# Euroopa Liidu C 314/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 314 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide22. detsember 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 314

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide22. detsember 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2007/C 314/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 25. mai 2007, Võrdsete võimaluste loomine kõikidele noortele — täielik osalemine ühiskonnaelus | 1 |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 314/02 | Nõukogu soovitus, 6. detsember 2007, mis käsitleb politsei- ja julgeolekuasutustele mõeldud käsiraamatut koostöö kohta rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2007/C 314/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 25. mai 2007, Võrdsete võimaluste loomine kõikidele noortele — täielik osalemine ühiskonnaelus

1

SOOVITUSED

Nõukogu

2007/C 314/02

Nõukogu soovitus, 6. detsember 2007, mis käsitleb politsei- ja julgeolekuasutustele mõeldud käsiraamatut koostöö kohta rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel

4

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 314/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4848 — Basell/Lyondell) (
  1
  ) | 22 |
| 2007/C 314/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4860 — HRE/DEPFA) (
  1
  ) | 22 |
| 2007/C 314/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel) (
  1
  ) | 23 |
| 2007/C 314/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg) (
  1
  ) | 23 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 314/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4848 — Basell/Lyondell) (
  1
  )

1

22

2007/C 314/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4860 — HRE/DEPFA) (
  1
  )

1

22

2007/C 314/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel) (
  1
  )

1

23

2007/C 314/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg) (
  1
  )

1

23

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 314/07 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 25. mai 2007, Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö tulevikuväljavaadete kohta | 24 |
| | Komisjon |
| 2007/C 314/08 | Euro vahetuskurss | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 314/09 | Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ rakendamise raames (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 314/10 | Prantsusmaa-poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille', Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  ) | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 314/07

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 25. mai 2007, Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö tulevikuväljavaadete kohta

24

Komisjon

2007/C 314/08

Euro vahetuskurss

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 314/09

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ rakendamise raames (
  1
  )

1

28

2007/C 314/10

Prantsusmaa-poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille', Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  )

1

36

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 314/11 | GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine — Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks kolmel regulaarlennuliinil, millele on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused | 37 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 314/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 40 |
| 2007/C 314/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct) (
  1
  ) | 41 |
| | MUUD AKTID |
| | Nõukogu |
| 2007/C 314/14 | Teatis isikutele, rühmitistele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsuse 2007/871/ÜVJP lisa) | 42 |
| | Komisjon |
| 2007/C 314/15 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine | 44 |
| 2007/C 314/16 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 46 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 314/11

GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine — Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks kolmel regulaarlennuliinil, millele on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused

37

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 314/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

40

2007/C 314/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct) (
  1
  )

1

41

MUUD AKTID

Nõukogu

2007/C 314/14

Teatis isikutele, rühmitistele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsuse 2007/871/ÜVJP lisa)

42

Komisjon

2007/C 314/15

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine

44

2007/C 314/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

46

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 314/17 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse parandus (ELT C 307, 18.12.2007) | 52 |

Parandused

2007/C 314/17

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse parandus (ELT C 307, 18.12.2007)

(ELT C 307, 18.12.2007)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 25. mai 2007, „Võrdsete võimaluste loomine kõikidele noortele — täielik osalemine ühiskonnaelus”

(2007/C 314/01)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

Arvestades, et:

| (1) | Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile” (1) eesmärgiks on rõhutada sotsiaalsele ühtekuuluvusele tugineva õiglase ühiskonna väärtust ning ärgitada laiaulatuslikku arutelu selle üle, kuidas saaks parandada ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade ja diskrimineeritavate rühmade osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile” (1) eesmärgiks on rõhutada sotsiaalsele ühtekuuluvusele tugineva õiglase ühiskonna väärtust ning ärgitada laiaulatuslikku arutelu selle üle, kuidas saaks parandada ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade ja diskrimineeritavate rühmade osalemist ühiskonnaelus;

| (2) | nõukogu taaskinnitas oma 18. mai 2004. aasta resolutsioonis (2), et sotsiaalsed raamtingimused, milles noored üles kasvavad, mõjutavad otseselt võrdseid võimalusi ning sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni edendavate poliitiliste strateegiate ja meetmete edukust, ning tingimused, mille eest noored tavaliselt ise ei vastuta, takistavad tihti nende osalemist ühiskonnaelus, piiravad nende võimet oma kodanikuõigusi rakendada ning on ilmselgelt vastuolus võrdsete võimaluste põhimõttega; |
| --- | --- |

(2)

nõukogu taaskinnitas oma 18. mai 2004. aasta resolutsioonis (2), et sotsiaalsed raamtingimused, milles noored üles kasvavad, mõjutavad otseselt võrdseid võimalusi ning sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni edendavate poliitiliste strateegiate ja meetmete edukust, ning tingimused, mille eest noored tavaliselt ise ei vastuta, takistavad tihti nende osalemist ühiskonnaelus, piiravad nende võimet oma kodanikuõigusi rakendada ning on ilmselgelt vastuolus võrdsete võimaluste põhimõttega;

| (3) | nõukogu toonitas 18. mail 2004 (3) noorte rolli olulisust rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi ning sellega seonduva sallimatuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemisel ning kultuurilise mitmekesisuse, vastastikuse austuse, sallivuse ja solidaarsuse edendamisel; |
| --- | --- |

(3)

nõukogu toonitas 18. mail 2004 (3) noorte rolli olulisust rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi ning sellega seonduva sallimatuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemisel ning kultuurilise mitmekesisuse, vastastikuse austuse, sallivuse ja solidaarsuse edendamisel;

| (4) | Euroopa Ülemkogu võttis oma 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel uuendatud Lissaboni strateegia osana vastu Euroopa noortepakti, et edendada horisontaalsete poliitiliste meetmete abil noorte haridust ja koolitust, liikuvust ning kutsealast integratsiooni ja osalemist ühikonnaelus ning keskenduda seejuures eriti just vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu võttis oma 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel uuendatud Lissaboni strateegia osana vastu Euroopa noortepakti, et edendada horisontaalsete poliitiliste meetmete abil noorte haridust ja koolitust, liikuvust ning kutsealast integratsiooni ja osalemist ühikonnaelus ning keskenduda seejuures eriti just vähemate võimalustega noortele;

| (5) | Euroopa Ülemkogu kirjeldas oma 2006. aasta kevadisel tippkohtumisel sotsiaalset ühtekuuluvust ja kõigile võrdsete võimaluste edendamist kui olulist majandus- ja tööhõivereformide alust liikmesriikides kooskõlas Lissaboni protsessi eesmärkidega ning pidas Euroopa noortepakti rakendusmeetmeid esmatähtsaks; |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kirjeldas oma 2006. aasta kevadisel tippkohtumisel sotsiaalset ühtekuuluvust ja kõigile võrdsete võimaluste edendamist kui olulist majandus- ja tööhõivereformide alust liikmesriikides kooskõlas Lissaboni protsessi eesmärkidega ning pidas Euroopa noortepakti rakendusmeetmeid esmatähtsaks;

| (6) | sotsiaalne ühtekuuluvus on programmi „Aktiivsed noored” (4) tähtis prioriteet ning seepärast loodi strateegia, et võimaldada eelkõige vähem privilegeeritud haridus-, sotsiaalmajandusliku, kultuuri- ja geograafilise taustaga või puuetega noortele ligipääsu programmi tegevustele; |
| --- | --- |

(6)

sotsiaalne ühtekuuluvus on programmi „Aktiivsed noored” (4) tähtis prioriteet ning seepärast loodi strateegia, et võimaldada eelkõige vähem privilegeeritud haridus-, sotsiaalmajandusliku, kultuuri- ja geograafilise taustaga või puuetega noortele ligipääsu programmi tegevustele;

| (7) | oma panuses 2007. aasta kevadel toimuva Euroopa Ülemkogu jaoks määras nõukogu kindlaks neli peamist prioriteeti Euroopa noortepakti edasisel rakendamisel: toetus hariduse, koolituse ja töö vahelistes üleminekuetappides olevatele noortele; vajadus individuaalsete integratsioonisuundade järele; vajadus pakti ühtsete kohalike ja piirkondlike rakendusstrateegiate järele; ning noortemõõtme parem kaasamine Lissaboni strateegia üldisesse rakendamisse; |
| --- | --- |

(7)

oma panuses 2007. aasta kevadel toimuva Euroopa Ülemkogu jaoks määras nõukogu kindlaks neli peamist prioriteeti Euroopa noortepakti edasisel rakendamisel: toetus hariduse, koolituse ja töö vahelistes üleminekuetappides olevatele noortele; vajadus individuaalsete integratsioonisuundade järele; vajadus pakti ühtsete kohalike ja piirkondlike rakendusstrateegiate järele; ning noortemõõtme parem kaasamine Lissaboni strateegia üldisesse rakendamisse;

| (8) | 2007. aasta kevadel kokku tulnud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada vahearuanne 2007. aasta sügisel, pidades silmas komisjoni ettepanekut majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste kohta (2008–2011). Ülemkogu kutsus üles kasutama tugevdatud elutsüklipõhist lähenemist tööle, et parandada ligipääsu tööturule. Liikmesriigid leppisid kokku, et arendavad edasi poliitikat, mis edendab noorte kui aktiivsete majanduses ja tööturul osalejate rolli, sealhulgas üleminekul koolist tööellu, et kasutada täielikult ära nende potentsiaali aitamaks kaasa meie ühiskondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; |
| --- | --- |

(8)

2007. aasta kevadel kokku tulnud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada vahearuanne 2007. aasta sügisel, pidades silmas komisjoni ettepanekut majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste kohta (2008–2011). Ülemkogu kutsus üles kasutama tugevdatud elutsüklipõhist lähenemist tööle, et parandada ligipääsu tööturule. Liikmesriigid leppisid kokku, et arendavad edasi poliitikat, mis edendab noorte kui aktiivsete majanduses ja tööturul osalejate rolli, sealhulgas üleminekul koolist tööellu, et kasutada täielikult ära nende potentsiaali aitamaks kaasa meie ühiskondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;

| (9) | struktureeritud dialoogi raames kohtusid 2007. aasta aprillis Kölnis eesistujariigi Saksamaa korraldatud noorteüritusel noored ja noorteorganisatsioonide esindajad ning määratlesid tegevuskava kujul mitmed võrdsetele võimalustele ja ühiskonnaelus osalemisele suunatud poliitilised prioriteedid ja kohustused, |
| --- | --- |

(9)

struktureeritud dialoogi raames kohtusid 2007. aasta aprillis Kölnis eesistujariigi Saksamaa korraldatud noorteüritusel noored ja noorteorganisatsioonide esindajad ning määratlesid tegevuskava kujul mitmed võrdsetele võimalustele ja ühiskonnaelus osalemisele suunatud poliitilised prioriteedid ja kohustused,

MÄRGIVAD, et:

| 1. | võrdsed võimalused ühiskonnaelus osalemiseks peavad endast kujutama kõikide noorte õigust omada juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, korralikule elusasemele, „heale tööle” ning kõikidele olulistele sotsiaalkindlustussüsteemi valdkondadele ja/või tööhõivekavadele vastavalt riigi õigusele ja tavadele, mis on kooskõlas ühenduse õigusega, ning õigust osaleda neid käsitlevates sotsiaalsetes ja poliitilistes aruteludes ning otsustamisprotsessides ning järgida tervislikku ja iseseisvat eluviisi, mis sisaldab ka vaba aega oma huvialadega tegelemiseks; |
| --- | --- |

1.

võrdsed võimalused ühiskonnaelus osalemiseks peavad endast kujutama kõikide noorte õigust omada juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, korralikule elusasemele, „heale tööle” ning kõikidele olulistele sotsiaalkindlustussüsteemi valdkondadele ja/või tööhõivekavadele vastavalt riigi õigusele ja tavadele, mis on kooskõlas ühenduse õigusega, ning õigust osaleda neid käsitlevates sotsiaalsetes ja poliitilistes aruteludes ning otsustamisprotsessides ning järgida tervislikku ja iseseisvat eluviisi, mis sisaldab ka vaba aega oma huvialadega tegelemiseks;

| 2. | Euroopa võrdsete võimaluste aasta eesmärgiks on parandada inimeste teadlikkust nende õigustest võrdsele kohtlemisele ning käivitada mõttevahetus mitmekesisuse kasuteguritest nii ühiskonnale kui üksikisikule. Selleks, et noored saaksid oma õigusi rakendada, vajavad nad enda jaoks olulist teavet ja toetust oma tegevuses igasuguse diskrimineerimise vastu. Sellise teabe ja toetuse andjateks ei peaks olema üksnes nende perekonnad, vaid ka ühiskond laiemalt — eelkõige haridussüsteem, noorsootöötajad ja valitsusvälised organisatsioonid, meedia ning samuti kõikide tasandite ametiasutused ja diskrimineerimise vastu võitlevad riigiorganid; |
| --- | --- |

2.

Euroopa võrdsete võimaluste aasta eesmärgiks on parandada inimeste teadlikkust nende õigustest võrdsele kohtlemisele ning käivitada mõttevahetus mitmekesisuse kasuteguritest nii ühiskonnale kui üksikisikule. Selleks, et noored saaksid oma õigusi rakendada, vajavad nad enda jaoks olulist teavet ja toetust oma tegevuses igasuguse diskrimineerimise vastu. Sellise teabe ja toetuse andjateks ei peaks olema üksnes nende perekonnad, vaid ka ühiskond laiemalt — eelkõige haridussüsteem, noorsootöötajad ja valitsusvälised organisatsioonid, meedia ning samuti kõikide tasandite ametiasutused ja diskrimineerimise vastu võitlevad riigiorganid;

| 3. | noorte paremale sotsiaalsele ja kutsealasele integratsioonile suunatud liikmesriikide ja Euroopa poliitikates tuleb arvesse võtta arvukaid probleeme ebasoodsas olukorras olevates maa- ja linnapiirkondades ning tunnistada, et noortepoliitikas tuleb keskenduda sihtotstarbelistele ja valdkondadevahelistele meetmetele, et tagada võrdsed võimalused sellistes piirkondades kasvavatele noortele; |
| --- | --- |

3.

noorte paremale sotsiaalsele ja kutsealasele integratsioonile suunatud liikmesriikide ja Euroopa poliitikates tuleb arvesse võtta arvukaid probleeme ebasoodsas olukorras olevates maa- ja linnapiirkondades ning tunnistada, et noortepoliitikas tuleb keskenduda sihtotstarbelistele ja valdkondadevahelistele meetmetele, et tagada võrdsed võimalused sellistes piirkondades kasvavatele noortele;

| 4. | selleks, et muuta võrdsed väljavaated vähemate võimalustega noorte jaoks reaalsuseks, on vaja võtta erimeetmeid, et edendada nende individuaalse potentsiaali arendamist ning ületada stereotüüpe ja eelarvamusi ühiskonnas; |
| --- | --- |

4.

selleks, et muuta võrdsed väljavaated vähemate võimalustega noorte jaoks reaalsuseks, on vaja võtta erimeetmeid, et edendada nende individuaalse potentsiaali arendamist ning ületada stereotüüpe ja eelarvamusi ühiskonnas;

| 5. | põlvkondadevahelist võrdsust austava poliitika rakendamiseks tuleb vähendada võrdsete võimalusega ja noorte ühiskonnaelus osalemisega seotud struktuurilisi takistusi. See aitab ka vähendada noorte diskrimineerimist mitte üksnes vanuse alusel, vaid, nagu sageli juhtub, diskrimineerimist mitmetel põhjustel. |
| --- | --- |

5.

põlvkondadevahelist võrdsust austava poliitika rakendamiseks tuleb vähendada võrdsete võimalusega ja noorte ühiskonnaelus osalemisega seotud struktuurilisi takistusi. See aitab ka vähendada noorte diskrimineerimist mitte üksnes vanuse alusel, vaid, nagu sageli juhtub, diskrimineerimist mitmetel põhjustel.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | edendama erinevates vormides struktureeritud dialoogi noortega ning võtma selle dialoogi tulemusi arvesse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

1.

edendama erinevates vormides struktureeritud dialoogi noortega ning võtma selle dialoogi tulemusi arvesse kõikidel tasanditel;

| 2. | parandama meetmete ühtsust Euroopa noortepakti rakendamisel, mille eesmärgiks on tagada noorte jätkusuutlik kaasamine ning tagada samas selliste meetmete tegelik jõudmine oma sihtrühmadeni, eelkõige vähemate võimalustega noorteni, võttes arvesse nende vajadusi, tausta ja motivatsiooni; |
| --- | --- |

2.

parandama meetmete ühtsust Euroopa noortepakti rakendamisel, mille eesmärgiks on tagada noorte jätkusuutlik kaasamine ning tagada samas selliste meetmete tegelik jõudmine oma sihtrühmadeni, eelkõige vähemate võimalustega noorteni, võttes arvesse nende vajadusi, tausta ja motivatsiooni;

| 3. | püüdma ka koostöös tööturu osapooltega töötada välja tasakaalustatud lähenemisviis noortele kaitstud paindlikkuse aspektist, hõlbustama üleminekuid koolist tööellu, vältima töötust ja ebakindlaid töötingimusi ning aitama kaasa pere-, era- ja tööelu ühitamisele; |
| --- | --- |

3.

püüdma ka koostöös tööturu osapooltega töötada välja tasakaalustatud lähenemisviis noortele kaitstud paindlikkuse aspektist, hõlbustama üleminekuid koolist tööellu, vältima töötust ja ebakindlaid töötingimusi ning aitama kaasa pere-, era- ja tööelu ühitamisele;

| 4. | rõhutama noortepoliitika eesmärke avatud koordinatsioonimeetodi kaudu sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ja aitama vajadusel vastavalt kaasa sotsiaalkaitse ja tööhõive komiteede tööle, et tugevdada noortemõõdet ja edendada noorte sotsiaalset kaasamist ning vähendada vaesuse riski; |
| --- | --- |

4.

rõhutama noortepoliitika eesmärke avatud koordinatsioonimeetodi kaudu sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ja aitama vajadusel vastavalt kaasa sotsiaalkaitse ja tööhõive komiteede tööle, et tugevdada noortemõõdet ja edendada noorte sotsiaalset kaasamist ning vähendada vaesuse riski;

| 5. | rõhutama avatud koordinatsioonimeetodi nelja prioriteedi — osalemine, teave, vabatahtlik tegevus ning paremad teadmised ja noorte parem mõistmine — tähtsust noortevaldkonnas eduka kaasamispoliitika aspektist ja tugevdama avatud koordinatsioonimeetodi mõju võrdsete võimaluste ning parema sotsiaalse ja kutsealase integratsiooni poliitikate kujundamisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutama avatud koordinatsioonimeetodi nelja prioriteedi — osalemine, teave, vabatahtlik tegevus ning paremad teadmised ja noorte parem mõistmine — tähtsust noortevaldkonnas eduka kaasamispoliitika aspektist ja tugevdama avatud koordinatsioonimeetodi mõju võrdsete võimaluste ning parema sotsiaalse ja kutsealase integratsiooni poliitikate kujundamisel;

| 6. | laiendama teadmisi noorte naiste ja meeste elukvaliteedist Euroopas, eelkõige nende elu- ja töötingimustest, suhtumistest, väärtustest, muredest ning võimalustest osaleda paremini ühiskonnaelus, kasutades ära olemasolevaid teadusuuringuid, menetlusi ja andmeid, sealhulgas teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi, et sellised andmed ja uurimistulemused oleksid tähenduslikumad ja võrreldavamad; |
| --- | --- |

6.

laiendama teadmisi noorte naiste ja meeste elukvaliteedist Euroopas, eelkõige nende elu- ja töötingimustest, suhtumistest, väärtustest, muredest ning võimalustest osaleda paremini ühiskonnaelus, kasutades ära olemasolevaid teadusuuringuid, menetlusi ja andmeid, sealhulgas teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi, et sellised andmed ja uurimistulemused oleksid tähenduslikumad ja võrreldavamad;

| 7. | kasutama täiel määral ära programmi „Aktiivsed noored”, et pakkuda arvukaid ja laiaulatuslikke võimalusi mitteformaalseks ja informaalseks õppeks eesmärgiga anda võimalikult paljudele noortele võimalus omandada kodanikuaktiivsuseks vajalikke oskusi ja pädevusi ning elada iseseisvat ja tervislikku elu; |
| --- | --- |

7.

kasutama täiel määral ära programmi „Aktiivsed noored”, et pakkuda arvukaid ja laiaulatuslikke võimalusi mitteformaalseks ja informaalseks õppeks eesmärgiga anda võimalikult paljudele noortele võimalus omandada kodanikuaktiivsuseks vajalikke oskusi ja pädevusi ning elada iseseisvat ja tervislikku elu;

| 8. | kooskõlas nõukogu 19. mai 2006. aasta resolutsiooniga (5) laiendama võimalusi mitteformaalseks ja informaalseks õppeks ja vabatahtlikuks tegevuseks ning parandama tulemuste ja omandatud kogemuste tunnustamist; eelkõige tuleks tugevdada võimalusi kultuuridevaheliseks õppeks, edendades seeläbi väärtusi nagu vastastikune austus, mitmekesisus, võrdsus, inimväärikus ja solidaarsus. Seda silmas pidades peaksid noored olema kutsutud osalema kõikides Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 ettevalmistamise ja rakendamise etappides; |
| --- | --- |

8.

kooskõlas nõukogu 19. mai 2006. aasta resolutsiooniga (5) laiendama võimalusi mitteformaalseks ja informaalseks õppeks ja vabatahtlikuks tegevuseks ning parandama tulemuste ja omandatud kogemuste tunnustamist; eelkõige tuleks tugevdada võimalusi kultuuridevaheliseks õppeks, edendades seeläbi väärtusi nagu vastastikune austus, mitmekesisus, võrdsus, inimväärikus ja solidaarsus. Seda silmas pidades peaksid noored olema kutsutud osalema kõikides Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 ettevalmistamise ja rakendamise etappides;

| 9. | otsima koos noorteorganisatsioonide, noorte endi ja teiste noortepoliitika sidusrühmadega võimalusi kõikide noorte parema ja aktiivsema osalemise saavutamiseks neid käsitlevates aruteludes ja otsustamisprotsessides ning soodustama samas uusi osalemisviise noortele, kes asuvad ebasoodsas olukorras olevates maa- või linnapiirkondades; |
| --- | --- |

9.

