojeni do jistých holdingových aktivit, přičemž může být narušena hospodářská soutěž tím, že podporou španělských podniků, jež se ucházejí o akvizici podniku v zahraničí, jsou relativně znevýhodněni soutěžitelé z jiných zemí než ze Španělska, mají-li na příslušném trhu předložit srovnatelnou nabídku.

Zdá se, že nelze použít žádnou z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3 a že je daná podpora neslučitelná se společným trhem. Komise se proto domnívá, že prováděním dotyčného opatření španělské orgány patrně poskytly státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

S ohledem na pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory navrhuje Komise zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2.

ZNĚNÍ DOPISU

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 311/16)

| 1. | Komise dne 13. prosince 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Mitsui & Co, Ltd. („Mitsumi“, Japonsko) a podnik Rubis group („Rubis“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Rubis Terminal Antwerp (Belgie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 13. prosince 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Mitsui & Co, Ltd. („Mitsumi“, Japonsko) a podnik Rubis group („Rubis“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Rubis Terminal Antwerp (Belgie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Mitsui: obchod s komoditami v celosvětovém měřítku, včetně mj. s produkty pro energetiku, s železem a ocelí a s neželeznými kovy, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Mitsui: obchod s komoditami v celosvětovém měřítku, včetně mj. s produkty pro energetiku, s železem a ocelí a s neželeznými kovy,

| — | podniku Rubis: skladování průmyslových kapalin a distribuce zkapalněných ropných plynů (LPG) a ropných produktů v Evropě, Africe a Karibské oblasti, |
| --- | --- |

—

podniku Rubis: skladování průmyslových kapalin a distribuce zkapalněných ropných plynů (LPG) a ropných produktů v Evropě, Africe a Karibské oblasti,

| — | podniku Rubis Terminal Antwerp: provozování cisternových terminálů pro průmyslové kapaliny v antverpském přístavu. |
| --- | --- |

—

podniku Rubis Terminal Antwerp: provozování cisternových terminálů pro průmyslové kapaliny v antverpském přístavu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4975 – Mitsui/Rubis/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Opravy

| 21.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 311/29

---

Oprava informací členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(
  Úřední věstník Evropské unie C 78 ze dne 11. dubna 2007
  )

(2007/C 311/17)

Strana 13, státní podpora č. XS 160/06, řádek„Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory“:

místo:

„Do 31. 12. 2007“,

má být:

má být

„Do 30. 6. 2008“.

---