otsima koos noorteorganisatsioonide, noorte endi ja teiste noortepoliitika sidusrühmadega võimalusi kõikide noorte parema ja aktiivsema osalemise saavutamiseks neid käsitlevates aruteludes ja otsustamisprotsessides ning soodustama samas uusi osalemisviise noortele, kes asuvad ebasoodsas olukorras olevates maa- või linnapiirkondades;

| 10. | rõhutama enam noorte muresid diskrimineerimisvastases poliitikas ning abistama noori ja nende organisatsioone diskrimineerimise, ebavõrdsuse, sotsiaalse tõrjutuse ja sallimatuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutama enam noorte muresid diskrimineerimisvastases poliitikas ning abistama noori ja nende organisatsioone diskrimineerimise, ebavõrdsuse, sotsiaalse tõrjutuse ja sallimatuse vastu võitlemisel;

| 11. | edendama spordi ja kultuuri sotsiaalset mõõdet kui sotsiaalse integratsiooni tegurit diskrimineerimise vastu võitlemiseks ja sallivuse tugevdamiseks noorte seas; |
| --- | --- |

11.

edendama spordi ja kultuuri sotsiaalset mõõdet kui sotsiaalse integratsiooni tegurit diskrimineerimise vastu võitlemiseks ja sallivuse tugevdamiseks noorte seas;

| 12. | võtma lapse õiguste ELi strateegia väljatöötamisel arvesse kõikide noorte õigusi võrdsetele võimalustele ja osalemisele ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

12.

võtma lapse õiguste ELi strateegia väljatöötamisel arvesse kõikide noorte õigusi võrdsetele võimalustele ja osalemisele ühiskonnaelus;

| 13. | tagama, et Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile” hindamisel ja järelmeetmetes arvestatakse noortega ja noortepoliitikaga kõikidel tasanditel — Euroopa, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

13.

tagama, et Euroopa aasta 2007 „Võrdsed võimalused kõigile” hindamisel ja järelmeetmetes arvestatakse noortega ja noortepoliitikaga kõikidel tasanditel — Euroopa, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| 1. | seoses tema kohustustega võrdsete võimaluste ning parema kutsealase ja sotsiaalse integratsiooni alal, arendama edasi tihedat koostööd oma vastavate talitustega, et tugevdada noorte mõõdet sotsiaalse kaasamise poliitikas ja uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia raames; |
| --- | --- |

1.

seoses tema kohustustega võrdsete võimaluste ning parema kutsealase ja sotsiaalse integratsiooni alal, arendama edasi tihedat koostööd oma vastavate talitustega, et tugevdada noorte mõõdet sotsiaalse kaasamise poliitikas ja uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia raames;

| 2. | esitama nõukogule teavet noortega seotud analüüside kohta, mis käsitlevad Euroopa noortepakti rakendamise olukorda; analüüse teostatakse korrapäraselt riikide reformikavade hindamisprotsessi käigus. |
| --- | --- |

2.

esitama nõukogule teavet noortega seotud analüüside kohta, mis käsitlevad Euroopa noortepakti rakendamise olukorda; analüüse teostatakse korrapäraselt riikide reformikavade hindamisprotsessi käigus.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | hõlbustama Euroopa noortepakti edasise rakendamise osana kohalike ja/või piirkondlike strateegiate väljatöötamist. Need strateegiad peaksid hõlmama kõiki asjaomaseid sidusrühmi, tööturu osapooli ja noori endid ning peaksid aitama kaasa individuaalsete toetusmeetmete loomisele ning edendama hariduse, koolituse ja tööelu vahelisi üleminekuid käsitleva kergesti ligipääsetava suunamise ja nõustamise professionaalsete teenuste ning pere-, era- ja tööelu ühitamiseks sobivate tingimuste loomist; |
| --- | --- |

1.

hõlbustama Euroopa noortepakti edasise rakendamise osana kohalike ja/või piirkondlike strateegiate väljatöötamist. Need strateegiad peaksid hõlmama kõiki asjaomaseid sidusrühmi, tööturu osapooli ja noori endid ning peaksid aitama kaasa individuaalsete toetusmeetmete loomisele ning edendama hariduse, koolituse ja tööelu vahelisi üleminekuid käsitleva kergesti ligipääsetava suunamise ja nõustamise professionaalsete teenuste ning pere-, era- ja tööelu ühitamiseks sobivate tingimuste loomist;

| 2. | tähtsustama noorte muresid riiklikes reformikavades ja olulistes poliitikates, mis mõjutavad noorte elukvaliteeti, eelkõige tõhustades valdkondadevahelist koostööd noortepoliitika ning muude oluliste poliitikavaldkondade (haridus-, majandus- ja tööhõive-, pere-, sotsiaal-, tervise- ja spordipoliitika, lapse õiguste poliitika, soolise võrdõiguslikkuse poliitika, kultuuripoliitika ning samuti eluaseme- ning piirkondliku ja kohaliku planeerimispoliitika) vahel; |
| --- | --- |

2.

tähtsustama noorte muresid riiklikes reformikavades ja olulistes poliitikates, mis mõjutavad noorte elukvaliteeti, eelkõige tõhustades valdkondadevahelist koostööd noortepoliitika ning muude oluliste poliitikavaldkondade (haridus-, majandus- ja tööhõive-, pere-, sotsiaal-, tervise- ja spordipoliitika, lapse õiguste poliitika, soolise võrdõiguslikkuse poliitika, kultuuripoliitika ning samuti eluaseme- ning piirkondliku ja kohaliku planeerimispoliitika) vahel;

| 3. | jätkama jõupingutusi varakult koolist lahkunute arvu edasiseks vähendamiseks sobivate soodustuste abil, võttes eelkõige konkreetseid meetmeid, et muuta osalemine haridusvaldkonnas reaalsuseks vähemate võimalustega noortele, ning parandades hariduse ja koolituse kvaliteeti ja atraktiivsust; |
| --- | --- |

3.

jätkama jõupingutusi varakult koolist lahkunute arvu edasiseks vähendamiseks sobivate soodustuste abil, võttes eelkõige konkreetseid meetmeid, et muuta osalemine haridusvaldkonnas reaalsuseks vähemate võimalustega noortele, ning parandades hariduse ja koolituse kvaliteeti ja atraktiivsust;

| 4. | kasutama Euroopa struktuurifondide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid Euroopa noortepaktiga kooskõlas olevate meetmete kujundamiseks ja loomiseks, et rakendada pakti edasi eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

kasutama Euroopa struktuurifondide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid Euroopa noortepaktiga kooskõlas olevate meetmete kujundamiseks ja loomiseks, et rakendada pakti edasi eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 5. | arendama või laiendama vastavalt struktureeritud dialoogi põhimõttele noorte osalemist sotsiaalruumi planeerimise menetlustes ebasoodsas olukorras olevates maa- ja linnapiirkondades ning levitama avatud koordinatsioonimeetodit kasutades nende tähelepanekuid ja kogemusi. |
| --- | --- |

5.

arendama või laiendama vastavalt struktureeritud dialoogi põhimõttele noorte osalemist sotsiaalruumi planeerimise menetlustes ebasoodsas olukorras olevates maa- ja linnapiirkondades ning levitama avatud koordinatsioonimeetodit kasutades nende tähelepanekuid ja kogemusi.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta otsus nr 771/2006/EÜ Euroopa aastale „Võrdsed võimalused kõigile — õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta (ELT L 146, 31.5.2006, lk 1).

(2)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorte sotsiaalse integratsiooni kohta (9601/04, 18. mai 2004).

(3)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate deklaratsioon noortega seotud rassismi ja sallimatuse kohta (9405/04, 28. mai 2004).

(4)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(5)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta (ELT C 168, 20.7.2006, lk 1).

---

SOOVITUSED

Nõukogu

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/4

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

6. detsember 2007,

mis käsitleb politsei- ja julgeolekuasutustele mõeldud käsiraamatut koostöö kohta rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel

(2007/C 314/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse politseiasutustele ja -teenistustele rahvusvaheliste sündmuste, näiteks Euroopa Ülemkogu kohtumiste puhul kasutamiseks mõeldud julgeolekukäsiraamatut ja käsiraamatut liikmesriikide vahelise koostöö kohta terroriaktide vältimiseks olümpiamängudel ja teistel samalaadsetel spordiüritustel

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu eesmärk on muu hulgas tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid politseikoostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu eesmärk on muu hulgas tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid politseikoostöö valdkonnas.

| (2) | Liikmesriigid korraldavad sageli rahvusvahelise mõõtmega suursündmusi. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid korraldavad sageli rahvusvahelise mõõtmega suursündmusi.

| (3) | Rahvusvahelise mõõtmega suursündmusega kokkupuutuva liikmesriigi õiguskaitseasutused peavad tagama sündmuse turvalisuse nii avaliku korra kaitse kui terrorismivastase võitluse aspektist. Olenevalt sündmuse laadist (poliitiline, spordi-, ühiskondlik, kultuuri- või muu sündmus) võib üks aspekt olla olulisem kui teine ning sellega peavad tegelema teised ametiasutused, kuid mõlemat aspekti peab arvesse võtma. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelise mõõtmega suursündmusega kokkupuutuva liikmesriigi õiguskaitseasutused peavad tagama sündmuse turvalisuse nii avaliku korra kaitse kui terrorismivastase võitluse aspektist. Olenevalt sündmuse laadist (poliitiline, spordi-, ühiskondlik, kultuuri- või muu sündmus) võib üks aspekt olla olulisem kui teine ning sellega peavad tegelema teised ametiasutused, kuid mõlemat aspekti peab arvesse võtma.

| (4) | On oluline, et pädevate asutuste kasutuses on praktiline vahend, mis annab varasemate sündmuste raames omandatud kogemustele ja headele tavadele tuginedes suuniseid ja ideid. |
| --- | --- |

(4)

On oluline, et pädevate asutuste kasutuses on praktiline vahend, mis annab varasemate sündmuste raames omandatud kogemustele ja headele tavadele tuginedes suuniseid ja ideid.

| (5) | Käsiraamatut tuleks vajaduse korral muuta ja ajakohastada vastavalt omandatavatele kogemustele ja parimate tavade arengule, |
| --- | --- |

(5)

Käsiraamatut tuleks vajaduse korral muuta ja ajakohastada vastavalt omandatavatele kogemustele ja parimate tavade arengule,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

| (1) | tugevdada pädevate asutuste vahelist koostööd, eelkõige praktilist koostööd ja teabe jagamist, et tagada avalik julgeolek Euroopa Liidu liikmesriikides toimuvatel rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel; |
| --- | --- |

(1)

tugevdada pädevate asutuste vahelist koostööd, eelkõige praktilist koostööd ja teabe jagamist, et tagada avalik julgeolek Euroopa Liidu liikmesriikides toimuvatel rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel;

| (2) | sel eesmärgil tagada, et politsei- ja julgeolekuasutustele mõeldud käsiraamat koostöö kohta rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel, mis on lisatud käesolevale soovitusele, tehakse kättesaadavaks asjaomastele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(2)

sel eesmärgil tagada, et politsei- ja julgeolekuasutustele mõeldud käsiraamat koostöö kohta rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel, mis on lisatud käesolevale soovitusele, tehakse kättesaadavaks asjaomastele pädevatele asutustele.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

Alberto COSTA

---

LISA

POLITSEI- JA JULGEOLEKUASUTUSTELE MÕELDUD KÄSIRAAMAT KOOSTÖÖ KOHTA RAHVUSVAHELISE MÕÕTMEGA SUURSÜNDMUSTEL

| I. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

I.

| I.1. | Eesmärk |
| --- | --- |

I.1.

| I.2. | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

I.2.

| II. | TEABE JUHTIMINE |
| --- | --- |

II.

| II.1. | Kontaktpunktid |
| --- | --- |

II.1.

| II.1.1. | Alalised kontaktpunktid |
| --- | --- |

II.1.1.

| II.1.2. | Sündmusepõhised kontaktpunktid |
| --- | --- |

II.1.2.

| II.2. | Teabevahetus |
| --- | --- |

II.2.

| II.3. | Ohu hindamine ja riskianalüüs |
| --- | --- |

II.3.

| III. | SÜNDMUSE JUHTIMINE |
| --- | --- |

III.

| III.1. | Korraldava liikmesriigi asjaomaste ametiasutuste ja teenistuste kohustused |
| --- | --- |

III.1.

| III.2. | Avaliku korra ja julgeoleku tagamine |
| --- | --- |

III.2.

| III.2.1. | Avalik kord ja julgeolek |
| --- | --- |

III.2.1.

| III.2.2. | Kuritegevuse tõkestamine |
| --- | --- |

III.2.2.

| III.2.3. | Terrorioht |
| --- | --- |

III.2.3.

| III.3. | Operatiivkoostöö teiste liikmesriikidega |
| --- | --- |

III.3.

| III.3.1. | Piiriülene koostöö |
| --- | --- |

III.3.1.

| III.3.2. | Operatiivtoetus |
| --- | --- |

III.3.2.

| III.3.3. | Koostööametnikud |
| --- | --- |

III.3.3.

| III.3.4. | Vaatlejad |
| --- | --- |

III.3.4.

| III.3.5. | Rahastamine ja varustus |
| --- | --- |

III.3.5.

| III.3.6. | Kommunikatsiooniplaan |
| --- | --- |

III.3.6.

| III.4. | Meediastrateegia |
| --- | --- |

III.4.

| III.5. | Juhendamine, koolitus ja õppused |
| --- | --- |

III.5.

| IV. | HINDAMINE |
| --- | --- |

IV.

| IV.1. | Sündmusepõhine hindamine |
| --- | --- |

IV.1.

| IV.2. | Strateegiline hindamine |
| --- | --- |

IV.2.

| A LISA | Taotluse tüüpvorm koostööametnike või muud liiki operatiivtoetust osutavate ametnike saatmiseks |
| --- | --- |

A LISA

| B LISA | Riskianalüüs võimalike meeleavaldajate ja muude rühmitiste kohta |
| --- | --- |

B LISA

| C LISA | Tüüpvorm teabe vahetamiseks terrorismiohtu kujutavate isikute kohta |
| --- | --- |

C LISA

| D LSIA | Tüüpvorm teabe vahetamiseks terrorismiohtu kujutavate rühmitiste kohta |
| --- | --- |

D LSIA

| E LISA | Viited |
| --- | --- |

E LISA

| F LISA | Avaliku korra tagamisega seotud alalised kontaktpunktid |
| --- | --- |

F LISA

I.   SISSEJUHATUS

I.1.   Eesmärk

Käesoleva käsiraamatu näol on tegemist praktilise vahendiga, mis annab suuniseid ja ideid Euroopa õiguskaitseasutustele, kelle ülesandeks on tagada julgeolek rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel (näiteks olümpiamängud või muud suuremad spordiüritused, (1) suured ühiskondlikud sündmused või kõrgetasemelised poliitilised kohtumised, nt G8 tippkohtumine). Seetõttu tuleks käesolevas käsiraamatus sätestatud põhimõtteid kohaldada üksnes siis, kui see on asjakohane ja vajalik, ning järgides täielikult siseriiklikke õigusnorme. Nimetatud põhimõtted ei tohiks samuti mõjutada kahepoolsetes lepingutes ja/või kokkulepetes või vastastikuse mõistmise memorandumites sätestatud mis tahes kordi.

Käesolev käsiraamat on pidevalt muutuv dokument, mida muudetakse ja kohandatakse vastavalt omandatavatele kogemustele ja parimate tavade arengule (vt strateegilist hindamist käsitlevat punkti IV.2).

Käsiraamatu praeguses versioonis on ühendatud politseiasutustele ja -teenistustele rahvusvaheliste sündmuste, näiteks Euroopa Ülemkogu kohtumiste puhul kasutamiseks mõeldud julgeolekukäsiraamat ja käsiraamat liikmesriikide vahelise koostöö kohta terroriaktide vältimiseks olümpiamängudel ja teistel samalaadsetel spordiüritustel. Rahvusvahelise mõõtmega suursündmusega kokkupuutuvad õiguskaitseasutused peavad tagama sündmuse turvalisuse nii avaliku korra kaitse kui terrorismivastase võitluse aspektist. Olenevalt sündmuse laadist (poliitiline, spordi-, ühiskondlik, kultuuri- või muu sündmus) võib üks aspekt olla olulisem kui teine ning sellega peavad tegelema teised ametiasutused, kuid mõlemat aspekti peab arvesse võtma.

I.2.   Üldpõhimõtted

Avaliku korra tagamise aluseks peaks olema seaduslikkuse ja proportsionaalsuse ning mõõdukuse põhimõtted, eelistades vähem sekkuvat lähenemisviisi. Võimaluse korral peaks politsei valima rahutuste kasvamist ennetava lähenemisviisi, mis põhineb dialoogil, partnerlusel ja avaliku ruumi kokkulepitud haldamisel.

Rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel, eelkõige poliitilistel sündmustel julgeoleku eest vastutavad liikmesriikide õiguskaitseasutused peavad püüdma tagada, et vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile austatakse täielikult inimõigusi, eelkõige oma seisukohtade vaba väljendamise ja rahumeelse kogunemise õigust. Kõiki võimalusi kasutades tuleks ennetada selliste isikute või rühmitiste sekkumist, kelle eesmärgid või teod hõlmavad vägivalda või muid kuritegusid.

Kuigi vastuvõtval liikmesriigil lasub esmane vastutus sündmuse julgeoleku tagamise eest, on kõik teised liikmesriigid ja Euroopa Liidu (EL) pädevad asutused sündmuse rahvusvahelisust arvestades kohustatud sellise julgeoleku tagamist toetama ja selleks abi osutama.

II.   TEABE JUHTIMINE

II.1.   Kontaktpunktid

II.1.1.   Alalised kontaktpunktid

Vastavalt nõukogu 26. mai 1997. aasta ühismeetmele 97/339/JS, pidades silmas avaliku korra ja turvalisuse alast koostööd (2), peab iga liikmesriik looma vähemalt ühe alalise kontaktpunkti.

Alalis(t)e kontaktpunkti(de) kontaktandmed ja neid puudutav muu asjakohane teave tuleks esitada nõukogu peasekretariaadile (kelle e-posti aadressi leiab F lisas), kes edastab selle liikmesriikidele. Kõik liikmesriigi kontaktpunkti või -punkte puudutavad asjakohased muudatused tuleks edastada samal viisil.

Iga alaline kontaktpunkt peaks vastama järgmistele standarditele:

| — | ööpäevaringne kättesaadavus (vajaduse korral nii enne ja pärast sündmust kui selle ajal); |
| --- | --- |

—

ööpäevaringne kättesaadavus (vajaduse korral nii enne ja pärast sündmust kui selle ajal);

| — | töötajad, kellel on piisav keeleoskus vähemalt veel ühes ELi institutsioonide ametlikus keeles; |
| --- | --- |

—

töötajad, kellel on piisav keeleoskus vähemalt veel ühes ELi institutsioonide ametlikus keeles;

| — | alaliselt toimivad sideliinid ja infostruktuur, sealhulgas telefon, faks ja e-post, mis on vajadusel krüpteeritud, ning juurdepääs Internetile; |
| --- | --- |

—

alaliselt toimivad sideliinid ja infostruktuur, sealhulgas telefon, faks ja e-post, mis on vajadusel krüpteeritud, ning juurdepääs Internetile;

| — | piisav tõlkevalmidus teabevahetuse tarbeks. |
| --- | --- |

—

piisav tõlkevalmidus teabevahetuse tarbeks.

II.1.2.   Sündmusepõhised kontaktpunktid

Iga rahvusvahelise mõõtmega suursündmuse puhuks peaks iga liikmesriik määrama ühe või mitu sündmusepõhist kontaktpunkti. Siseriiklikest õigusnormidest või struktuuridest sõltuvalt võib selleks või nendeks olla alaline kontaktpunkt või alalised kontaktpunktid. Iga sündmusepõhine kontaktpunkt peaks vastama eespool nimetatud standarditele.

Korraldav liikmesriik teavitab teiste liikmesriikide alalisi kontaktpunkte (vt F lisa) sündmusega seotud kontaktpunkti või -punkte käsitlevatest üksikasjadest. Iga liikmesriik teatab seejärel korraldavale liikmesriigile asjaomaseks sündmuseks määratud oma kontaktpunkti(d).

Sündmusepõhis(t)e kontaktpunkti(de) ülesanne võiks olla muu hulgas hõlbustada järgmist:

| — | teabe kogumine riigisiseselt ning samuti teistest liikmesriikidest, kolmandatest riikidest, asjaomastest ELi organitest ja muudest teabeallikatest ja sellise teabe analüüs; |
| --- | --- |

—

teabe kogumine riigisiseselt ning samuti teistest liikmesriikidest, kolmandatest riikidest, asjaomastest ELi organitest ja muudest teabeallikatest ja sellise teabe analüüs;

| — | teabe sisu ja vormi kvaliteedi kontroll; |
| --- | --- |

—

teabe sisu ja vormi kvaliteedi kontroll;

| — | usaldusväärsete ja tõhusate sideliinide loomine asjaomaste oluliste riiklike ja rahvusvaheliste osalejatega, kusjuures eelistatud on turvalised liinid; |
| --- | --- |

—

usaldusväärsete ja tõhusate sideliinide loomine asjaomaste oluliste riiklike ja rahvusvaheliste osalejatega, kusjuures eelistatud on turvalised liinid;

| — | teabevahetus olemasolevate turvaliste sideliinide kaudu; |
| --- | --- |

—

teabevahetus olemasolevate turvaliste sideliinide kaudu;

| — | teabevahetus koostöös teiste liikmesriikide, kolmandate riikide, asjaomaste ELi organite ja teiste rahvusvaheliste institutsioonidega; |
| --- | --- |

—

teabevahetus koostöös teiste liikmesriikide, kolmandate riikide, asjaomaste ELi organite ja teiste rahvusvaheliste institutsioonidega;

| — | töödeldud teabe levitamine oma vastavatele julgeolekuteenistustele, politseiasutustele ja teistele teenistustele, näiteks korraldava riigi teenistused, vajaduse korral samuti teiste liikmesriikide ametisutustele ja teenistustele ning asjaomastele ELi organitele; |
| --- | --- |

—

töödeldud teabe levitamine oma vastavatele julgeolekuteenistustele, politseiasutustele ja teistele teenistustele, näiteks korraldava riigi teenistused, vajaduse korral samuti teiste liikmesriikide ametisutustele ja teenistustele ning asjaomastele ELi organitele;

| — | korraldavale liikmesriigile ohuhinnangu ja riskianalüüsi koostamine võimalike meeleavaldajate ja muude rühmitiste kohta; |
| --- | --- |

—

korraldavale liikmesriigile ohuhinnangu ja riskianalüüsi koostamine võimalike meeleavaldajate ja muude rühmitiste kohta;

| — | sündmuse jälgimine ja hindamine ning selle järelmeetmed. |
| --- | --- |

—

sündmuse jälgimine ja hindamine ning selle järelmeetmed.

II.2.   Teabevahetus

Liikmesriik peaks teise liikmesriigi vastavale ametiasutusele viivitamata edastama teabe, mida tema riiklik ametiasutus peab asjakohaseks nimetatud teises liikmesriigis toimuva sündmuse julgeoleku seisukohalt. Liikmesriigid peaksid teabe edastamisel silmas pidama teabe konfidentsiaalsusega seoses neil lasuvaid kohustusi.

Teabevahetust tuleks teostada olemasolevate sidekanalite ja -struktuuride kaudu. Teabevahetus, sealhulgas isikuandmete vahetamine, peaks toimuma ranges kooskõlas konkreetsel juhul kohaldatavate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusnormidega ning lepingutega (3).

Asjaomaste liikmesriikide kontaktpunktid peaksid teabevahetust hõlbustama.

Kogutud teave tuleks pärast töötlemist edastada asjaomastele ametiasutustele ja teenistustele. Eri liikmesriikide vastavad kontaktpunktid võivad koordineerida ja korraldada nende riikide julgeolekuteenistuste, politseiasutuste ja -teenistuste vahelisi kontakte.

Korraldava liikmesriigi kontaktpunkt või -punktid peaksid hõlbustama sündmust käsitleva asjakohase teabe kogumist, analüüsimist ja vahetamist teiste liikmesriikide, kolmandate riikide ning asjaomaste ELi organite või muude rahvusvaheliste institutsioonidega. Teave võiks muu hulgas sisaldada järgmist:

| — | enne sündmust saadud teave ja jälitusteave, mis võib mõjutada sündmuse kulgu või avaliku korra ja julgeoleku tagamist üldiselt; |
| --- | --- |

—

enne sündmust saadud teave ja jälitusteave, mis võib mõjutada sündmuse kulgu või avaliku korra ja julgeoleku tagamist üldiselt;

| — | isikud, kes on seotud terroriorganisatsioonidega, terroriaktidega või muu ulatusliku kriminaalse tegevusega, mis võib olla kaudselt terrorismiga seotud; |
| --- | --- |

—

isikud, kes on seotud terroriorganisatsioonidega, terroriaktidega või muu ulatusliku kriminaalse tegevusega, mis võib olla kaudselt terrorismiga seotud;

| — | ametiisikute (riigipead ja valitsusjuhid, parlamendiliikmed, muud VIPid jne), sportlaste, külastajate/pealtvaatajate ja sündmuskoha vastase ohu tase. Peale vastuvõtva liikmesriigi, kellel lasub esmane vastutus, peaksid kõik teised liikmesriigid andma iseseisvalt asjakohast teavet selliste isikute kohta; |
| --- | --- |

—

ametiisikute (riigipead ja valitsusjuhid, parlamendiliikmed, muud VIPid jne), sportlaste, külastajate/pealtvaatajate ja sündmuskoha vastase ohu tase. Peale vastuvõtva liikmesriigi, kellel lasub esmane vastutus, peaksid kõik teised liikmesriigid andma iseseisvalt asjakohast teavet selliste isikute kohta;

| — | muu teave korraldavas riigis asuvate sihtmärkide ja seal asuvate ELi liikmesriikide või kolmandate riikide huvide kohta, eesmärgiga neid paremini kaitsta; |
| --- | --- |

—

muu teave korraldavas riigis asuvate sihtmärkide ja seal asuvate ELi liikmesriikide või kolmandate riikide huvide kohta, eesmärgiga neid paremini kaitsta;

| — | teave ja jälitusteave võimalike meeleavaldajate ja muude rühmitiste kohta; |
| --- | --- |

—

teave ja jälitusteave võimalike meeleavaldajate ja muude rühmitiste kohta;

| — | sündmuse ajal saadud või taotletud teave isikute kohta, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanemises, sealhulgas nende nimed, sünniajad, elukohad, taust, kinnipidamise asjaolud ja/või toimepandud õigusrikkumise täpne kirjeldus; |
| --- | --- |

—

sündmuse ajal saadud või taotletud teave isikute kohta, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanemises, sealhulgas nende nimed, sünniajad, elukohad, taust, kinnipidamise asjaolud ja/või toimepandud õigusrikkumise täpne kirjeldus;

| — | teave õiguskaitset käsitlevate kohaldatavate õigusaktide ja politseipoliitika kohta (teistes liikmesriikides või kolmandates riikides); |
| --- | --- |

—

teave õiguskaitset käsitlevate kohaldatavate õigusaktide ja politseipoliitika kohta (teistes liikmesriikides või kolmandates riikides);

| — | vahejuhtumeid käsitlevad raportid ja hindamisaruanded ning panus nendesse. |
| --- | --- |

—

vahejuhtumeid käsitlevad raportid ja hindamisaruanded ning panus nendesse.

II.3.   Ohu hindamine ja riskianalüüs

Julgeoleku seisukohalt keskse tähtsusega on rahvusvahelise sündmusega seotud ohtude asjakohane ja õigeaegne hindamine (seoses terrorismi, avaliku korra rikkumise, organiseeritud kuritegevuse ja muuga). Koos asjaomase ohu konkreetse hindamisega tuleks läbi viia antud konkreetse olukorraga seonduva julgeolekualase teabe kogumist, hindamist ja levitamist hõlmav analüüs.

Lisaks korraldava liikmesriigi enda käsutuses olevale jälitusteabele põhineb analüüs teiste liikmesriikide esitatud teabel ja läbi viidud hindamistel. Võimalikult varases etapis enne rahvusvahelise sündmuse toimumist peaks iga kontaktpunkt esitama korraldava riigi vastavale kontaktpunktile pideva ohuhinnangu, st üksikisikute või rühmade kohta, kes eeldatavalt sündmusele saabuvad ja võivad kujutada endast võimalikku ohtu avaliku korra ja/või julgeoleku tagamisele (nt võimalikud teadaolevad meeleavaldajad ja muud rühmitised). Hinnang tuleks edastada korraldavale liikmesriigile ning samuti teistele mõjusfääri jäävatele riikidele — nt transiit- või naaberriigid.

Nimetatud analüüsi võib koostada vastavalt B, C ja D lisas esitatud raamanalüüsile. Kui selline teave ei ole kättesaadav, tuleks korraldavat riiki sellest teavitada. Liikmesriigid peaksid saatma selle korraldavale riigile võimalikult kiiresti asjakohaste sidevahendite teel ja olemasolevaid turvalisi sideliine kasutades.

Europol võib kooskõlas oma volituste ja konventsiooniga Euroopa Politseiameti loomise kohta (Europoli konventsioon) (4) anda asjakohast teavet ja pakkuda analüüse, samuti koostada liikmesriikide panuse põhjal üldiseid ohuhinnanguid. See teave peaks olema kättesaadav võimalikult varases etapis. Kui selline teave ei ole kättesaadav, võib korraldavat riiki sellest teavitada.

Sobivate, vajalike ja asjakohaste julgeolekumeetmete valik peaks põhinema ohuhinnangul ja riskianalüüsil ning võtma arvesse potentsiaalse kahju võimalikkust.

Sel eesmärgil peaks korraldamise eest vastutav liikmesriik, keda vajaduse korral abistavad teised liikmesriigid ja ELi pädevad organid, hiljemalt kuus kuud enne asjaomast sündmust koostama ajakohastatud ohuhinnangu ja riskianalüüsi. Sündmuse lähenedes tuleks teavet korrapäraselt ajakohastada. Sündmusele eelneva kolme kuu jooksul tuleks edastada igakuised analüüsid ning vahetult enne sündmust vajaduse korral iganädalased analüüsid. Selliseid hinnanguid ja analüüse tuleks jagada osalevate riikide ja organite vahel.

Sündmuse ajal tuleks olukorra kohta koostada igapäevaseid aruandeid. Need aruanded peaksid põhinema korraldava liikmesriigi, teiste liikmesriikide ja ELi pädevate organite esitatud teabel. Riskitaseme hindamine peaks põhinema külalispolitseijõudude või sündmusepõhiste kontaktpunktide esitatud kõige ajakohasemal teabel. Teave peaks olema nii põhjalik kui olemasolev teave seda võimaldab.

III.   SÜNDMUSE JUHTIMINE

III.1.   Korraldava liikmesriigi asjaomaste ametiasutuste ja teenistuste kohustused

Korraldava liikmesriigi pädev asutus peaks koostama üldise tegevusplaani, mille alusel koostatakse kõik edasised üksikasjalikud plaanid. Ta peaks samuti koostama plaanide kogumi, mis hõlmaks poliitilist tasandit (strateegiline), üldist tegevustasandit (operatsiooniline) ning kohapealse tegevuse tegelikku tasandit (taktikaline). Tegevuse kavandamine peaks algama võimalikult vara.

Enne sündmust peaks korraldav liikmesriik tagama, et kõigi asjaomaste ametiasutuste ja teenistuste roll on selgelt määratletud ning et nende vastavad vastutusvaldkonnad on teistele asjaomastele osalistele teatavaks tehtud.

Korraldav liikmesriik võiks koostada üldise tabeli, mis kajastaks kõiki hõlmatud protsesse ja võtmeosalejaid (st kohtumise korraldus, julgeoleku tagamine, avaliku korra kaitse, kohtuteenused, sotsiaalsed ja ennetavad teenused, terviseteenused, ühiskondlik transport ja muud infrastruktuuriküsimused). See tabel võiks olla kasulikuks vahendiks planeerimisraamistikust ülevaate saamiseks, samuti selle tagamiseks, et hõlmatud on kõik vajalikud protsessid.

Kõigi asjaomaste ametiasutuste ja teenistuste esindajatest võiks sündmuse tarbeks luua koordineeriva projektirühma. Rühm peaks kohtuma regulaarselt enne sündmuse algust, selle ajal ja pärast seda, et tagada otsuste sidusus ja koordineeritus. Rühma põhiülesanne peaks olema tagada tõhusad sideliinid kõigi ametiasutuste ja teenistuste vahel.

Vastutavad ametiasutused ja teenistused peaksid tagama selliste materiaalsete ja tehniliste vahendite ning inimressursside olemasolu, mis on vajalikud määratud ülesannete tõhusaks, kvaliteetseks ja kiireks täitmiseks. Korraldavate liikmesriikide jaoks väga kasulikuks vahendiks oleks kõiki olemasolevaid ressursse ja vastavaid kontaktpunkte sisaldav andmebaas.

Korraldavate liikmesriikide politseiasutused peaksid tagama, et sündmuse tegeliku korraldajaga sõlmitakse kõik vajalikud lepingud ja kokkulepped, mis käsitlevad politseitööd. Korraldajal lasub peamine vastutus sündmuse eest ning vastavalt sündmuse laadile tuleks koostada loetelu täitmisele kuuluvatest nõuetest. Kokkulepped võiksid muu hulgas sisaldada järgmist:

| — | sündmuse asukohad, kus ei tohiks esineda mingeid avaliku korra rikkumisi (koosolekuruumid, hotellid); |
| --- | --- |

—

sündmuse asukohad, kus ei tohiks esineda mingeid avaliku korra rikkumisi (koosolekuruumid, hotellid);

| — | sissepääsukontroll, näiteks ka turvaala, ning nende ülesanne; |
| --- | --- |

—

sissepääsukontroll, näiteks ka turvaala, ning nende ülesanne;

| — | korraldaja võetavad turvameetmed, st sisemine videovalve; |
| --- | --- |

—

korraldaja võetavad turvameetmed, st sisemine videovalve;

| — | delegaate ja teisi sündmusel osalejaid käsitleva teabe täielik ja pidev vahetamine ning ajakohastamine (nimi, funktsioon, viibimise kestus, majutus, transport jne); |
| --- | --- |

—

delegaate ja teisi sündmusel osalejaid käsitleva teabe täielik ja pidev vahetamine ning ajakohastamine (nimi, funktsioon, viibimise kestus, majutus, transport jne);

| — | VIPide ja hotellide julgeolekut käsitlev kord. |
| --- | --- |

—

VIPide ja hotellide julgeolekut käsitlev kord.

III.2.   Avaliku korra ja julgeoleku tagamine

III.2.1.   Avalik kord ja julgeolek

Järgides punktis I.2 sätestatud üldpõhimõtteid, peaksid korraldava liikmesriigi pädevad ametiasutused kehtestama selge üldpoliitika selle kohta, milline peaks olema politsei lähenemisviis rahvusvaheliste sündmuste puhul. Nimetatud üldine poliitika võiks hõlmata näiteks järgmiseid poliitikaid:

| — | politsei tegevust iseloomustab rahumeelsete meeleavalduste kaitse tagamine; |
| --- | --- |

—

politsei tegevust iseloomustab rahumeelsete meeleavalduste kaitse tagamine;

| — | politsei peaks dialoogi ja usaldusväärse valmisolekuseisundi kaudu säilitama initsiatiivi, piirates või ennetades seeläbi mässe või suuremaid rahutusi; |
| --- | --- |

—

politsei peaks dialoogi ja usaldusväärse valmisolekuseisundi kaudu säilitama initsiatiivi, piirates või ennetades seeläbi mässe või suuremaid rahutusi;

| — | politsei peaks oma äranägemisel ja vajaduse korral hoidma madalat profiili ja säilitama suure sallivuse rahumeelsete rahvakogunemiste ja meeleavalduste suhtes; |
| --- | --- |

—

politsei peaks oma äranägemisel ja vajaduse korral hoidma madalat profiili ja säilitama suure sallivuse rahumeelsete rahvakogunemiste ja meeleavalduste suhtes;

| — | kinnipidamised tuleks läbi viia eesmärgiga võtta isikud kriminaalvastutusele või nad kahtlustatavatena kinni pidada jne kooskõlas siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

—

kinnipidamised tuleks läbi viia eesmärgiga võtta isikud kriminaalvastutusele või nad kahtlustatavatena kinni pidada jne kooskõlas siseriikliku õigusega;

| — | politsei tegevus peaks üldjoontes olema keskendatud rühmitistele, mis kavandavad rahutuste algatamist või näitavad üles soovi seda teha; |
| --- | --- |

—

politsei tegevus peaks üldjoontes olema keskendatud rühmitistele, mis kavandavad rahutuste algatamist või näitavad üles soovi seda teha;

| — | asjaomastes valdkondades, näiteks seoses piiridega, tuleks edendada koostööd teiste liikmesriikide, kolmandate riikide, ELi organite ja rahvusvaheliste institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

asjaomastes valdkondades, näiteks seoses piiridega, tuleks edendada koostööd teiste liikmesriikide, kolmandate riikide, ELi organite ja rahvusvaheliste institutsioonidega.

Korraldav liikmesriik, kelle territooriumil toimub rohkem kui üks sündmus, peaks tagama, et politsei õiguskaitsepoliitika on erinevaid sündmusi silmas pidades võimalikult suurel määral ühtlustatud. Poliitikat võib samuti koordineerida teiste liikmesriikidega, kui see on asjakohane.

Korraldava liikmesriigi pädevad asutused peaksid varakult algatama dialoogi üksikisikute ja rühmade (sealhulgas aktivistide rühmitiste ja meeleavaldajate), kohalike ametivõimude, asjaomaste infrastruktuuriteenistuste, kohaliku elanikkonna ning teiste oluliste osalejatega, et tagada kogunemiste ja õiguspäraste meeleavalduste rahumeelne läbiviimine. Nimetatud dialoog peaks põhinema jagatud vastutusel. See peaks algama varajases ettevalmistusetapis ning seda tuleks kasutada sündmusele eelnevalt, selle ajal ning pärast sündmust.

Konstruktiivse ja vastastikkusel austusel põhineva võrgustiku loomine aitab ära hoida võimalikke korrarikkumisi ning on vahendajaks konfliktide korral.

Dialoogi struktuurid või meeskonnad tuleks luua siseriiklikul tasandil ning need peaksid oma ülesande ettevalmistamisel ja elluviimisel võtma arvesse erinevate liikmesriikide erinevaid kultuuritavasid (5).

Tuleks luua pädevate asutute ning eri organisatsioonide, kodanike ühenduste ja meeleavaldajate esindajate vahelised sidekanalid. Meeleavalduste korraldajaid ning kõiki asjaomaseid osalisi võib teavitada järgnevast:

| — | praktilised küsimused — st majutus ja logistika; |
| --- | --- |

—

praktilised küsimused — st majutus ja logistika;

| — | kohaldatavad asjakohased õigusaktid, mis käsitlevad meeleavaldusi, sõnavabadust, kodanikuallumatust jne; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad asjakohased õigusaktid, mis käsitlevad meeleavaldusi, sõnavabadust, kodanikuallumatust jne;

| — | politsei õiguskaitsepoliitika küsimustes, kus politsei võib kasutada oma otsustusõigust, ning juhised jõu kasutamiseks politsei poolt; |
| --- | --- |

—

politsei õiguskaitsepoliitika küsimustes, kus politsei võib kasutada oma otsustusõigust, ning juhised jõu kasutamiseks politsei poolt;

| — | kontaktpunktid politsei- ja muudes asjaomastes asutustes. |
| --- | --- |

—

kontaktpunktid politsei- ja muudes asjaomastes asutustes.

Kaaluda tuleks eespool nimetatud teabe levitamist erinevates keeltes (nt voldikud, veebisaidid). Väliskülalistele võib teavet anda vastavate kontaktpunktide kaudu.

III.2.2.   Kuritegevuse tõkestamine

Kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja tunnustatud poliitikaga peaksid liikmesriikide õiguskaitseasutused seadma eesmärgiks, et suursündmuse ajal vägivaldsete meeleavalduste või muude korrarikkumistega seoses toime pandud õiguserikkumiste puhul viiakse läbi süstemaatiline eeluurimine.

Kõik kindlaksmääratud ja tõestatavad kuriteod peaksid põhimõtteliselt ja täielikus kooskõlas siseriikliku õigusega lõppema kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmisega korraldavas riigis või pädevate õigusorganite poolt teises riigis. Kui kohese õiguskaitsemeetme võtmine korraldavas liikmesriigis ei ole võimalik, peaksid teised liikmesriigid tegema kõik endast oleneva, et tuvastada ja vastutusele võtta oma riigi kodanikke vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ning iga juhtumi tõendeid ja asjaolusid arvestades.

Korraldav liikmesriik peaks võtma meetmed, et kinnipidamisteks ja kuritegude uurimiseks oleks tagatud piisavad kättesaadavad vahendid ning vahi all hoidmiseks ja eelvangistuseks oleks piisavad ruumid. Soovitav on olla valmis kõige mustemaks stsenaariumiks suure arvu õigusrikkujatega.

Seega peaksid õiguskaitseorganid olema ette valmistatud tulema toime suure hulga tööga ning nad peavad suutma:

| — | teha kiireid otsuseid eelvangistuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

teha kiireid otsuseid eelvangistuse kasutamise kohta;

| — | teha kiireid otsuseid kohtu otsust vajavate uurimismeetodite kohta; |
| --- | --- |

—

teha kiireid otsuseid kohtu otsust vajavate uurimismeetodite kohta;

| — | arutama kohtulikult suurt hulka kuritegusid; |
| --- | --- |

—

arutama kohtulikult suurt hulka kuritegusid;

| — | vastama teiste liikmesriikide õigusabi taotlustele. |
| --- | --- |

—

vastama teiste liikmesriikide õigusabi taotlustele.

III.2.3.   Terrorioht

Sõltuvalt asjaolust, et EL ja mõned selle liikmesriigid on rahvusvahelises poliitikas tähtsad osalejad, on tõenäoline, et ELja selle liikmesriigid on poliitiliselt või usuliselt motiveeritud rahvusvaheliste terroristide sihtmärkideks. Lisaks rahvusvaheliste terroristide rünnakutele ELi või selle liikmesriikide vastu suursündmuste ajal, eksisteerib võimalus, et ründajateks on ELis või selle liikmesriikides asuvad terrorirühmitised või -organisatsioonid.

Selliste terrorirünnakute sihtmärgiks võib olla sündmus ise, VIPid, Euroopa Liidu poliitikud, liikmesriikide delegatsioonid või sündmusel osalev üldsus. Rahvusvahelise meedia kohalolek on toimepanijate vaatenurgast oluline aspekt, kuna see pakub hea võimaluse rühmitise või organisatsiooni ideoloogia esitamiseks.

Terrorirünnakute ennetamiseks on väga oluline terrorirühmitisi ja -organisatsioone käsitlev teave ja jälitusteave ning see peaks olema kättesaadav igal ajal. Seetõttu on oluline, et korraldav liikmesriik ja tema õiguskaitseasutused jagaksid teavet ja jälitusteavet nii üldiselt kui sündmusepõhiselt. Õiguskaitseasutused peaksid otsustama, millised terrorirühmitised, organisatsioonid ja isikud võivad olla asjakohased, ning kontrollima oma andmebaase vastavalt sündmusele. Peale selle peaksid kõik teised liikmesriigid andma iseseisvalt asjakohast teavet selliste rühmitiste, organisatsioonide ja isikute kohta.

Sobivate, vajalike ja asjakohaste julgeolekumeetmete valik peaks põhinema ohuhinnangul ja riskianalüüsil.

III.3.   Operatiivkoostöö teiste liikmesriikidega

III.3.1.   Piiriülene koostöö

Piiriülene koostöö on vajalik, kui korraldav liikmesriik ja seotud riigid rakendavad piirialadel politsei jõupingutuste tõhustamiseks paindlikku, ühist piirikorda, mida kohandatakse konkreetsele olukorrale või ohule. Vajaduse korral tuleks läbi viia ühiseid või koordineeritud ennetavaid patrullkäike ja kontrolle.

Schengeni acquis' asjakohaseid osi kohaldatavate liikmesriikide jaoks võivad osutuda kasulikeks vahendeiks Schengeni piirieeskirjade artiklid 23 kuni 31 (piirikontrollide taaskehtestamise kohta sisepiiridel) (6), et hoida ära selliste üksikisikute või rühmade, kes arvatavalt kujutavad endast ohtu avaliku korra ja/või julgeoleku tagamisele, sündmuse toimumiskohta reisimine.

Seega tuleks ette valmistada võimalike väljasaatmismeetmete kiireks ja tõhusaks rakendamiseks vajalik kord.

III.3.2.   Operatiivtoetus

Korraldav liikmesriik võib kooskõlas siseriiklike õigusaktidega (7) paluda teisest liikmesriigist operatiivtoetusena politsei- või jälitusametnike lähetamist konkreetseks sündmuseks. Operatiivtoetuse saamiseks tuleks võimalikult vara esitada üksikasjalik taotlus, milles on toodud taotluse esitamise põhjused. Selle jaoks on käesoleva dokumendi A lisas esitatud tüüpvorm.

Sõltuvalt taotletava toetuse liigist peaks määratud ametnikul või ametnikel olema neile antud ülesannetega seonduvad vajalikud teadmised ja kogemused.

Kogu välisametnike antav operatiivtoetus peaks sisalduma korraldava riigi pädevate asutuste tegevusplaanides. Seetõttu peaksid välisametnikud:

| — | olema võimalikult suures ulatuses kaasatud operatiivsesse teabestruktuuri; |
| --- | --- |

—

olema võimalikult suures ulatuses kaasatud operatiivsesse teabestruktuuri;

| — | olema ühes oma töökeeles teavitatud tegevusplaanidest ja asjaomastest poliitikatest, sealhulgas juhistest jõu kasutamise jms kohta; |
| --- | --- |

—

olema ühes oma töökeeles teavitatud tegevusplaanidest ja asjaomastest poliitikatest, sealhulgas juhistest jõu kasutamise jms kohta;

| — | saama võimaluse enne sündmust tutvuda sündmuskohaga, sinna paigutatud politseijõududega jms; |
| --- | --- |

—

saama võimaluse enne sündmust tutvuda sündmuskohaga, sinna paigutatud politseijõududega jms;

| — | osalema kõigil asjaomastel teabekoosolekutel (st neil, mis seonduvad nende ülesandega ning kus teave on neile arusaadavas keeles); ning |
| --- | --- |

—

osalema kõigil asjaomastel teabekoosolekutel (st neil, mis seonduvad nende ülesandega ning kus teave on neile arusaadavas keeles); ning

| — | olema vajaduse korral aktiivselt kaasatud politsei kohapealsesse tegevusse. |
| --- | --- |

—

olema vajaduse korral aktiivselt kaasatud politsei kohapealsesse tegevusse.

Korraldav pädev asutus vastutab välisametnike füüsilise julgeoleku eest. Välisametnikud on kohustatud tagama, et nende tegevus ei põhjustaks asjatut konflikti, ohtu või põhjendamatuid riske.

Olles kohapeal tegevusse asunud, peaksid välisametnikud alati järgima vastuvõtva riigi pädeva asutuse nende liikmete korraldusi, kes on tegevusplaanist nõuetekohaselt teavitatud ning võimelised suhtlema välisametnikele arusaadavas keeles, ning olema üldjuhul nende liikmete järelevalve all. Välisametnike, vastuvõtva riigi kontakti(de), lähetatud politseijõudude juhtimise ja muude oluliste osalejate vahelised sideliinid peaksid olema tõhusad ja täielikult toimivad sündmuse ajal ning vajalikus ulatuses ka enne ja pärast sündmust.

III.3.3.   Koostööametnikud (8)

Korraldava liikmesriigi taotlusel võib iga liikmesriik või ELi organ või muu pädev organisatsioon vajaduse korral määrata sündmuse jaoks koostööametnikud. Taotlus koostööametnike saatmiseks tuleks teha võimalikult vara ning hiljemalt kuus nädalat enne sündmuse algust. Selleks on käesoleva dokumendi A lisas esitatud tüüpvorm.

Huvitatud liikmesriigid võivad paluda kutset korraldavasse liikmesriiki koostööametniku saatmiseks.

Koostööametnikke võib vahetada vastavalt korraldava liikmesriigi ja teiste asjaomaste liikmesriikide vahelistele kahepoolsetele kokkulepetele.

Koostööametnik tuleks määrata hiljemalt kaks nädalat enne sündmuse algust, samast hetkest peaks algama ka koostöö. Korraldav riik peaks tihedas koostöös teiste liikmesriikidega tegema otsuse koostööametnike määramise ja ülesannete kohta oma vastavate kontaktpunktide kaudu.

Koostööametniku võib tema oskuste põhjal määrata (mis tahes) vastuvõtva riigi kontaktpunkti(desse) koduriigiga sidepidamise eest vastutavaks; sellisel juhul peaks korraldav liikmesriik võimaldama asjakohaste sidevahendite kasutamise.

Koostööametnikel peaks olema nõuandev ja abistav roll. Välisriigi koostööametnikud peaksid olema relvastamata ning neil ei tohiks vastuvõtvas riigis olla ametlikku politseivõimu (9). Sõltuvalt oma konkreetsest ülesandest peaks koostööametnikel olema asjakohane kogemus avaliku korra tagamisel või terrorismivastase võitluse valdkonnas, eelkõige peaksid neil olema:

| — | põhjalikud teadmised oma siseriikliku organisatsiooni ja ametiasutuste kohta; |
| --- | --- |

—

põhjalikud teadmised oma siseriikliku organisatsiooni ja ametiasutuste kohta;

| — | avaliku korra tagamise kogemus tähtsündmuste ajal; |
| --- | --- |

—

avaliku korra tagamise kogemus tähtsündmuste ajal;

| — | juurdepääs kõigile kasulikele teabeallikatele oma koduriigis, sealhulgas politsei ja teiste asjakohaste allikate teabele ekstremistlike ja teiste oluliste rühmitiste kohta; |
| --- | --- |

—

juurdepääs kõigile kasulikele teabeallikatele oma koduriigis, sealhulgas politsei ja teiste asjakohaste allikate teabele ekstremistlike ja teiste oluliste rühmitiste kohta;

| — | oskus enne sündmust ja sündmuse ajal siseriiklikult teabekogumist korraldada ning asjaomast teavet analüüsida; |
| --- | --- |

—

oskus enne sündmust ja sündmuse ajal siseriiklikult teabekogumist korraldada ning asjaomast teavet analüüsida;

| — | korraldava liikmesriigi poolt valitud töökeel(t)e hea oskus; |
| --- | --- |

—

korraldava liikmesriigi poolt valitud töökeel(t)e hea oskus;

Kohe pärast saabumist peaksid koostööametnikud ilmuma kontaktpunkti, mille juurde nad määrati, et selgitada oma ülesandeid ja volitusi. Korraldav liikmesriik korraldab nimetatud akrediteerimisprotsessi.

III.3.4.   Vaatlejad

Liikmesriigid võivad korraldava liikmesriigi nõusolekul saata vaatlejaid rahvusvaheliste sündmuste ajal julgeoleku ja avaliku korra tagamise alase kogemuse saamiseks tulevaste sündmuste tarbeks oma koduriigis. Kui korraldav liikmesriik seda palub, võib vaatleja anda omapoolse panuse korraldava liikmesriigi poolt läbiviidavasse hindamisse.

Selleks, et vaatlejad saaksid oma visiidist võimalikult suurt kasu, tuleks neil nii palju kui võimalik lubada osaleda planeerimis-, teabe- ja koordineerimiskoosolekutel ning operatiiv- ja muus tegevuses. Viivitamatult pärast saabumist peaksid vaatlejad ilmuma kontaktpunkti, mille juurde nad määrati. Korraldav liikmesriik korraldab akrediteerimisprotsessi.

III.3.5.   Rahastamine ja varustus

Korraldav liikmesriik peaks reeglina katma oma territooriumile kutsutud välisametnike majutus- ja elamiskulud. Sõidukulud katab tavaliselt nende ametnike koduriik.

Kõik korraldavasse liikmesriiki saadetud vaatlejatega seonduvad kulud peaks katma lähetav riik. Korraldav liikmesriik võiks võimaluse korral varustada vaatlejad vajalike side- ja muude vahenditega.

Korraldav liikmesriik võib korraldada teistelt liikmesriikidelt toetuse saamise seoses varustuse või muude vahendite ajutise kasutamisega, võimaluse korral kahe- või mitmepoolsete kokkulepete kaudu.

III.3.6.   Kommunikatsiooniplaan

Politseiasutuste ja muude teenistuste vahel tuleks üksikasjaliku kommunikatsiooniplaani abil tagada piisav teabevool. Kõik korraldava liikmesriigi asjaomased osalised peaksid välja töötama ühise kommunikatsioonistrateegia, et vältida tegevuse kattumist või ebatäieliku teabe levitamist.

Võimalike lünkade vältimiseks teadmistes (nt keeleoskus) tuleks koostööametnikud või muu personal integreerida kommunikatsiooniplaani.

Kommunikatsiooniplaani tuleks integreerida ka teised jõud (nt tuletõrje, päästeteenistused).

III.4.   Meediastrateegia

Selleks et tagada rahvusvaheliste sündmuste täpne ja õigeaegne kajastamine meedias, peaks enne sündmust, selle ajal ja pärast seda olema paigas eelnevalt kindlaks määratud strateegia suhete kohta meediaga.

Meediale tuleks sündmuse kajastamisel anda võimalikult suur vabadus, kaitstes seega Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohast õigust vabalt väljendada oma seisukohti. Meediastrateegia peaks püüdlema avatuse ja läbipaistvuse poole.

Soovitav on määrata meediaga suhtlemiseks ühtne kontaktpunkt, et tagada koordineeritud meediakajastus. Piisavalt varakult enne sündmust peaks korraldav liikmesriik koostama üldise meediastrateegia, mis hõlmab muu hulgas järgmist:

| — | meedia jaoks kontaktpunkti määramine, mis suunab ajakirjanikud vastavate pressiesindajate juurde; |
| --- | --- |

—

meedia jaoks kontaktpunkti määramine, mis suunab ajakirjanikud vastavate pressiesindajate juurde;

| — | iga pressiesindaja pädevusvaldkonna kindlaksmääramine; ning |
| --- | --- |

—

iga pressiesindaja pädevusvaldkonna kindlaksmääramine; ning

| — | avalikkusele antav teave politseimeetmetest ja korrarikkumiste puhul võetavatest meetmetest. |
| --- | --- |

—

avalikkusele antav teave politseimeetmetest ja korrarikkumiste puhul võetavatest meetmetest.

III.5.   Juhendamine, koolitus ja õppused

Juhendamise, koolituse ja õppuste Euroopa programmi (ITE-programm) väljatöötamine põhineb rahvusvahelistel strateegilistel lepingutel ja/või kokkulepetel ning ühiselt väljatöötatud menetlustel ja töömeetoditel. ITE-programmi tegevustes osalemise kaudu saavad ametnikud, rühmad, organisatsioonid ja riigid valmistuda käesolevas käsiraamatus kirjeldatud sündmusteks (10).

Käesolevas käsiraamatus määratletud suursündmusi iseloomustavad rahvusvahelised ja piiriülesed aspektid ning selliste sündmuste puhul on vaja järgmist:

| — | sündmusega seotud teabevahetus liikmesriikide vahel (teabe juhtimine); |
| --- | --- |

—

sündmusega seotud teabevahetus liikmesriikide vahel (teabe juhtimine);

| — | teadmised korraldava liikmesriigi politseitöö korraldusest; |
| --- | --- |

—

teadmised korraldava liikmesriigi politseitöö korraldusest;

| — | suursündmuste alaste kogemuste omandamine ning selliselt saadud teabe vahetamine: seminarid omandatud õppetundide kohta ja juhtumite analüüs. |
| --- | --- |

—

suursündmuste alaste kogemuste omandamine ning selliselt saadud teabe vahetamine: seminarid omandatud õppetundide kohta ja juhtumite analüüs.

Eespool nimetatud elementidest võib seejärel ammutada materjali käesoleva käsiraamatu pidevaks ajakohastamiseks ja parandamiseks.

ITE-programmi väljatöötamisel, kujundamisel ja rakendamisel on oma osa Euroopa Politseikolledžil (CEPOL). Võimaluse korral tuleks ITE-programmi tegevused integreerida olemasolevatesse CEPOLi protsessidesse ja toodetesse.

IV.   HINDAMINE

IV.1.   Sündmusepõhine hindamine

Korraldav liikmesriik peaks algatama sündmuse ajal läbi viidud julgeolekutegevuste ja muude asjakohaste näitajate hindamise. Kõiki olulisi töötajaid tuleks paluda hindamises osalema ning hindamise aluseks peaks olema sündmuse eelnev planeerimine. Hindamisprotsessis võib korraldav liikmesriik kasutada ka teistelt liikmesriikidelt saadud hinnanguid, kuid selles tuleks eelnevalt kokku leppida.

Korraldav liikmesriik peaks koostama hindamisaruande nii kiiresti kui võimalik pärast sündmuse lõppu. Mis tahes intsidentide korral peaks hindamisaruanne sisaldama ka raportit intsidendi kohta.

Pärast sündmust tuleks korraldada aruandekoosolek ning koostada asjakohaste julgeolekuaspektide kohta üldine hindamisaruanne. Aruandes tuleks eelkõige käsitleda avaliku korra rikkumisi (või nende puudumist), terroriohtu ja sellega seotud intsidente, kuritegevust, asjassepuutuvaid rühmitusi ning omandatud õppetunde.

Aruanne ja/või omandatud õppetunnid peaksid olema aluseks ITE-protsessile (vt punkti III.5). CEPOL peaks tagama, et rahvusvaheliselt omandatud õppetunde kasutatakse ära ITE-programmis. Nende siseriiklikul tasandil rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. CEPOL edastab aruande riiklikele politseiakadeemiatele.

Kõnealune aruanne tuleks edastada sündmusega seotud kontaktpunkti(de) kaudu asjaomastele ELi organitele ja teistele kaasatud või muul viisil huvitatud riikidele või organitele tagamaks, et omandatud kogemused või soovitused oleks kättesaadavad tulevastele rahvusvahelise mõõtmega sündmuste korraldajatele.

IV.2.   Strateegiline hindamine

Kogemuste ja parimate tavade jagamiseks peaks nõukogu pädev töörühm vajaduse korral korraldama ekspertkohtumisi.

Osalejateks peaksid olema kõrgemad politseiametnikud, kes evivad kogemusi avaliku korra tagamises rahvusvahelise mõõtmega suursündmustel. Kõnealuse ekspertkohtumise üheks teemaks peaks olema käesoleva käsiraamatu edasiarendamine ja kohandamine, võttes arvesse toimunud sündmuste raames omandatud kogemusi.

A LISA

TAOTLUSE TÜÜPVORM KOOSTÖÖAMETNIKE VÕI MUUD LIIKI OPERATIIVTOETUST OSUTAVATE AMETNIKE SAATMISEKS

| 1. | Taotletava toetuse liik (koostööametnik, jälgija (spotter), vahendaja või muu) |
| --- | --- |

1.

Taotletava toetuse liik (koostööametnik, jälgija (spotter), vahendaja või muu)

| 2. | Sündmus(ed) |
| --- | --- |

2.

Sündmus(ed)

| 3. | Ajavahemik |
| --- | --- |

3.

Ajavahemik

| 4. | Missiooni asukoht |
| --- | --- |

4.

Missiooni asukoht

| 5. | Ülesannete kirjeldus (võimalikult üksikasjalik) |
| --- | --- |

5.

Ülesannete kirjeldus (võimalikult üksikasjalik)

| 6. | Keeleoskus (sündmuse töökeeled) |
| --- | --- |

6.

Keeleoskus (sündmuse töökeeled)

| 7. | Muud erioskused (teatud rühmitiste tundmine, vahendamiskogemus jne) |
| --- | --- |

7.

Muud erioskused (teatud rühmitiste tundmine, vahendamiskogemus jne)

| 8. | Enne saabumist täitmist vajavad ülesanded:






  — | sidepidamine koduriigiga; |
| --- | --- | --- |

8.

Enne saabumist täitmist vajavad ülesanded:

—

sidepidamine koduriigiga;

| — | teatud liiki teabe kogumine; |
| --- | --- |

—

teatud liiki teabe kogumine;

| — | muud ülesanded. |
| --- | --- |

—

muud ülesanded.

| 9. | Sidevahendid (mobiilside, Internet) |
| --- | --- |

9.

Sidevahendid (mobiilside, Internet)

| 10. | Muu nõutav varustus |
| --- | --- |

10.

Muu nõutav varustus

| 11. | Palun vastata järgmiseks kuupäevaks: |
| --- | --- |

11.

Palun vastata järgmiseks kuupäevaks:

B LISA

RISKIANALÜÜS VÕIMALIKE MEELEAVALDAJATE JA MUUDE RÜHMITISTE KOHTA

| 1. | Sündmusel tõenäoliselt meelt avaldava või seda muu viisil mõjutava teadaoleva rühmitise nimi |
| --- | --- |

1.

Sündmusel tõenäoliselt meelt avaldava või seda muu viisil mõjutava teadaoleva rühmitise nimi

| 2. | Rühmitise koosseis, liikmete arv |
| --- | --- |

2.

Rühmitise koosseis, liikmete arv

| 3. | Eristustunnused (riided, logod, lipud, loosungid või muud välised tunnused) |
| --- | --- |

3.

Eristustunnused (riided, logod, lipud, loosungid või muud välised tunnused)

| 4. | Rühmitise olemus (vägivaldne — kas on korrarikkumiste oht?) |
| --- | --- |

4.

Rühmitise olemus (vägivaldne — kas on korrarikkumiste oht?)

| 5. | Meeleavaldamise ja/või sekkumise viisid |
| --- | --- |

5.

Meeleavaldamise ja/või sekkumise viisid

| 6. | Rühmitise sisekorraldus ja toimimine:






  — | juhtimine; |
| --- | --- | --- |

6.

Rühmitise sisekorraldus ja toimimine:

—

juhtimine;

| — | sidevahendid; |
| --- | --- |

—

sidevahendid;

| — | muu teave rühmitise ülesehituse kohta. |
| --- | --- |

—

muu teave rühmitise ülesehituse kohta.

| 7. | Sidemed teiste rühmitistega (siseriiklike või rahvusvaheliste) |
| --- | --- |

7.

Sidemed teiste rühmitistega (siseriiklike või rahvusvaheliste)

| 8. | Asjakohaste intsidentidega varem seotud olnud liikmed:






  — | intsidendi liik; |
| --- | --- | --- |

8.

Asjakohaste intsidentidega varem seotud olnud liikmed:

—

intsidendi liik;

| — | koht (riik); |
| --- | --- |

—

koht (riik);

| — | üksikult või rühmas; |
| --- | --- |

—

üksikult või rühmas;

| — | siseriikliku õiguse kohased süüdimõistmised eelnevaga seoses. |
| --- | --- |

—

siseriikliku õiguse kohased süüdimõistmised eelnevaga seoses.

| 9. | Käitumine:






  — | politseiteenistuste ja politsei tegevuse suhtes; |
| --- | --- | --- |

9.

Käitumine:

—

politseiteenistuste ja politsei tegevuse suhtes;

| — | kohalike elanike suhtes; |
| --- | --- |

—

kohalike elanike suhtes;

| — | relvade kasutamine; |
| --- | --- |

—

relvade kasutamine;

| — | alkoholi või uimastite tarbimine; |
| --- | --- |

—

alkoholi või uimastite tarbimine;

| — | maskide kandmine; |
| --- | --- |

—

maskide kandmine;

| — | käitumismall erinevat liiki sündmustel. |
| --- | --- |

—

käitumismall erinevat liiki sündmustel.

| 10. | Suhted meediaga ja hoiak meedia suhtes (meediastrateegia, eestkõneleja jne) |
| --- | --- |

10.

Suhted meediaga ja hoiak meedia suhtes (meediastrateegia, eestkõneleja jne)

| 11. | Interneti veebisaidid ja kuulutustahvlid jne |
| --- | --- |

11.

Interneti veebisaidid ja kuulutustahvlid jne

| 12. | Marsruudi valik |
| --- | --- |

12.

Marsruudi valik

| 13. | Transpordivahendid |
| --- | --- |

13.

Transpordivahendid

| 14. | Majutuse valik |
| --- | --- |

14.

Majutuse valik

| 15. | Viibimise kestus |
| --- | --- |

15.

Viibimise kestus

| 16. | Kolmandate riikide koostööametnike esitatud teave nendest riikidest pärinevate võimalike meeleavaldajate või aktivistide kohta |
| --- | --- |

16.

Kolmandate riikide koostööametnike esitatud teave nendest riikidest pärinevate võimalike meeleavaldajate või aktivistide kohta

| 17. | Muu asjakohane teave |
| --- | --- |

17.

Muu asjakohane teave

| 18. | Teabeallikad ja esitatud teabe täpsuse ja usaldusväärsuse analüüs |
| --- | --- |

18.

Teabeallikad ja esitatud teabe täpsuse ja usaldusväärsuse analüüs

C LISA

Image

D LISA

Image

E LISA

VIITED

| — | Konventsioon Euroopa Politseiameti loomise kohta (Europoli konventsioon) (EÜT L 316, 27.11.1995, lk 2); |
| --- | --- |

—

Konventsioon Euroopa Politseiameti loomise kohta (Europoli konventsioon) (EÜT L 316, 27.11.1995, lk 2);

| — | nõukogu 26. mai 1997. aasta ühismeede 97/339/JSK, mis käsitleb avaliku korra ja turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. mai 1997. aasta ühismeede 97/339/JSK, mis käsitleb avaliku korra ja turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1);

| — | protokoll Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimise kohta (EÜT C 340, 10.11.1997, lk 93); |
| --- | --- |

—

protokoll Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimise kohta (EÜT C 340, 10.11.1997, lk 93);

| — | Nice'i leping, deklaratsioon Euroopa Ülemkogu istungipaiga kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 85); |
| --- | --- |

—

Nice'i leping, deklaratsioon Euroopa Ülemkogu istungipaiga kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 85);

| — | nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1);

| — | nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsioon ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik (ELT C 322, 29.12.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsioon ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik (ELT C 322, 29.12.2006, lk 1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006 millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006 millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1);

| — | Belgia Kuningriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel 8. juunil 2004. aastal sõlmitud leping piiriülese politseisekkumise kohta; |
| --- | --- |

—

Belgia Kuningriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel 8. juunil 2004. aastal sõlmitud leping piiriülese politseisekkumise kohta;

| — | konventsiooni Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahel piiriülese koostöö tõhustamiseks eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (Prümi leping) (nõukogu dokument 16382/06); |
| --- | --- |

—

konventsiooni Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahel piiriülese koostöö tõhustamiseks eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (Prümi leping) (nõukogu dokument 16382/06);

| — | konfliktide ohjamise käsiraamat (nõukogu dokument 7047/01); |
| --- | --- |

—

konfliktide ohjamise käsiraamat (nõukogu dokument 7047/01);

| — | nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate13. juuli 2001. aasta järeldused julgeoleku kohta Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja sarnastel sündmustel (nõukogu dokument 10916/01); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate13. juuli 2001. aasta järeldused julgeoleku kohta Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja sarnastel sündmustel (nõukogu dokument 10916/01);

| — | kontrollnimekiri võimalike meetmete kohta Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste ajal (nõukogu dokument 11572/01); |
| --- | --- |

—

kontrollnimekiri võimalike meetmete kohta Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste ajal (nõukogu dokument 11572/01);

| — | strateegiline teave Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste kohta — riskianalüüs (nõukogu dokument 11694/01); |
| --- | --- |

—

strateegiline teave Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste kohta — riskianalüüs (nõukogu dokument 11694/01);

| — | EUCPN JAI 82 alatöörühma 27. novembri 2001. aasta järeldused (nõukogu dokument 14917/01); |
| --- | --- |

—

EUCPN JAI 82 alatöörühma 27. novembri 2001. aasta järeldused (nõukogu dokument 14917/01);

| — | Politseiasutustele ja -teenistustele rahvusvaheliste sündmuste, näiteks Euroopa Ülemkogu kohtumiste puhul kasutamiseks mõeldud julgeolekukäsiraamat (nõukogu dokument 12637/3/02); |
| --- | --- |

—

Politseiasutustele ja -teenistustele rahvusvaheliste sündmuste, näiteks Euroopa Ülemkogu kohtumiste puhul kasutamiseks mõeldud julgeolekukäsiraamat (nõukogu dokument 12637/3/02);

| — | julgeolek Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja teistel sarnastel sündmustel — rahvusvaheline koostöö Laekeni Euroopa Ülemkogul (nõukogu dokument 9029/02); |
| --- | --- |

—

julgeolek Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja teistel sarnastel sündmustel — rahvusvaheline koostöö Laekeni Euroopa Ülemkogul (nõukogu dokument 9029/02);

| — | julgeolekukäsiraamat Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste jaoks (nõukogu dokument 9069/02); |
| --- | --- |

—

julgeolekukäsiraamat Euroopa Ülemkogu kohtumiste ja teiste sarnaste sündmuste jaoks (nõukogu dokument 9069/02);

| — | julgeolek Euroopa Ülemkogu kohtumistel (nõukogu dokument 11836/02); |
| --- | --- |

—

julgeolek Euroopa Ülemkogu kohtumistel (nõukogu dokument 11836/02);

| — | käsiraamatut liikmesriikide vahelise koostöö kohta terroriaktide vältimiseks olümpiamängudel ja teistel samalaadsetel spordiüritustel (nõukogu dokument 5744/04); |
| --- | --- |

—

käsiraamatut liikmesriikide vahelise koostöö kohta terroriaktide vältimiseks olümpiamängudel ja teistel samalaadsetel spordiüritustel (nõukogu dokument 5744/04);

| — | Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia (nõukogu dokument 14469/05); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia (nõukogu dokument 14469/05);

| — | Europoli toetus liikmesriikidele — suured rahvusvahelised spordiüritused (Europoli toimik nr 2570-50r1). |
| --- | --- |

—

Europoli toetus liikmesriikidele — suured rahvusvahelised spordiüritused (Europoli toimik nr 2570-50r1).

F LISA

AVALIKU KORRA TAGAMISEGA SEOTUD ALALISED KONTAKTPUNKTID

(ühismeetme 97/339/JSK artikli 3 punkt b)

Ajakohastused tuleks saata aadressil pcwp@consilium.europa.eu

| LR | Teenistus | Aadress | Telefon | Faks | E-post |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Federal Police PCN/DAO | Fritz Toussaint 47 |
| B-1050 Brussels |

LR

Teenistus

Aadress

Telefon

Faks

E-post

BE

Federal Police PCN/DAO

Fritz Toussaint 47

B-1050 Brussels

(32-2) 642 63 80

(32-2) 646 49 40

dga-dao@skynet.be

Ministry of the Interior, Crisis Centre

| Hertogstraat 53 |
| --- |
| B-1000 Brussels |

Hertogstraat 53

B-1000 Brussels

(32-2) 506 47 11

(32-2) 506 47 09

BG

Directorate for International Operational Police Cooperation

Ministry of the Interior

(359) 22 82 28 34

(359) 29 80 40 47

NCB@mvr.bg

CZ

Police Presidium of the Czech Republic

International Police Co-operation Division

| Strojnická 27 |
| --- |
| PO Box 62/MPS |
| CZ-Praha 7 |

Strojnická 27

PO Box 62/MPS

CZ-Praha 7

(420) 974 83 42 10

(420) 974 83 47 16

sirene@mvcr.cz

DK

Danish National Police

| Polititorvet 14 |
| --- |
| DK-1780 København V |

Polititorvet 14

DK-1780 København V

(45) 33 14 88 88

(45) 33 32 27 71

NEC@politi.dk

DE

Bundeskriminalamt

| Thaerstr. 11 |
| --- |
| D-65193 Wiesbaden |

Thaerstr. 11

D-65193 Wiesbaden

(49) 61 15 51 31 01

(49) 61 15 51 2141

@bka.bund.de

Bundesministerium des Innern

| Lagezentrum |
| --- |
| Alt-Moabit 101 |
| D-10559 Berlin |

Lagezentrum

Alt-Moabit 101

D-10559 Berlin

(49) 301 86 81 10 77

(49) 301 86 81 2926

poststelle@bmi.bund.de

EE

Central Law Enforcement Police

| Ädala 4E |
| --- |
| EE-10614 Tallinn |

Ädala 4E

EE-10614 Tallinn

(372) 612 39 00

(372) 612 39 90

julgestuspolitsei@jp.pol.ee

EL

Ministry of Public Order

International Police Cooperation Division

| Kanellopoulou 4 |
| --- |
| GR-10177 Athens |

Kanellopoulou 4

GR-10177 Athens

(30) 210 69 77 56 23

(30) 21 06 92 40 06

registry@ipcd.gr

ES

Dirección general de la policía, Comisaría general de seguridad ciudadana, Centro nacional de coordinación

| C/Francos Rodríguez 104 |
| --- |
| E-28039 Madrid |

C/Francos Rodríguez 104

E-28039 Madrid

(34) 913 22 71 90

(34) 913 22 71 88

cgsc.cgeneral@policia.es

FR

Ministère de l'intérieur

Direction Générale de la Police Nationale

Cabinet «Ordre Public»

| 11 rue des Saussaies |
| --- |
| F-75008 Paris |

11 rue des Saussaies

F-75008 Paris

(33) 140 07 22 84

(33) 140 07 64 99

IE

Office of Liaison and Protection Section,

An Garda Siochána

| Dublin 8 |
| --- |
| Ireland |

Dublin 8

Ireland

(353) 16 66 28 42

(353) 16 66 17 33

gdalp@iol.ie

IT

Ministero dell'interno

Dipartimento della Pubblica Sicurezza

Ufficio Ordine Publico

| Piazza del Viminale 1 |
| --- |
| I-00184 Roma |

Piazza del Viminale 1

I-00184 Roma

(39) 06 46 52 13 09

(39) 06 46 52 13 15

(39) 06 46 53 61 17

cnims@interno.it

CY

Ministry of Justice and Public Order

Police Headquarters

| — | European Union and International Police Cooperation Directorate |
| --- | --- |

—

European Union and International Police Cooperation Directorate

CY-Nicosia, 1478

(357) 22 80 89 98 (24h)

357) 22 80 80 80 (24h)

(357) 22 30 51 15

(357) 22 80 86 05 (24h)

euipcd@police.gov.cy

| — | Operations Office of the Cyprus Police Headquarters |
| --- | --- |

—

Operations Office of the Cyprus Police Headquarters

(357) 22 80 80 78

(357) 99 21 94 55

(357) 22 80 85 94

operations.office@police.gov.cy

LV

Operative Control Bureau of Public Security Department

Central Public Order Police Department

State Police

| Brīvības iela 61 |
| --- |
| LV-1010 Riga |

Brīvības iela 61

LV-1010 Riga

(371) 707 54 30

(371) 707 53 10

(371) 727 63 80

armands.virsis@vp.gov.lv

vpdd@vp.gov.lv

LT

Lithuanian Criminal Police Bureau

International Liaison Office

| Liepyno 7 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Liepyno 7

LT-08105 Vilnius

(370-5) 271 99 00

(370-5) 271 99 24

office@ilnb.lt

LU

Direction Générale de la Police Grand-Ducale

Direction des Opérations

Centre d'Intervention National

L-2957 Luxembourg

(352) 49 97 23 46

(352) 49 97 23 98

cin@police.etat.lu

HU

International Law Enforcement Cooperation Centre

National Police

| Teve utca 4-6 |
| --- |
| H-1139 Budapest |

Teve utca 4-6

H-1139 Budapest

(36-1) 443 55 57

(36-1) 443 58 15

intercom@orfk.police.hu

MT

Malta Police Force

Police General Headquarters

M-Floriana

(356) 21 22 40 01

(356) 21 25 21 11

(356) 21 23 54 67

(356) 21 24 77 94

cmru.police@gov.mt

NL

Ministry of the Interior and Kingdom Relations, National Crisis Centre

| PO Box 20011 |
| --- |
| 2500 EA The Hague |
| The Netherlands |

PO Box 20011

2500 EA The Hague

The Netherlands

(31) 704 26 50 00

(31) 704 26 51 51

(31) 703 61 44 64

ncc@crisis.minbzk.nl (24h) (NL/EN)

AT

Federal Ministry of the Interior

Directorate General for Public Safety

Operations and Crisis Coordination Centre

| Minoritenplatz 9 |
| --- |
| A-1014 Wien |

Minoritenplatz 9

A-1014 Wien

(43) 15 31 2 6 32 00

(43) 15 31 2 6 37 70 (24h)

(43) 15 31 2 6 31 20 (24h)

(43) 15 31 26 10 86 12 (e-fax, 24h)

ekc@bmi.gv.at (24h)

PL

General Headquarters of Police

Crises Management and Anti Terrorism Bureau

| ul. Puławska 148/150 |
| --- |
| PL-02-624 Warszawa |

ul. Puławska 148/150

PL-02-624 Warszawa

(48-22) 601 36 40

(48-66) 763 13 25

(48-22) 601 32 37

ncbwarsaw@policja.gov.pl

contact point concerning counter-terrorism

Division on Combating Terrorist Acts

Central Bureau of Investigation

National Police Headquarters

(48-22) 601 32 75

(48-22) 601 42 93

counterterror@policja.gov.pl

PT

Ministério da Administração Interna

Gabinete Coordenador de Segurança

| Av. D. Carlos I- 7o |
| --- |
| P-1249-104 Lisboa |

Av. D. Carlos I- 7o

P-1249-104 Lisboa

(351) 213 23 64 09

(351) 213 23 64 25

gsc@sg.mai.gov.pt

RO

International Police Cooperation Centre (IPCC)

| Calea 13 Septembrie 1-5 |
| --- |
| RO-Bucharest |

Calea 13 Septembrie 1-5

RO-Bucharest

(40) 213 16 07 32

(40) 213 12 36 00

ccpi@mai.gov.ro

Operational Anti-Terrorist

Coordination Centre (Romanian Information Service)

| Bulevardul Libertatii 14-16 |
| --- |
| RO-Bucharest |

Bulevardul Libertatii 14-16

RO-Bucharest

(40) 214 02 35 98

(40) 213 45 10 66

ipct@dcti.ro

SI

International Police Cooperation Sector in Criminal Police Directorate

| Štefanova 2 |
| --- |
| SLO-1000 Ljubljana |

Štefanova 2

SLO-1000 Ljubljana

(386) 14 72 47 80

(386) 12 51 75 16

interpol.ljubljana@policija.si

SK

Prezídium Policajného zboru

Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce

| Pribinova 2 |
| --- |
| SK-812 72 Bratislava |

Pribinova 2

SK-812 72 Bratislava

(421) 961 05 64 50

(421) 961 05 64 59

spocumps@minv.sk

FI

Helsinki Police Department

Operational Command Centre

| Pasilanraitio 13 |
| --- |
| FI-00240 Helsinki |

Pasilanraitio 13

FI-00240 Helsinki

(358-9) 189 40 02

(358-9) 189 28 21

johtokeskus@helsinki.poliisi.fi

SE

National Criminal Police, International Police Cooperation Division (IPO)

| POB 12256 |
| --- |
| S-10226 Stockholm |

POB 12256

S-10226 Stockholm

(46) 84 01 37 00

(46) 86 51 42 03

ipo.rkp@polisen.se

UK

Home Office

Public Order Unit

| 2 Marsham Street |
| --- |
| London SW1P 4DF |
| POB 8000 |
| London SE 11 5EN |
| United Kingdom |

2 Marsham Street

London SW1P 4DF

POB 8000

London SE 11 5EN

United Kingdom

(44) 20 70 35 35 09

(44) 20 70 35 18 10

Christian.Papaleontiou@homeoffice.gsi.gov.uk

David.Bohannan@homeoffice.gsi.gov.uk

Serious Organised Crime Agency International Crime

(44) 20 73 28 81 15

(44) 20 73 28 81 12

london@soca.x.gsi.gov.uk

---

(1)  Soovitused rahvusvahelise politseikoostöö kohta seoses rahvusvaheliste jalgpallivõistlustega on toodud eraldi käsiraamatus: vt nõukogu resolutsioon ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik (ELT C 322, 29.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1.

2

(3)  Konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. asta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel artikkel 46 (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19) ja konventsiooni Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahel piiriülese koostöö tõhustamiseks eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (Prümi leping) artikkel 26.

3

(4)  ELT C 316, 27.11.1995, lk 2.

4

(5)  EUCPN JAI 82 alatöörühma 27. novembri 2001. aasta järelduste leheküljel 3 loetletud elemendid.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006 millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).

6

(7)  Hõlmab Prümi lepingu artiklit 26.

7

(8)  Vt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 13. juuli 2001. aasta järelduste (julgeoleku kohta Euroopa Ülemkogu kohtumistel ja sarnastel sündmustel) II osa punkti 1 alapunkti c.

8

(9)  Ühismeetme 97/339/JSK artikkel 2.

9

(10)  ITE-programmi tegevuste eest suursündmuste puhul vastutab liikmesriik, kus sündmus toimub. See tähendab, et liikmesriigid ise peavad tagama ITE-programmi tegevuste tõhusa läbiviimise ning käesolev käsiraamat ei sisalda seega sellekohaseid täiendavaid nõuandeid või juhiseid.

10

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/22

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4848 — Basell/Lyondell)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/03)

26. oktoobril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4848 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4848 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/22

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4860 — HRE/DEPFA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/04)

28. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4860 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4860 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4969 — DZ Equity Partner/Welle Holding/PAIDI Möbel)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/05)

12. detsembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4969 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4969 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4806 — DSB/First/Öresundståg)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/06)

24. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4806 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4806 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/24

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 25. mai 2007, Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö tulevikuväljavaadete kohta

(2007/C 314/07)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE:

| (1) | nõukogu taotlust (1) anda 2009. aastal hinnang Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö üldraamistikule, milles lepiti kokku 2002. aastal; |
| --- | --- |

(1)

nõukogu taotlust (1) anda 2009. aastal hinnang Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö üldraamistikule, milles lepiti kokku 2002. aastal;

| (2) | esimest arvamustevahetust Euroopa noortepoliitika tulevikuväljavaadete üle, mis toimus nõukogu (haridus, noored ja kultuur) 16. veebruari 2007. aasta istungil eesistujariikide Saksamaa, Portugali ja Sloveenia esitatud ühise aruteludokumendi põhjal ning mille eesmärk oli anda hinnang koostööraamistikule; |
| --- | --- |

(2)

esimest arvamustevahetust Euroopa noortepoliitika tulevikuväljavaadete üle, mis toimus nõukogu (haridus, noored ja kultuur) 16. veebruari 2007. aasta istungil eesistujariikide Saksamaa, Portugali ja Sloveenia esitatud ühise aruteludokumendi põhjal ning mille eesmärk oli anda hinnang koostööraamistikule;

| (3) | Euroopa Komisjoni Euroopa poliitika nõustajate büroo tööd (2), millega rõhutatakse noorte inimeste heaolusse, tervisesse, haridusse, tööturule integreerimisse ja kodanikuaktiivsusesse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjoni Euroopa poliitika nõustajate büroo tööd (2), millega rõhutatakse noorte inimeste heaolusse, tervisesse, haridusse, tööturule integreerimisse ja kodanikuaktiivsusesse investeerimise tähtsust;

| (4) | Euroopa Komisjoni poolt 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud vahearuannet „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine” (3), milles tõstetakse esile põlvkondadevahelise võrdsuse küsimus seoses üleilmastumise ja demograafiliste muutustega ning rajatakse teed neid sotsiaalseid küsimusi ja väljakutseid käsitleva avatud mõttevahetuse läbiviimisele, mis samuti mõjutavad põhjalikult noorte sotsiaalset olukorda Euroopas; |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Komisjoni poolt 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud vahearuannet „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine” (3), milles tõstetakse esile põlvkondadevahelise võrdsuse küsimus seoses üleilmastumise ja demograafiliste muutustega ning rajatakse teed neid sotsiaalseid küsimusi ja väljakutseid käsitleva avatud mõttevahetuse läbiviimisele, mis samuti mõjutavad põhjalikult noorte sotsiaalset olukorda Euroopas;

| (5) | nõukogu taotlust (4) edendada struktureeritud dialoogi noortega, et suurendada noorte ja nende organisatsioonide kaasamist kõigil tasanditel neid mõjutava poliitika kujundamisel ja rakendamisel ning edendada seeläbi nende kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

(5)

nõukogu taotlust (4) edendada struktureeritud dialoogi noortega, et suurendada noorte ja nende organisatsioonide kaasamist kõigil tasanditel neid mõjutava poliitika kujundamisel ja rakendamisel ning edendada seeläbi nende kodanikuaktiivsust;

| (6) | 2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa noortepakti, milles määrati kindlaks need prioriteetsed tegevusvaldkonnad, kus on tarvis noorte ja kõigi asjaomaste noortepoliitikas osalejate suuremat kaasamist, |
| --- | --- |

(6)

2005. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa noortepakti, milles määrati kindlaks need prioriteetsed tegevusvaldkonnad, kus on tarvis noorte ja kõigi asjaomaste noortepoliitikas osalejate suuremat kaasamist,

| 1. | JUHIVAD TÄHELEPANU sellele, et vastavalt Euroopa noortepaktile nõuab tõhusa ja jätkusuutliku noortega seotud poliitika kujundamine asjaomastes poliitikavaldkondades tõeliselt sektoritevahelist lähenemisviisi, mille kujundamisse ja rakendamisse kavatseb nõukogu anda olulise panuse; |
| --- | --- |

1.

JUHIVAD TÄHELEPANU sellele, et vastavalt Euroopa noortepaktile nõuab tõhusa ja jätkusuutliku noortega seotud poliitika kujundamine asjaomastes poliitikavaldkondades tõeliselt sektoritevahelist lähenemisviisi, mille kujundamisse ja rakendamisse kavatseb nõukogu anda olulise panuse;

| 2. | JUHIVAD TÄHELEPANU KA sellele, et võttes arvesse kõikides liikmesriikides toimuvaid märkimisväärseid demograafilisi muutusi, millega seoses noorte osakaal kogu elanikkonna hulgas eelseisvatel aastakümnetel pidevalt väheneb, on üha enam tarvis sektoritevahelist strateegiat, et arendada välja põlvkondadevaheliselt võrdne ning jätkusuutlik poliitika, kus võimalused ja vajalikud kohustused oleksid võrdselt kõigi vanuserühmade vahel ära jagatud ning mis võimaldaks noortel saavutada iseseisvust sellisel määral, mis sobiks nende vanuse ja vajadustega; |
| --- | --- |

2.

JUHIVAD TÄHELEPANU KA sellele, et võttes arvesse kõikides liikmesriikides toimuvaid märkimisväärseid demograafilisi muutusi, millega seoses noorte osakaal kogu elanikkonna hulgas eelseisvatel aastakümnetel pidevalt väheneb, on üha enam tarvis sektoritevahelist strateegiat, et arendada välja põlvkondadevaheliselt võrdne ning jätkusuutlik poliitika, kus võimalused ja vajalikud kohustused oleksid võrdselt kõigi vanuserühmade vahel ära jagatud ning mis võimaldaks noortel saavutada iseseisvust sellisel määral, mis sobiks nende vanuse ja vajadustega;

| 3. | MÄRGIVAD, et avatud koordinatsioonimeetod ja Euroopa noortepakt on Euroopa noortepoliitika väljaarendamise peamised vahendid. Tõhususe, sidususe ja nähtavuse huvides tuleks välja töötada algatusi, mille eesmärk on tagada, et need vahendid saaksid tulevikus üksteist paremini mõjutada ning seega ka üksteist vastastikku toetada. Vältida tuleks liikmesriikidelt praegu nõutava aruandluse mahu suurenemist; |
| --- | --- |

3.

MÄRGIVAD, et avatud koordinatsioonimeetod ja Euroopa noortepakt on Euroopa noortepoliitika väljaarendamise peamised vahendid. Tõhususe, sidususe ja nähtavuse huvides tuleks välja töötada algatusi, mille eesmärk on tagada, et need vahendid saaksid tulevikus üksteist paremini mõjutada ning seega ka üksteist vastastikku toetada. Vältida tuleks liikmesriikidelt praegu nõutava aruandluse mahu suurenemist;

| 4. | RÕHUTAVAD programmi „Aktiivsed noored” (5) tähtsust Euroopa koostöö laiendamisel noortevaldkonnas, Euroopa struktuurifondide tähtsust Euroopa noortepakti rakendamise toetamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning avatud koordinatsioonimeetodi tähtsust; |
| --- | --- |

4.

RÕHUTAVAD programmi „Aktiivsed noored” (5) tähtsust Euroopa koostöö laiendamisel noortevaldkonnas, Euroopa struktuurifondide tähtsust Euroopa noortepakti rakendamise toetamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning avatud koordinatsioonimeetodi tähtsust;

| 5. | TERVITAVAD komisjoni algatusi, milles tõstetakse esile noorte naiste ja meeste juhtivat rolli ühiskonna kujundamisel tulevikus Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, toetades tõeliselt sektoritevahelist lähenemisviisi noortepoliitika kujundamisel, tugevdades struktureeritud dialoogi noortega ning edendades noorte iseseisvust ja kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

5.

TERVITAVAD komisjoni algatusi, milles tõstetakse esile noorte naiste ja meeste juhtivat rolli ühiskonna kujundamisel tulevikus Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, toetades tõeliselt sektoritevahelist lähenemisviisi noortepoliitika kujundamisel, tugevdades struktureeritud dialoogi noortega ning edendades noorte iseseisvust ja kodanikuaktiivsust;

| 6. | VÄLJENDAVAD oma valmisolekut aidata töötada välja selliseid algatusi, neid edasi arendada ning võtta järelmeetmeid, eeldades toetust Euroopa Parlamendilt, Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt ning Regioonide Komiteelt ning võttes arvesse asjaomaste piirkondlike ja kohalike osalejate rolli; |
| --- | --- |

6.

VÄLJENDAVAD oma valmisolekut aidata töötada välja selliseid algatusi, neid edasi arendada ning võtta järelmeetmeid, eeldades toetust Euroopa Parlamendilt, Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt ning Regioonide Komiteelt ning võttes arvesse asjaomaste piirkondlike ja kohalike osalejate rolli;

| 6a) | KAVATSEVAD käesolevate järelduste vastuvõtmisega anda asjakohaste temaatilisi ja struktuurilisi tulevikuväljavaateid käsitlevate ettepanekute näol oma panuse põhjalikku arutellu Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö tulevikuväljavaadete üle ning koostööraamistiku hindamisse 2009. aastal; |
| --- | --- |

6a)

KAVATSEVAD käesolevate järelduste vastuvõtmisega anda asjakohaste temaatilisi ja struktuurilisi tulevikuväljavaateid käsitlevate ettepanekute näol oma panuse põhjalikku arutellu Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö tulevikuväljavaadete üle ning koostööraamistiku hindamisse 2009. aastal;

| 7. | ON SEISUKOHAL, et sellest tulenevalt on järgmised küsimused eriti olulised:






  a) | Euroopa noortevaldkonnas tehtav koostöö jagab ühist vastutust noorte elukvaliteediga seotud probleemi lahendamise eest Euroopas konkreetsete noortepoliitika vahendite kaudu ning samuti noortemõõtme süvalaiendamise parandamise kaudu sellega seotud poliitikavaldkondadesse ning noortepoliitikaga seotud valdkondade vahelise koostöö parandamise kaudu. Sellist koostööd saaks tugevdada eesmärgiga:






  — | parandada noorte sotsiaalset kaasatust ning hõlbustada nende liikumist iseseisvuse suunas ja niiviisi lahendada demograafilisi probleeme, eelkõige:






  — | kindlustades kõigile noortele võimaluse omandada vajalikud põhioskused ja pädevused; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

ON SEISUKOHAL, et sellest tulenevalt on järgmised küsimused eriti olulised:

a)

Euroopa noortevaldkonnas tehtav koostöö jagab ühist vastutust noorte elukvaliteediga seotud probleemi lahendamise eest Euroopas konkreetsete noortepoliitika vahendite kaudu ning samuti noortemõõtme süvalaiendamise parandamise kaudu sellega seotud poliitikavaldkondadesse ning noortepoliitikaga seotud valdkondade vahelise koostöö parandamise kaudu. Sellist koostööd saaks tugevdada eesmärgiga:

—

parandada noorte sotsiaalset kaasatust ning hõlbustada nende liikumist iseseisvuse suunas ja niiviisi lahendada demograafilisi probleeme, eelkõige:

—

kindlustades kõigile noortele võimaluse omandada vajalikud põhioskused ja pädevused;

| — | hõlbustades hariduse, koolituse ja tööturu vahelist üleminekut; |
| --- | --- |

—

hõlbustades hariduse, koolituse ja tööturu vahelist üleminekut;

| — | kombineerides paindlikkuse, sealhulgas noortele vajaliku suurema liikuvuse, ja kaitstuse („kaitstud paindlikkus”); |
| --- | --- |

—

kombineerides paindlikkuse, sealhulgas noortele vajaliku suurema liikuvuse, ja kaitstuse („kaitstud paindlikkus”);

| — | edendades noorte ettevõtluspotentsiaali ning |
| --- | --- |

—

edendades noorte ettevõtluspotentsiaali ning

| — | vajadusel edendades poliitikat, mis annab noortele teise võimaluse pöörduda tagasi teele, kus neil on võimalik arendada oma inimkapitali tuleviku jaoks; |
| --- | --- |

—

vajadusel edendades poliitikat, mis annab noortele teise võimaluse pöörduda tagasi teele, kus neil on võimalik arendada oma inimkapitali tuleviku jaoks;

| — | parandades multikultuurilises ühiskonnas elamise tingimusi noorte kultuuridevaheliste oskuste edendamise kaudu; |
| --- | --- |

—

parandades multikultuurilises ühiskonnas elamise tingimusi noorte kultuuridevaheliste oskuste edendamise kaudu;

| — | edendades inimõiguste ning selliste väärtuste nagu sallivus, vastastikune austus, mitmekesisus, võrdõiguslikkus ja solidaarsus austamist ning võideldes igasuguse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

—

edendades inimõiguste ning selliste väärtuste nagu sallivus, vastastikune austus, mitmekesisus, võrdõiguslikkus ja solidaarsus austamist ning võideldes igasuguse diskrimineerimise vastu;

| — | parandades noorte heaolu, võimaldades neil sealhulgas järgida tervislikke eluviise; |
| --- | --- |

—

parandades noorte heaolu, võimaldades neil sealhulgas järgida tervislikke eluviise;

| — | soodustades noorte kaasamist kultuuri- ja loometegevustesse; |
| --- | --- |

—

soodustades noorte kaasamist kultuuri- ja loometegevustesse;

| — | toetades noori töö-, pere- ja eraelu parema ühitamise kaudu, võimaldades neil, kui nad seda soovivad, alustada pereelu ning täielikult osaleda koolitus- ja haridustegevuses või alustada samaaegselt tööelu; |
| --- | --- |

—

toetades noori töö-, pere- ja eraelu parema ühitamise kaudu, võimaldades neil, kui nad seda soovivad, alustada pereelu ning täielikult osaleda koolitus- ja haridustegevuses või alustada samaaegselt tööelu;

| — | parandades neid sotsiaal-majanduslikke tingimusi, kus ebasoodsas olukorras olevate linna- ja maapiirkondade noored elavad. |
| --- | --- |

—

parandades neid sotsiaal-majanduslikke tingimusi, kus ebasoodsas olukorras olevate linna- ja maapiirkondade noored elavad.

| b) | Ülimalt oluline on arendada noortepoliitikat sektorite vahel ning tihedas koostöös noorte, noorsootöös osalejate ja noorteorganisatsioonidega. Muude kavandatavate ettepanekute hulgas tuleks kasutada selliseid olemasolevaid struktureeritud dialoogi vahendeid nagu eesistujariigi korraldatavad noorteüritused ja Euroopa noortenädal, et võõrustada rahvusvahelisi foorumeid, kuhu on kaasatud osalejad nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi noorteteemaga seotud poliitikavaldkondadest. Hoolt tuleks kanda selle eest, et selliste foorumite väljatöötamisse ja elluviimisesse oleksid juba alguses kaasatud noorte esindajad ning eelkõige noored, kes on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult ebasoodsas olukorras.
  Arendada tuleks ettepanekuid, mis käsitlevad tugevdatud sektoritevahelist koostööd nõukogus ja selle noorsoovaldkonnaga tegelevates organites. |
| --- | --- |

b)

Ülimalt oluline on arendada noortepoliitikat sektorite vahel ning tihedas koostöös noorte, noorsootöös osalejate ja noorteorganisatsioonidega. Muude kavandatavate ettepanekute hulgas tuleks kasutada selliseid olemasolevaid struktureeritud dialoogi vahendeid nagu eesistujariigi korraldatavad noorteüritused ja Euroopa noortenädal, et võõrustada rahvusvahelisi foorumeid, kuhu on kaasatud osalejad nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi noorteteemaga seotud poliitikavaldkondadest. Hoolt tuleks kanda selle eest, et selliste foorumite väljatöötamisse ja elluviimisesse oleksid juba alguses kaasatud noorte esindajad ning eelkõige noored, kes on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult ebasoodsas olukorras.

Arendada tuleks ettepanekuid, mis käsitlevad tugevdatud sektoritevahelist koostööd nõukogus ja selle noorsoovaldkonnaga tegelevates organites.

| c) | Korrapärased Euroopa noorte olukorda käsitlevad Euroopa noortearuanded võiksid aidata analüüsida noorte muresid ja nende elukvaliteeti ning neile tähelepanu juhtida, samuti võiksid need aidata arendada noortepoliitikat Euroopas. Struktureeritud dialoogi ühe osana peaksid noored andma nimetatud aruandlusesse oma aktiivse panuse. Kõnealuseid aruandeid tuleks käsitada kui nähtavaid stiimuleid arutelude algatamiseks vastavalt nende temaatilistele prioriteetidele.
  Vältimaks täiendavaid aruandlusega seotud kohustusi, tuleks aruannetes kasutada teavet, mis kogutakse avatud koordinatsioonimeetodi kohasele aruandlusele tuginedes, lisades võimaluse korral asjakohased andmed ning liikmesriikide, noorteorganisatsioonide ja uurimisvaldkonna heade tavade struktuursed näited. |
| --- | --- |

c)

Korrapärased Euroopa noorte olukorda käsitlevad Euroopa noortearuanded võiksid aidata analüüsida noorte muresid ja nende elukvaliteeti ning neile tähelepanu juhtida, samuti võiksid need aidata arendada noortepoliitikat Euroopas. Struktureeritud dialoogi ühe osana peaksid noored andma nimetatud aruandlusesse oma aktiivse panuse. Kõnealuseid aruandeid tuleks käsitada kui nähtavaid stiimuleid arutelude algatamiseks vastavalt nende temaatilistele prioriteetidele.

Vältimaks täiendavaid aruandlusega seotud kohustusi, tuleks aruannetes kasutada teavet, mis kogutakse avatud koordinatsioonimeetodi kohasele aruandlusele tuginedes, lisades võimaluse korral asjakohased andmed ning liikmesriikide, noorteorganisatsioonide ja uurimisvaldkonna heade tavade struktuursed näited.

| d) | Järjepidevuse, sidususe ja nähtavuse parandamiseks noortevaldkonnas tuleks optimaalselt ära kasutada 18 kuud kestvate programmide alusel tehtavat kolme eesistujariigi koostööd. Vastavalt nõukogu kodukorrale (6) hõlmaks see järgmise kolme eesistujariigi ja komisjoni õigeaegset koostööd, et nõukogus kinnitatud tegevuskorra alusel oleksid temaatilised prioriteedid järgmiseks kolmeks aastaks täpselt kindlaks määratud.
  Eesistujariigid peaksid pöörama erilist tähelepanu noortega läbi viidava struktureeritud dialoogi üksikute etappide omavahelisele ühendamisele ning selle tagamisele, et noortega läbi arutatud küsimuste osas saaks järelmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

d)

Järjepidevuse, sidususe ja nähtavuse parandamiseks noortevaldkonnas tuleks optimaalselt ära kasutada 18 kuud kestvate programmide alusel tehtavat kolme eesistujariigi koostööd. Vastavalt nõukogu kodukorrale (6) hõlmaks see järgmise kolme eesistujariigi ja komisjoni õigeaegset koostööd, et nõukogus kinnitatud tegevuskorra alusel oleksid temaatilised prioriteedid järgmiseks kolmeks aastaks täpselt kindlaks määratud.

Eesistujariigid peaksid pöörama erilist tähelepanu noortega läbi viidava struktureeritud dialoogi üksikute etappide omavahelisele ühendamisele ning selle tagamisele, et noortega läbi arutatud küsimuste osas saaks järelmeetmeid võtta.

| e) | Tuleks sisse seada piiriülene raamistik heade tavade vahetamise hõlbustamiseks kohalike ja piirkondlike noortepoliitikas osalejate vahel, asetades erilise rõhu üksteiselt õppimisele seoses Euroopa noortepakti kohalike rakendusstrateegiatega. Nende vahetuste tulemused tuleks teha hõlpsasti kättesaadavaks kõigile huvirühmadele ning neid tuleks süstemaatiliselt hinnata ja kasutada, seda samuti osana noorteministrite panusest Lissaboni eesmärkide saavutamisel.
  Kõnealuseid vahetusi tuleks toetada planeerimise, struktureerimise ja hindamise suunistega. Kaaluda tuleks auhindamissüsteemi väljatöötamist, et juhtida tähelepanu kohalike strateegiate eduka rakendamise parimatele näidetele ning tõsta teadlikkust Euroopa noortevaldkonnas tehtud töö osas. |
| --- | --- |

e)

Tuleks sisse seada piiriülene raamistik heade tavade vahetamise hõlbustamiseks kohalike ja piirkondlike noortepoliitikas osalejate vahel, asetades erilise rõhu üksteiselt õppimisele seoses Euroopa noortepakti kohalike rakendusstrateegiatega. Nende vahetuste tulemused tuleks teha hõlpsasti kättesaadavaks kõigile huvirühmadele ning neid tuleks süstemaatiliselt hinnata ja kasutada, seda samuti osana noorteministrite panusest Lissaboni eesmärkide saavutamisel.

Kõnealuseid vahetusi tuleks toetada planeerimise, struktureerimise ja hindamise suunistega. Kaaluda tuleks auhindamissüsteemi väljatöötamist, et juhtida tähelepanu kohalike strateegiate eduka rakendamise parimatele näidetele ning tõsta teadlikkust Euroopa noortevaldkonnas tehtud töö osas.

---

(1)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist — Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine (ELT C 292, 24.11.2005, lk 5).

(2)  http://ec.europa.eu/dgs/policy_advisers/publications/index_en.htm

(3)  KOM(2007) 63 lõplik.

(4)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse edendamist (ELT C 297, 7.12.2006, lk 6).

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(6)  ELT L 285, 16.10.2006, lk 47.

---

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/27

---

Euro vahetuskurss (1)

21. detsember 2007

(2007/C 314/08)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,438 |
| JPY | Jaapani jeen | 163,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4624 |
| GBP | Inglise nael | 0,7236 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4453 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6612 |
| ISK | Islandi kroon | 91,73 |
| NOK | Norra kroon | 8,034 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,585274 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,448 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 254,04 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6968 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,625 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4965 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,599 |
| TRY | Türgi liir | 1,7172 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6613 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4356 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,2184 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8786 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0935 |
| KRW | Korea won | 1 352,58 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,1045 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5975 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,306 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 556,75 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8166 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,619 |
| RUB | Vene rubla | 35,563 |
| THB | Tai baht | 43,62 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,438

JPY

Jaapani jeen

163,27

DKK

Taani kroon

7,4624

GBP

Inglise nael

0,7236

SEK

Rootsi kroon

9,4453

CHF

Šveitsi frank

1,6612

ISK

Islandi kroon

91,73

NOK

Norra kroon

8,034

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,585274

CZK

Tšehhi kroon

26,448

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

254,04

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6968

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,625

RON

Rumeenia leu

3,4965

SKK

Slovakkia kroon

33,599

TRY

Türgi liir

1,7172

AUD

Austraalia dollar

1,6613

CAD

Kanada dollar

1,4356

HKD

Hong Kongi dollar

11,2184

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8786

SGD

Singapuri dollar

2,0935

KRW

Korea won

1 352,58

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,1045

CNY

Hiina jüaan

10,5975

HRK

Horvaatia kuna

7,306

IDR

Indoneesia ruupia

13 556,75

MYR

Malaisia ringit

4,8166

PHP

Filipiini peeso

59,619

RUB

Vene rubla

35,563

THB

Tai baht

43,62

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/28

---

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ rakendamise raames

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiiviga seotud harmoneeritud standardite nimetuste ja tähiste avaldamine)

(2007/C 314/09)

| Euroopa standardi-organisatsioon (1) | Standardi tähis ja pealkiri
  (Viitedokument) | Viide asendatud standardile | Asendatud standardi vastavuseelduse lõppkuupäev
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 60118-13:1997
  Kuuldeaparaadid. Osa 13: Elektromagnetiline ühilduvus (EMC)
  (IEC 60118-13:1997) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60118-13:2005
  Elektroakustika. Kuuldeaparaadid. Osa 13: Elektromagnetiline ühilduvus
  (IEC 60118-13:2004) | EN 60118-13:1997
  Märkus 2.1 | 1.2.2008 |
| CENELEC | EN 60522:1999
  Röntgenitorukoostete püsifiltratsiooni kindlaksmääramine
  (IEC 60522:1999) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60580:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Annuse tsooni toote mõõturid
  (IEC 60580:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-1:1990
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded
  (IEC 60601-1:1988) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1993 standardile EN 60601-1:1990
  (IEC 60601-1:1988/A1:1991) | Märkus 3 | - |
| Muudatus A2:1995 standardile EN 60601-1:1990
  (IEC 60601-1:1988/A2:1995) | Märkus 3 | - |
| Muudatus A13:1996 standardile EN 60601-1:1990 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.1996) |
| CENELEC | EN 60601-1-1:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-1: Üldised ohutusnõuded. Kollateraalstandard: Ohutusnõuded elektrilistele meditsiinisüsteemidele
  (IEC 60601-1-1:2000) | EN 60601-1-1:1993
  - A1:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2003) |
| CENELEC | EN 60601-1-2:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-2: Üldised ohutusnõuded. Kollateraalstandard: Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded ja testid
  (IEC 60601-1-2:2001) | EN 60601-1-2:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.11.2004) |
| Muudatus A1:2006 standardile EN 60601-1-2:2001
  (IEC 60601-1-2:2001/A1:2004) | | 1.3.2009 |
| CENELEC | EN 60601-1-3:1994
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded. 3. Kollateraalstandard: Kiirguskaitse üldnõuded rõntgendiagnostikaseadmetele
  (IEC 60601-1-3:1994) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-1-4:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded. 4. Kollateraalstandard: Programmeeritavad elektrilised meditsiinisüsteemid
  (IEC 60601-1-4:1996) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1999 standardile EN 60601-1-4:1996
  (IEC 60601-1-4:1996/A1:1999) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2002) |
| CENELEC | EN 60601-1-6:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-6: Üldised ohutusnõuded. Koondstandard: Kasutatavus
  (IEC 60601-1-6:2004) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-1-8:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-8: Ohutuse üldnõuded. Koondstandard: Elektrilistes meditsiiniseadmetes ja -süsteemides kasutatavate häiresüsteemidele esitatavad üldnõuded, katsetamine ja juhised
  (IEC 60601-1-8:2003) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2006 standardile EN 60601-1-8:2004
  (IEC 60601-1-8:2003/A1:2006) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.1.2007) |
| CENELEC | EN 60601-2-1:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-1: Erinõuded elektronkiirendite ohutusele vahemikus 1 MeV kuni 50 MeV
  (IEC 60601-2-1:1998) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2002 standardile EN 60601-2-1:1998
  (IEC 60601-2-1:1998/A1:2002) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.6.2005) |
| CENELEC | EN 60601-2-2:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-2: Erinõuded kõrgsageduse kirurgiliste instrumentide ohutusele
  (IEC 60601-2-2:1998) | EN 60601-2-2:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.8.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-2:2007
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded kõrgsageduse kirurgiliste instrumentide ohutusele
  (IEC 60601-2-2:2006) | EN 60601-2-2:2000
  Märkus 2.1 | 1.10.2009 |
| CENELEC | EN 60601-2-3:1993
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded lühilaineraviseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-3:1991) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1998 standardile EN 60601-2-3:1993
  (IEC 60601-2-3:1991/A1:1998) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2001) |
| CENELEC | EN 60601-2-4:2003
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-4: Erinõuded südamedefibrillaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-4:2002) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-5:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-5: Erinõuded ultraheli füsioteraapiaseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-5:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-7:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-7: Erinõuded diagnostiliste röntgenigeneraatorite kõrgpingegeneraatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-7:1998) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-8:1997
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded terapeutilise röntgeniseadmestiku ohutusele, mis töötab vahemikus 10 kV kuni 1 MV
  (IEC 60601-2-8:1987) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1997 standardile EN 60601-2-8:1997
  (IEC 60601-2-8:1987/A1:1997) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.6.1998) |
| CENELEC | EN 60601-2-10:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-10: Erinõuded närvi- ja lihastestimulaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-10:1987) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2001 standardile EN 60601-2-10:2000
  (IEC 60601-2-10:1987/A1:2001) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.11.2004) |
| CENELEC | EN 60601-2-11:1997
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-11: Erinõuded gammakiireteraapia instrumentide ohutusele
  (IEC 60601-2-11:1997) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2004 standardile EN 60601-2-11:1997
  (IEC 60601-2-11:1997/A1:2004) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.9.2007) |
| CENELEC | EN 60601-2-12:2006
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-12: Erinõuded kopsuventilaatoritele. Intensiivraviventilaatorid
  (IEC 60601-2-12:2001) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-13:2006
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-13: Erinõuded anasteesiasüsteemide ohutusele ja olulisele toimivusele
  (IEC 60601-2-13:2003) | EN 740:1998
  - A1:2004
  - AC:1998
  Märkus 2.3 | - |
| Muudatus A1:2007 standardile EN 60601-2-13:2006
  (IEC 60601-2-13:2003/A1:2006) | Märkus 3 | 1.3.2010 |
| CENELEC | EN 60601-2-16:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-16: Erinõuded vere dialüüsi, vere filtreerimise ja vere filtreerimisseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-16:1998) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-17:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-17: Automaatjuhtimis- ja järellaadimisega brahhüteraapiaseadmete üldised ohutusnõuded
  (IEC 60601-2-17:2004) | EN 60601-2-17:1996
  - A1:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.3.2007) |
| CENELEC | EN 60601-2-18:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-18: Erinõuded endoskoopiaseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-18:1996) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2000 standardile EN 60601-2-18:1996
  (IEC 60601-2-18:1996/A1:2000) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.8.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-19:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded imikuinkubaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-19:1990) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1996 standardile EN 60601-2-19:1996
  (IEC 60601-2-19:1990/A1:1996) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (13.6.1998) |
| CENELEC | EN 60601-2-20:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded transportimisinkubaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-20:1990
  - A1:1996) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-21:1994
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded väikelaste kiirgussoojendajate ohutusele
  (IEC 60601-2-21:1994) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1996 standardile EN 60601-2-21:1994
  (IEC 60601-2-21:1994/A1:1996) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (13.6.1998) |
| CENELEC | EN 60601-2-22:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded diagnostiliste ja terapeutiliste laserseadmestike ohutusele
  (IEC 60601-2-22:1995) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-23:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-23: Erinõuded nahaläbise partsiaalrõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele
  (IEC 60601-2-23:1999) | EN 60601-2-23:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.1.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-24:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-24: Erinõuded infusioonpumpade ja kontrollerite ohutusele
  (IEC 60601-2-24:1998) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-25:1995
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded elektrokardiograafide ohutusele
  (IEC 60601-2-25:1993) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1999 standardile EN 60601-2-25:1995
  (IEC 60601-2-25:1993/A1:1999) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.5.2002) |
| CENELEC | EN 60601-2-26:2003
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-26: Erinõuded elektroentsefalograafide ohutusele
  (IEC 60601-2-26:2002) | EN 60601-2-26:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 60601-2-27:1994
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded elektroentsefalograafiliste seireseadmestike ohutusele
  (IEC 60601-2-27:1994) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-27:2006
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-27: Erinõuded elektroentsefalograafiliste seireseadmestike ohutusele
  (IEC 60601-2-27:2005) | EN 60601-2-27:1994
  Märkus 2.1 | 1.11.2008 |
| CENELEC | EN 60601-2-28:1993
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded röntgenikiirguse allikate koostetele ja röntgentorude koostete ohutusele, meditsiinilise diagnoosi jaoks
  (IEC 60601-2-28:1993) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-29:1999
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-29: Erinõuded kiiritusravi simulaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-29:1999) | EN 60601-2-29:1995
  - A1:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.4.2002) |
| CENELEC | EN 60601-2-30:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-30: Erinõuded automaatsirkulatsiooniga kehasse mitteviidava vererõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele
  (IEC 60601-2-30:1999) | EN 60601-2-30:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.2.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-31:1995
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded sisetoiteallikaga väliste südamestimulaatorite ohutusele
  (IEC 60601-2-31:1994) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:1998 standardile EN 60601-2-31:1995
  (IEC 60601-2-31:1994/A1:1998) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.1.2001) |
| CENELEC | EN 60601-2-32:1994
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded rõntgeniseadmestiku kaasseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-32:1994) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-33:2002
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-33: Erinõuded magnetresonantsseadmestiku ohutusele, meditsiinilise diagnoosi jaoks
  (IEC 60601-2-33:2002) | EN 60601-2-33:1995
  - A11:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2005) |
| Muudatus A1:2005 standardile EN 60601-2-33:2002
  (IEC 60601-2-33:2002/A1:2005) | Märkus 3 | 1.11.2008 |
| CENELEC | EN 60601-2-34:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-34: Erinõuded kehasseviidava vererõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele
  (IEC 60601-2-34:2000) | EN 60601-2-34:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.11.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-35:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded meditsiinilises kasutuses soojendamiseks mõeldud tekkide, patjade ja madratsite ohutusele
  (IEC 60601-2-35:1996) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-36:1997
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded kehaväliselt indutseeritud kivipurustusseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-36:1997) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-37:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-37: Erinõuded ultraheli meditsiinilise diagnostika- ja seireseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-37:2001) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2005 standardile EN 60601-2-37:2001
  (IEC 60601-2-37:2001/A1:2004) | Märkus 3 | 1.1.2008 |
| Muudatus A2:2005 standardile EN 60601-2-37:2001
  (IEC 60601-2-37:2001/A2:2005) | Märkus 3 | 1.12.2008 |
| CENELEC | EN 60601-2-38:1996
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded elektriga käitatavate haiglavoodite ohutuselele
  (IEC 60601-2-38:1996) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2000 standardile EN 60601-2-38:1996
  (IEC 60601-2-38:1996/A1:1999) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.1.2003) |
| CENELEC | EN 60601-2-39:1999
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-39: Erinõuded kõhukelmedialüüsiseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-39:1999) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-40:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-40: Erinõuded elektromüograafide ja esilekutsutud reaktsiooni seadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-40:1998) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-41:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-41: Erinõuded kirurgiliste lampide ja diagnoosilampide ohutusele
  (IEC 60601-2-41:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-43:2000
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-43: Erinõuded sekkuvate protseduuride röntgeniseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-43:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-44:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-44: Erinõuded arvutitomograafia röntgeniseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-44:2001) | EN 60601-2-44:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2004) |
| Muudatus A1:2003 standardile EN 60601-2-44:2001
  (IEC 60601-2-44:2001/A1:2002) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2005) |
| CENELEC | EN 60601-2-45:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-45: Erinõuded mammograafia röntgeniseadmestiku ja mammograafia stereotaksiliste seadmete ohutusele
  (IEC 60601-2-45:2001) | EN 60601-2-45:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2004) |
| CENELEC | EN 60601-2-46:1998
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-46: Erinõuded operatsioonilaudade ohutusele
  (IEC 60601-2-46:1998) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-47:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-47: Erinõuded ambulatoorsete elektrokardiograafiasüsteemide ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele
  (IEC 60601-2-47:2001) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-49:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-49: Erinõuded multifunktsionaalse patsienti jälgiva seadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-49:2001) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-50:2002
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-50: Erinõuded väikelaste füsioteraapiaseadmestiku ohutusele
  (IEC 60601-2-50:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60601-2-51:2003
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-51: Erinõuded ohutusele, k.a. seadmete peamised funktsioneerimisnäitajad ning nõuded ühe- ja mitmekanalilistele elektrokardiograafide andmete registreerimis- ja analüüsiaparatuurile
  (IEC 60601-2-51:2003) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60627:2001
  Diagnostilised röntgenipildistusseadmestik. Üldotstarbeliste ja mammograafiliste hajuvusvastaste võrede karakteristikud
  (IEC 60627:2001) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60645-1:2001
  Elektroakustika. Audioloogiline seadmestik. Osa 1: Puhta siinustooni audiomeetrid
  (IEC 60645-1:2001) | EN 60645-1:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.10.2004) |
| CENELEC | EN 60645-2:1997
  Audiomeetrid. Osa 2: Kõneaudiomeetria seadmestik
  (IEC 60645-2:1993) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60645-3:1995
  Audiomeetrid. Osa 3: Lühikese kestusega auditoorse katse signaalid audiomeetrilisel ja neuro-otoloogilisel otstarbel
  (IEC 60645-3:1994) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 60645-4:1995
  Audiomeetrid. Osa 4: Laiendatud kõrgsagedusaudiomeetria seadmed
  (IEC 60645-4:1994) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 61217:1996
  Röntgenteraapia aparatuur. Koordinaadid, mehhanismid ja astmikud
  (IEC 61217:1996) | PUUDUB | - |
| Muudatus A1:2001 standardile EN 61217:1996
  (IEC 61217:1996/A1:2000) | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2003) |
| CENELEC | EN 61676:2002
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Dosimeetriaseadmed, mida kasutatakse röntgenkiiretorude kaudsel pinge mõõtmisel diagnostilises radioloogias
  (IEC 61676:2002) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 62083:2001
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Nõuded kiiritusravi planeerimissüsteemide ohutusele
  (IEC 62083:2000) | PUUDUB | - |
| CENELEC | EN 62220-1:2004
  Elektrilised meditsiiniseadmed. Röntgeniaparaatide tehnilised näitajad. Osa 1: Kogustõhususe leidmise määratlus
  (IEC 62220-1:2003) | PUUDUB | - |

Euroopa standardi-organisatsioon (1)

Standardi tähis ja pealkiri

(Viitedokument)

Viide asendatud standardile

Asendatud standardi vastavuseelduse lõppkuupäev

(Märkus 1)

CENELEC

EN 60118-13:1997

Kuuldeaparaadid. Osa 13: Elektromagnetiline ühilduvus (EMC)

(IEC 60118-13:1997)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60118-13:2005

Elektroakustika. Kuuldeaparaadid. Osa 13: Elektromagnetiline ühilduvus

(IEC 60118-13:2004)

EN 60118-13:1997

Märkus 2.1

1.2.2008

CENELEC

EN 60522:1999

Röntgenitorukoostete püsifiltratsiooni kindlaksmääramine

(IEC 60522:1999)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60580:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Annuse tsooni toote mõõturid

(IEC 60580:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-1:1990

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded

(IEC 60601-1:1988)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1993 standardile EN 60601-1:1990

(IEC 60601-1:1988/A1:1991)

Märkus 3

-

Muudatus A2:1995 standardile EN 60601-1:1990

(IEC 60601-1:1988/A2:1995)

Märkus 3

-

Muudatus A13:1996 standardile EN 60601-1:1990

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.1996)

CENELEC

EN 60601-1-1:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-1: Üldised ohutusnõuded. Kollateraalstandard: Ohutusnõuded elektrilistele meditsiinisüsteemidele

(IEC 60601-1-1:2000)

EN 60601-1-1:1993

- A1:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2003)

CENELEC

EN 60601-1-2:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-2: Üldised ohutusnõuded. Kollateraalstandard: Elektromagnetiline ühilduvus. Nõuded ja testid

(IEC 60601-1-2:2001)

EN 60601-1-2:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.11.2004)

Muudatus A1:2006 standardile EN 60601-1-2:2001

(IEC 60601-1-2:2001/A1:2004)

1.3.2009

CENELEC

EN 60601-1-3:1994

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded. 3. Kollateraalstandard: Kiirguskaitse üldnõuded rõntgendiagnostikaseadmetele

(IEC 60601-1-3:1994)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-1-4:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded. 4. Kollateraalstandard: Programmeeritavad elektrilised meditsiinisüsteemid

(IEC 60601-1-4:1996)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1999 standardile EN 60601-1-4:1996

(IEC 60601-1-4:1996/A1:1999)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2002)

CENELEC

EN 60601-1-6:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-6: Üldised ohutusnõuded. Koondstandard: Kasutatavus

(IEC 60601-1-6:2004)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-1-8:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 1-8: Ohutuse üldnõuded. Koondstandard: Elektrilistes meditsiiniseadmetes ja -süsteemides kasutatavate häiresüsteemidele esitatavad üldnõuded, katsetamine ja juhised

(IEC 60601-1-8:2003)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2006 standardile EN 60601-1-8:2004

(IEC 60601-1-8:2003/A1:2006)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.1.2007)

CENELEC

EN 60601-2-1:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-1: Erinõuded elektronkiirendite ohutusele vahemikus 1 MeV kuni 50 MeV

(IEC 60601-2-1:1998)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2002 standardile EN 60601-2-1:1998

(IEC 60601-2-1:1998/A1:2002)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.6.2005)

CENELEC

EN 60601-2-2:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-2: Erinõuded kõrgsageduse kirurgiliste instrumentide ohutusele

(IEC 60601-2-2:1998)

EN 60601-2-2:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.8.2003)

CENELEC

EN 60601-2-2:2007

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded kõrgsageduse kirurgiliste instrumentide ohutusele

(IEC 60601-2-2:2006)

EN 60601-2-2:2000

Märkus 2.1

1.10.2009

CENELEC

EN 60601-2-3:1993

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded lühilaineraviseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-3:1991)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1998 standardile EN 60601-2-3:1993

(IEC 60601-2-3:1991/A1:1998)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2001)

CENELEC

EN 60601-2-4:2003

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-4: Erinõuded südamedefibrillaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-4:2002)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-5:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-5: Erinõuded ultraheli füsioteraapiaseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-5:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-7:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-7: Erinõuded diagnostiliste röntgenigeneraatorite kõrgpingegeneraatorite ohutusele

(IEC 60601-2-7:1998)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-8:1997

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded terapeutilise röntgeniseadmestiku ohutusele, mis töötab vahemikus 10 kV kuni 1 MV

(IEC 60601-2-8:1987)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1997 standardile EN 60601-2-8:1997

(IEC 60601-2-8:1987/A1:1997)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.6.1998)

CENELEC

EN 60601-2-10:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-10: Erinõuded närvi- ja lihastestimulaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-10:1987)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2001 standardile EN 60601-2-10:2000

(IEC 60601-2-10:1987/A1:2001)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.11.2004)

CENELEC

EN 60601-2-11:1997

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-11: Erinõuded gammakiireteraapia instrumentide ohutusele

(IEC 60601-2-11:1997)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2004 standardile EN 60601-2-11:1997

(IEC 60601-2-11:1997/A1:2004)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.9.2007)

CENELEC

EN 60601-2-12:2006

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-12: Erinõuded kopsuventilaatoritele. Intensiivraviventilaatorid

(IEC 60601-2-12:2001)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-13:2006

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-13: Erinõuded anasteesiasüsteemide ohutusele ja olulisele toimivusele

(IEC 60601-2-13:2003)

EN 740:1998

- A1:2004

- AC:1998

Märkus 2.3

-

Muudatus A1:2007 standardile EN 60601-2-13:2006

(IEC 60601-2-13:2003/A1:2006)

Märkus 3

1.3.2010

CENELEC

EN 60601-2-16:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-16: Erinõuded vere dialüüsi, vere filtreerimise ja vere filtreerimisseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-16:1998)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-17:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-17: Automaatjuhtimis- ja järellaadimisega brahhüteraapiaseadmete üldised ohutusnõuded

(IEC 60601-2-17:2004)

EN 60601-2-17:1996

- A1:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.3.2007)

CENELEC

EN 60601-2-18:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-18: Erinõuded endoskoopiaseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-18:1996)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2000 standardile EN 60601-2-18:1996

(IEC 60601-2-18:1996/A1:2000)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.8.2003)

CENELEC

EN 60601-2-19:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded imikuinkubaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-19:1990)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1996 standardile EN 60601-2-19:1996

(IEC 60601-2-19:1990/A1:1996)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(13.6.1998)

CENELEC

EN 60601-2-20:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded transportimisinkubaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-20:1990

- A1:1996)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-21:1994

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded väikelaste kiirgussoojendajate ohutusele

(IEC 60601-2-21:1994)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1996 standardile EN 60601-2-21:1994

(IEC 60601-2-21:1994/A1:1996)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(13.6.1998)

CENELEC

EN 60601-2-22:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded diagnostiliste ja terapeutiliste laserseadmestike ohutusele

(IEC 60601-2-22:1995)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-23:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-23: Erinõuded nahaläbise partsiaalrõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele

(IEC 60601-2-23:1999)

EN 60601-2-23:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.1.2003)

CENELEC

EN 60601-2-24:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-24: Erinõuded infusioonpumpade ja kontrollerite ohutusele

(IEC 60601-2-24:1998)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-25:1995

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded elektrokardiograafide ohutusele

(IEC 60601-2-25:1993)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1999 standardile EN 60601-2-25:1995

(IEC 60601-2-25:1993/A1:1999)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.5.2002)

CENELEC

EN 60601-2-26:2003

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-26: Erinõuded elektroentsefalograafide ohutusele

(IEC 60601-2-26:2002)

EN 60601-2-26:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.3.2006)

CENELEC

EN 60601-2-27:1994

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded elektroentsefalograafiliste seireseadmestike ohutusele

(IEC 60601-2-27:1994)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-27:2006

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-27: Erinõuded elektroentsefalograafiliste seireseadmestike ohutusele

(IEC 60601-2-27:2005)

EN 60601-2-27:1994

Märkus 2.1

1.11.2008

CENELEC

EN 60601-2-28:1993

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded röntgenikiirguse allikate koostetele ja röntgentorude koostete ohutusele, meditsiinilise diagnoosi jaoks

(IEC 60601-2-28:1993)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-29:1999

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-29: Erinõuded kiiritusravi simulaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-29:1999)

EN 60601-2-29:1995

- A1:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.4.2002)

CENELEC

EN 60601-2-30:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-30: Erinõuded automaatsirkulatsiooniga kehasse mitteviidava vererõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele

(IEC 60601-2-30:1999)

EN 60601-2-30:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.2.2003)

CENELEC

EN 60601-2-31:1995

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded sisetoiteallikaga väliste südamestimulaatorite ohutusele

(IEC 60601-2-31:1994)

PUUDUB

-

Muudatus A1:1998 standardile EN 60601-2-31:1995

(IEC 60601-2-31:1994/A1:1998)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.1.2001)

CENELEC

EN 60601-2-32:1994

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded rõntgeniseadmestiku kaasseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-32:1994)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-33:2002

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-33: Erinõuded magnetresonantsseadmestiku ohutusele, meditsiinilise diagnoosi jaoks

(IEC 60601-2-33:2002)

EN 60601-2-33:1995

- A11:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2005)

Muudatus A1:2005 standardile EN 60601-2-33:2002

(IEC 60601-2-33:2002/A1:2005)

Märkus 3

1.11.2008

CENELEC

EN 60601-2-34:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-34: Erinõuded kehasseviidava vererõhu seireseadmestiku ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele

(IEC 60601-2-34:2000)

EN 60601-2-34:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.11.2003)

CENELEC

EN 60601-2-35:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded meditsiinilises kasutuses soojendamiseks mõeldud tekkide, patjade ja madratsite ohutusele

(IEC 60601-2-35:1996)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-36:1997

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2: Erinõuded kehaväliselt indutseeritud kivipurustusseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-36:1997)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-37:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-37: Erinõuded ultraheli meditsiinilise diagnostika- ja seireseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-37:2001)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2005 standardile EN 60601-2-37:2001

(IEC 60601-2-37:2001/A1:2004)

Märkus 3

1.1.2008

Muudatus A2:2005 standardile EN 60601-2-37:2001

(IEC 60601-2-37:2001/A2:2005)

Märkus 3

1.12.2008

CENELEC

EN 60601-2-38:1996

Elektrilised meditsiiniseadmed. Erinõuded elektriga käitatavate haiglavoodite ohutuselele

(IEC 60601-2-38:1996)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2000 standardile EN 60601-2-38:1996

(IEC 60601-2-38:1996/A1:1999)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.1.2003)

CENELEC

EN 60601-2-39:1999

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-39: Erinõuded kõhukelmedialüüsiseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-39:1999)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-40:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-40: Erinõuded elektromüograafide ja esilekutsutud reaktsiooni seadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-40:1998)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-41:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-41: Erinõuded kirurgiliste lampide ja diagnoosilampide ohutusele

(IEC 60601-2-41:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-43:2000

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-43: Erinõuded sekkuvate protseduuride röntgeniseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-43:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-44:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-44: Erinõuded arvutitomograafia röntgeniseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-44:2001)

EN 60601-2-44:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2004)

Muudatus A1:2003 standardile EN 60601-2-44:2001

(IEC 60601-2-44:2001/A1:2002)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2005)

CENELEC

EN 60601-2-45:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-45: Erinõuded mammograafia röntgeniseadmestiku ja mammograafia stereotaksiliste seadmete ohutusele

(IEC 60601-2-45:2001)

EN 60601-2-45:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2004)

CENELEC

EN 60601-2-46:1998

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-46: Erinõuded operatsioonilaudade ohutusele

(IEC 60601-2-46:1998)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-47:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-47: Erinõuded ambulatoorsete elektrokardiograafiasüsteemide ohutusele, sealhulgas olulisele jõudlusele

(IEC 60601-2-47:2001)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-49:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-49: Erinõuded multifunktsionaalse patsienti jälgiva seadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-49:2001)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-50:2002

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-50: Erinõuded väikelaste füsioteraapiaseadmestiku ohutusele

(IEC 60601-2-50:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60601-2-51:2003

Elektrilised meditsiiniseadmed. Osa 2-51: Erinõuded ohutusele, k.a. seadmete peamised funktsioneerimisnäitajad ning nõuded ühe- ja mitmekanalilistele elektrokardiograafide andmete registreerimis- ja analüüsiaparatuurile

(IEC 60601-2-51:2003)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60627:2001

Diagnostilised röntgenipildistusseadmestik. Üldotstarbeliste ja mammograafiliste hajuvusvastaste võrede karakteristikud

(IEC 60627:2001)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60645-1:2001

Elektroakustika. Audioloogiline seadmestik. Osa 1: Puhta siinustooni audiomeetrid

(IEC 60645-1:2001)

EN 60645-1:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.10.2004)

CENELEC

EN 60645-2:1997

Audiomeetrid. Osa 2: Kõneaudiomeetria seadmestik

(IEC 60645-2:1993)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60645-3:1995

Audiomeetrid. Osa 3: Lühikese kestusega auditoorse katse signaalid audiomeetrilisel ja neuro-otoloogilisel otstarbel

(IEC 60645-3:1994)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 60645-4:1995

Audiomeetrid. Osa 4: Laiendatud kõrgsagedusaudiomeetria seadmed

(IEC 60645-4:1994)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 61217:1996

Röntgenteraapia aparatuur. Koordinaadid, mehhanismid ja astmikud

(IEC 61217:1996)

PUUDUB

-

Muudatus A1:2001 standardile EN 61217:1996

(IEC 61217:1996/A1:2000)

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2003)

CENELEC

EN 61676:2002

Elektrilised meditsiiniseadmed. Dosimeetriaseadmed, mida kasutatakse röntgenkiiretorude kaudsel pinge mõõtmisel diagnostilises radioloogias

(IEC 61676:2002)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 62083:2001

Elektrilised meditsiiniseadmed. Nõuded kiiritusravi planeerimissüsteemide ohutusele

(IEC 62083:2000)

PUUDUB

-

CENELEC

EN 62220-1:2004

Elektrilised meditsiiniseadmed. Röntgeniaparaatide tehnilised näitajad. Osa 1: Kogustõhususe leidmise määratlus

(IEC 62220-1:2003)

PUUDUB

-

| Märkus 1: | Üldiselt on vastavuseelduse lõppemise kuupäevaks Euroopa standardiorganisatsiooni poolt määratud kehtetuks tunnistamise kuupäev („dow”), kuid selliste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatud erandjuhtudel võib see olla teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Üldiselt on vastavuseelduse lõppemise kuupäevaks Euroopa standardiorganisatsiooni poolt määratud kehtetuks tunnistamise kuupäev („dow”), kuid selliste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatud erandjuhtudel võib see olla teisiti.

| Märkus 2.1: | Uus (või muudetud) standard on sama käsitlusalaga kui asendatav standard. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uus (või muudetud) standard on sama käsitlusalaga kui asendatav standard. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele.

| Märkus 2.3: | Uue standardi käsitlusala on kitsam asendatava standardi käsitlusalast. Määratud kuupäevast alates ei kehti enam (osaliselt) asendatava standardi vastavuseeldus direktiivi olulistele nõuetele nendele toodetele, mis kuuluvad uue standardi käsitlusalasse. Vastavuseeldus direktiivi olulistele nõuetele kehtib edasi nendele toodetele, mis endiselt (osaliselt) kuuluvad asendatava standardi käsitlusalasse, kuid ei kuulu uue standardi käsitlusalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi käsitlusala on kitsam asendatava standardi käsitlusalast. Määratud kuupäevast alates ei kehti enam (osaliselt) asendatava standardi vastavuseeldus direktiivi olulistele nõuetele nendele toodetele, mis kuuluvad uue standardi käsitlusalasse. Vastavuseeldus direktiivi olulistele nõuetele kehtib edasi nendele toodetele, mis endiselt (osaliselt) kuuluvad asendatava standardi käsitlusalasse, kuid ei kuulu uue standardi käsitlusalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viidatud standardiks EN CCCCC:YYYY, selle varasemad muudatused, kui neid on, ja uus viidatud muudatus. Asendatav standard (3. veerg) sisaldab seetõttu standardit EN CCCCC:YYYY ja standardi eelmisi muudatusi, kui need on olemas, ilma uue viidatud muudatuseta. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viidatud standardiks EN CCCCC:YYYY, selle varasemad muudatused, kui neid on, ja uus viidatud muudatus. Asendatav standard (3. veerg) sisaldab seetõttu standardit EN CCCCC:YYYY ja standardi eelmisi muudatusi, kui need on olemas, ilma uue viidatud muudatuseta. Määratud kuupäevast alates ei anna asendatav standard vastavuseeldust direktiivi olulistele nõuetele.

Näide: Standardi EN 60601-1:1990 puhul kasutatakse järgmist:

| CENELEC | EN 60601-1:1990
  Elektrilised meditsiiniseadmed
  Osa 1: Üldnõuded ohutusele
  (IEC 60601-1:1988)

  [Viidatud standard on EN 60601-1:1990] | EI OLE
  [Asendatud standard puudub] | - |
| --- | --- | --- | --- |
| Muudatus A1:1993 standardile EN 60601-1:1990
  (IEC 60601-1:1988/A1:1991)

  [Viidatud standard on EN 60601-1:1990


  +A1:1993 standardile EN 60601-1:1990] | Märkus 3

  [Asendatud standard on EN 60601-1:1990] | - |
| Muudatus A2:1995 standardile EN 60601-1:1990
  (IEC 60601-1:1988/A2:1995)

  [Viidatud standard on EN 60601-1:1990


  +A1:1993 standardile EN 60601-1:1990


  +A2:1995 standardile EN60601-1:1990] | Märkus 3

  [Asendatud standard on EN 60601-1:1990


  - A1:1993] | - |
| Muudatus A13:1996 standardile EN 60601-1:1990

  [Viidatud standard on EN 60601-1:1990


  - A1:1993 standardile EN 60601-1:1990


  - A2:1995 standardile EN 60601-1:1990


  - A13:1996 standardile EN 60601-1:1990] | Märkus 3

  [Asendatud standard on EN 60601-1:1990


  - A1:1993


  - A2:1995] | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.1996) |

CENELEC

EN 60601-1:1990

Elektrilised meditsiiniseadmed

Osa 1: Üldnõuded ohutusele

(IEC 60601-1:1988)

[Viidatud standard on EN 60601-1:1990]

EI OLE

[Asendatud standard puudub]

-

Muudatus A1:1993 standardile EN 60601-1:1990

(IEC 60601-1:1988/A1:1991)

[Viidatud standard on EN 60601-1:1990

+A1:1993 standardile EN 60601-1:1990]

Märkus 3

[Asendatud standard on EN 60601-1:1990]

-

Muudatus A2:1995 standardile EN 60601-1:1990

(IEC 60601-1:1988/A2:1995)

[Viidatud standard on EN 60601-1:1990

+A1:1993 standardile EN 60601-1:1990

+A2:1995 standardile EN60601-1:1990]

Märkus 3

[Asendatud standard on EN 60601-1:1990

- A1:1993]

-

Muudatus A13:1996 standardile EN 60601-1:1990

[Viidatud standard on EN 60601-1:1990

- A1:1993 standardile EN 60601-1:1990

- A2:1995 standardile EN 60601-1:1990

- A13:1996 standardile EN 60601-1:1990]

Märkus 3

[Asendatud standard on EN 60601-1:1990

- A1:1993

- A2:1995]

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.1996)

---

(1)  CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/36

---

Prantsusmaa-poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille', Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/10)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus järgmistel regulaarlennuliinidel:






  — | ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille' ja Nice'i vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 7; |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus järgmistel regulaarlennuliinidel:

—

ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille' ja Nice'i vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 7;

| — | ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Pariisi (Orly) vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 12. |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Pariisi (Orly) vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 12.

Kõnealuses avaliku teenindamise kohustusega on ette nähtud, et juhul kui lennuliini teenindamisega seotud kulud transpordiettevõtja jaoks ettenägematult ja tavapäratult suurenevad, võib punktis 2.2 kindlaks määratud hinna ülemmäära suurendada vastavalt kulude täheldatud suurenemisele.

| 2. | Kõnealuse sätte kohaselt muudetakse alates 1. detsembrist 2007 avaliku teenindamise kohustust järgmiselt. | Eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuse punktis 2.2 osutatud Marseille' ja Nice'i ning Korsika vaheliste lennuliinide hinna ülemmäära suurendatakse järgmiselt:






  — | 4 EUR võrra ühe suuna pileti tavahinna puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kõnealuse sätte kohaselt muudetakse alates 1. detsembrist 2007 avaliku teenindamise kohustust järgmiselt.

Eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuse punktis 2.2 osutatud Marseille' ja Nice'i ning Korsika vaheliste lennuliinide hinna ülemmäära suurendatakse järgmiselt:

—

4 EUR võrra ühe suuna pileti tavahinna puhul;

| — | 3 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes; |
| --- | --- |

—

3 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes;

| — | 2 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, vanurid, üliõpilased, pered, invaliidid). |
| --- | --- |

—

2 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, vanurid, üliõpilased, pered, invaliidid).

| | Eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuse punktis 2.2 osutatud Pariisi (Orly) ja Korsika vaheliste lennuliinide hinna ülemmäära suurendatakse järgmiselt:






  — | 5 EUR võrra ühe suuna pileti tavahinna puhul; |
| --- | --- | --- |

Eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuse punktis 2.2 osutatud Pariisi (Orly) ja Korsika vaheliste lennuliinide hinna ülemmäära suurendatakse järgmiselt:

—

5 EUR võrra ühe suuna pileti tavahinna puhul;

| — | 5 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes; |
| --- | --- |

—

5 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes;

| — | 3 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, vanurid, üliõpilased, pered, invaliidid). |
| --- | --- |

—

3 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, vanurid, üliõpilased, pered, invaliidid).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/37

---

GR-Elliniko: Regulaarlennuliinide teenindamine

Kreeka Vabariigi pakkumiskutse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d tegutsemiseks kolmel regulaarlennuliinil, millele on kehtestatud avaliku teenindamise kohustused

(2007/C 314/11)

1.   Sissejuhatus: Vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Kreeka valitsus kehtestanud avaliku teenindamise kohustused järgmistel regulaarlennuliinidel:

Rhodos – Kastelorizo,

Ateena – Skýros,

Thessaloniki – Skýros.

Avaliku teenindamise kohustustega ettenähtud nõuded on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas C 311, 21.12.2007.

Kui ükski lennuettevõtja ei ole 31.3.2008 teatanud Kreeka Tsiviillennundusametile oma kavatsusest sooritada alates 1.5.2008 regulaarlende ühel või mitmel eespool nimetatud lennuliinil vastavalt asjaomas(t)e lennuliini(de) avaliku teenindamise kohustuste nõuetele ja ilma rahalist hüvitist taotlemata, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu kõnealusele ühele või mitmele lennuliinile kuni kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga (nagu on viidatud järgmises punktis) ning anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada asjaomaseid regulaarlende alates 1.5.2008.

2.   Pakkumise objekt: Ainuõigus teenindada alates 1.5.2008 kolm aastat järgmisi lennuliine, mille suhtes on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus. Kolm regulaarlennuliini on:

Rhodos – Kastelorizo,

Ateena – Skýros,

Thessaloniki – Skýros.

Kõnealuseid liine teenindatakse kooskõlas avaliku teenindamise kohustuste nõuetega, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas C 311, 21.12.2007.

Pakkumisi võib esitada ühe või mitme eespool nimetatud lennuliini kohta. Iga eespool nimetatud lennuliini kohta esitatakse siiski eraldi pakkumine.

Asjaomaste lennuliinide eripära tõttu peavad lennuettevõtjad olema võimelised tõendama, et kõnealustel lennuliinidel reisijaid teenindav lennuki salongipersonal valdab kreeka keelt.

3.   Pakkumises osalemine: Pakkumine on avatud kõigile lennuettevõtjatele, kellele on vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) liikmesriigi poolt välja antud kehtiv lennutegevusluba.

Pakkumine on avatud kõigile lennuettevõtjatele, kellele on vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) liikmesriigi poolt välja antud kehtiv lennutegevusluba ja rikkumiste tõkestamiseks võetavad meetmed, mida on muudetud seadusega nr 3414/2005 (Kreeka Valitsuse Teataja I 279, 10.11.2005).

4.   Pakkumismenetlus: Käesoleva pakkumismenetluse suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktide d–i sätteid.

Eriolukorras, kui pakkumine on otsustatud uuesti läbi viia (eelmise pakkumismenetluse luhtumise tõttu), võib transpordi- ja sideministeerium võtta vajalikke meetmeid, et tagada teatava ääreala oluliste õhutranspordivajaduste rahuldamine, tingimusel et need meetmed on kooskõlas mittediskrimineerimise, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse kriteeriumidega ning neid ei kohaldata kauem kui kuus kuud.

Kui laekub vaid üks pakkumine ja see hinnatakse majanduslikult sobimatuks, võib rakendada läbirääkimismenetlust.

Tehtud pakkumine on pakkuja jaoks siduv kuni riigihankelepingu sõlmimiseni.

5.   Pakkumise dokumendid: Kõiki pakkumisdokumente, millega nähakse ette tehnilised kirjeldused, ning osalemiseks nõutavaid tõendavaid dokumente ja muud teavet võib tasuta saada Kreeka tsiviillennundusameti õhuvedude direktoraadi II. osakonnast, Vas. Georgiou 1, 166 04 Elliniko, tel (30 210) 8916149 või 8916121, faks (30 210) 8947101.

6.   Rahaline hüvitis: Pakkumistes peab olema selgelt ära märgitud kolme kuu rahaline hüvitis, mis on vajalik iga lennuliini teenindamiseks kolme aasta jooksul alates teenindamise kavandatud alguskuupäevast (koos sellele lisatud iga-aastase teenindamise kulude ja tulude analüüsiga, nagu on nõutud tehnilistes kirjeldustes). Rahaline hüvitis kantakse üle kord kvartalis lennuettevõtja arveldusarvele Kreeka riigi poolt tunnustatud pangas 30 päeva jooksul pärast lennuettevõtja poolt asjakohase arve esitamist. Hüvitise täpne summa määratakse vastavalt tegelikult sooritatud lendude arvule lennuameti vastavate talituste tõendi põhjal lepingutingimuste nõuetekohase täitmise kohta ning see on hüvitise üldsummaga proportsionaalne.

7.   Valikukriteerium: Pakkumiskutsega hõlmatud lennuliinidel tõhusalt ja vastavalt kehtestatud nõuetele teenust osutada suutvate lennuettevõtjate vahel valiku tegemise kriteeriumiks on taotletava rahalise hüvitise väikseim kogusumma asjaomase lennuliini kohta.

8.   Lepingu kehtivusaeg, muutmine ja lõpetamine: Lepingut kohaldatakse alates 1.5.2008 kuni 30.4.2011.

Kõik lepingu muudatused peavad vastama Euroopa Liidu Teatajas C 311, 21.12.2007 avaldatud avaliku teenindamise kohustustele. Kõik lepingu muudatused peavad olema esitatud kirjalikult.

Teenindamistingimuste ettenägematu muutmise tõttu võib rahalise hüvitise suuruse läbi vaadata.

Kõik lepinguosalised võivad taotleda lepingu lõpetamist sellest kuus kuud ette teatades. Mõjuvatel põhjustel või juhul, kui lennuettevõtja ei täida nõuetekohaselt lepinguga kaasnevaid avaliku teenindamise kohustuste tingimusi, võib tellija lepingu lõpetada ilma ette teatamata. Leping loetakse automaatselt lõppenuks lennuettevõtja lennutegevusloa või lennutegevussertifikaadi (AOC) tühistamise või nende kehtivuse peatamise korral.

9.   Karistusmeetmed lepingutingimuste täitmata jätmise korral: Lennuettevõtja vastutab lepingutingimuste nõuetekohase täitmise eest.

Lennuettevõtja süül ärajäänud lendude arv, ei või ületada 2 % lendude aastasest koguarvust. Sellistel juhtudel vähendatakse rahalise hüvitise suurust proportsionaalselt.

Juhul kui lepingukohustusi ei täideta tervikuna või osaliselt, välja arvatud juhtudel, kui lepingu mittetäitmise tingis vääramatu jõud (muu kui eelmises lõigus osutatud lendude ärajäämine, mis ei või ületada 2 % lendude aastasest koguarvust), on tellijal õigus kehtestada järgmisi majandusliku hüvitise vähendamise meetmeid ja lisakaristusi:

kui ärajäänud lendude arv igal lennuliinil on suurem kui 2 % regulaarlendude aastasest koguarvust, vähendatakse kõnealuse lennuliiniga seotud rahalist hüvitist täiendavalt (arvesse võttes kolme kuu jooksul tegelikult toimunud lende) summa võrra, mida oleks kohaldatud tegelikult sooritatud lendude korral;

rikkumise korral, mis on seotud iganädalase kohtade arvu tegeliku täitmisega kolme kuu jooksul vähendatakse rahalist hüvitist proportsionaalselt pakkumata jäänud kohtade arvu võrra;

rikkumise korral, mis on seotud piletihindadega, vähendatakse rahalist hüvitist proportsionaalselt küsitud piletihindade ja ettenähtud piletihindade vahe võrra;

mis tahes muu rikkumise korral, mis on seotud lepingutingimuste täitmisega, rakendatakse lennujaama eeskirjadega ettenähtud trahvi;

kui lennuettevõtja sooritab sama rikkumise kolme kuu jooksul samal lennuliinil kolm korda, võib lisaks eespool nimetatud karistustele nõuda trahviklauslina kõnealuse lennuliini lepingutingimuste nõuetekohase täitmise tagatise täielikku või osalist äravõtmist, kui pärast tsiviillennundusameti kirjaliku teate esitamist lennuettevõtjale ei esita viimane piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole süüdi. Käesolevas punktis esitatud karistuste rakendamist käsitlevate otsuste tegemisel võetakse arvesse iga täheldatud rikkumise raskusastet ja rakendatakse proportsionaalsuse põhimõtet.

Tellija võib lisaks nõuda tekitatud kahju hüvitamist.

10.   Pakkumiste esitamine: Pakkumised tuleb saata viies eksemplaris tähitud kirja teel koos kättesaamistõendiga või anda üle kohapeal kättesaamistõendi vastu aadressil:

Ministry of Transport and Communications, Civil Aviation Authority, Directorate-General for Air Transport, Directorate for Air Operations, Section II, Vasileos Georgiou 1, -16604 Elliniko.

Pakkumiste esitamise tähtaeg on 32. päeval kell 12.00 (keskpäeval) alates pakkumisekutse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Postiga saadetud pakkumised peavad jõudma kohale eespool esitatud kuupäevaks ja kellaajaks (nagu näitab kättesaamistõend).

11.   Pakkumiskutse kehtivus: Käesolev pakkumiskutse kehtib eeldusel, et 31.3.2008 ei ole ükski ühenduse lennuettevõtja teatanud oma soovist (esitades selleks Kreeka Tsiviillennundusametile lennukava) korraldada regulaarlende ühel või mitmel eespool nimetatud lennuliinil alates 1.5.2008 kooskõlas avaliku teenindamise kohustustega ning rahalist hüvitist saamata.

Kõigil juhtudel jääb pakkumiskutse kehtima nende lennuliinide puhul, mille suhtes ei ole ükski lennuettevõtja eespool toodud tingimustel osalemise taotlust esitanud 31.3.2008.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/40

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/12)

| 1. | 13. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Goldman Sachs Group Inc. (edaspidi „GS”, Ameerika Ühendriigid) ja MatlinPatterson LLC (edaspidi „MP”, Ameerika Ühendriigid) omandavad aktsiate ostu teel ettevõtja Bankenservice Kassel GmbH (edaspidi „Bankenservice”, Saksamaa) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli. |
| --- | --- |

1.

13. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Goldman Sachs Group Inc. (edaspidi „GS”, Ameerika Ühendriigid) ja MatlinPatterson LLC (edaspidi „MP”, Ameerika Ühendriigid) omandavad aktsiate ostu teel ettevõtja Bankenservice Kassel GmbH (edaspidi „Bankenservice”, Saksamaa) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | GS: investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

GS: investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine;

| — | MP: rahvusvaheline investeerimisfond, mis investeerib finantsraskustes olevatesse äriühingutesse; |
| --- | --- |

—

MP: rahvusvaheline investeerimisfond, mis investeerib finantsraskustes olevatesse äriühingutesse;

| — | Bankenservice: mittesularahaliste maksetoimingute tõendamiseks kasutatavate dokumentide töötlemine Saksamaal. |
| --- | --- |

—

Bankenservice: mittesularahaliste maksetoimingute tõendamiseks kasutatavate dokumentide töötlemine Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4959 — Goldman Sachs/MatlinPatterson/Bankenservice Kassel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/41

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 314/13)

| 1. | 17. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja EQT V (edaspidi „EQT”, Kanalisaared), mis moodustab osa kontsernist EQT, omandab 13. novembril 2007 väljakuulutatud avaliku pakkumise tulemusena ettevõtja Securitas Direct AB (edaspidi „Securitas Direct”, Rootsi) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli. |
| --- | --- |

1.

17. detsembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja EQT V (edaspidi „EQT”, Kanalisaared), mis moodustab osa kontsernist EQT, omandab 13. novembril 2007 väljakuulutatud avaliku pakkumise tulemusena ettevõtja Securitas Direct AB (edaspidi „Securitas Direct”, Rootsi) üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses täieliku kontrolli.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EQT: Põhja-Euroopasse investeeriv erakapitalifond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EQT: Põhja-Euroopasse investeeriv erakapitalifond;

| — | Securitas Direct: turvateenuste pakkumine, sealhulgas häireseadmete paigaldamine, kaugseire ja häiresignaalidele reageerimine, Rootsis, Soomes, Norras, Taanis, Belgias, Prantsusmaal, Madalmaades, Hispaanias ja Portugalis. |
| --- | --- |

—

Securitas Direct: turvateenuste pakkumine, sealhulgas häireseadmete paigaldamine, kaugseire ja häiresignaalidele reageerimine, Rootsis, Soomes, Norras, Taanis, Belgias, Prantsusmaal, Madalmaades, Hispaanias ja Portugalis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4986 — EQT V/Securitas Direct):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Nõukogu

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/42

---

Teatis isikutele, rühmitistele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsuse 2007/871/ÜVJP lisa)

(2007/C 314/14)

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsuses 2007/871/ÜVJP loetletud isikutele, rühmitistele ja üksustele teatatakse järgmist.

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et põhjendused nimetatud isikute, rühmitiste või üksuste kandmiseks nende isikute, rühmitiste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) on endiselt kehtivad. Sellest tulenevalt on nõukogu otsustanud jätta need isikud, rühmitised ja üksused eespool nimetatud loetellu.

Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, rühmitistele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Asjaomaste isikute, rühmitiste ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Asjaomased isikud, rühmitised või üksused võivad järgmisel aadressil esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse (välja arvatud juhul, kui põhjendused on neile juba edastatud):

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Asjaomased isikud, rühmitised või üksused võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse läbi vaadataks. Sellised taotlused vaadatakse pärast nende kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute, rühmitiste ja üksuste tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleb nad esitada kahe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, rühmitiste ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

---

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/44

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohase tühistamistaotluse avaldamine

(2007/C 314/15)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

TÜHISTAMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLI 12 LÕIKELE 2 JA ARTIKLI 17 LÕIKELE 2

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”

EÜ NR: ES/PGI/005/0336/03.03.2004

| | KGT |
| --- | --- |
| | KPN |

Image

KGT

Image

KPN

1.   Tühistada soovitud registreeritud nimetus:

„Arroz del Delta del Ebro” (1)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Toote liik:

Klass 1.6 — Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töödeldud ja töötlemata kujul

4.   Tühistamistaotluse esitanud isik või asutus:

| Nimetus: | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» |
| --- | --- |
| Aadress: | C/Prim 92 |
| E-43870 Amposta (Tarragona) |

Nimetus:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro»

Aadress:

C/Prim 92

E-43870 Amposta (Tarragona)

Tel:

(34) 977 70 10 20

Faks:

(34) 977 70 01 90

E-post:

info@arrosaires.com

Taotluse esitamise õigustatud huvi olemus:

| | Tühistamistaotluse esitab sama rühmitus, kes esitas registreerimistaotluse. Tühistamistaotlus esitatakse samal ajal, kui taotletakse kaitstud päritolunimetuste registrisse kandmist toodetele „Arroz del Delta del Ebro” või „Arrós del Delta de l'Ebre”. |
| --- | --- |

Tühistamistaotluse esitab sama rühmitus, kes esitas registreerimistaotluse. Tühistamistaotlus esitatakse samal ajal, kui taotletakse kaitstud päritolunimetuste registrisse kandmist toodetele „Arroz del Delta del Ebro” või „Arrós del Delta de l'Ebre”.

5.   Tühistamise põhjused:

Tootele oli algselt 1985. aastal antud päritolupiirkonnas (autonoomses piirkonnas) Kataloonias kvaliteedimärk „Arroz del Delta del Ebro” ja eriline riiklik kvaliteedimärk. Kuna toodet sooviti kaitsta rahvusvaheliselt Euroopa Liidus ning võttes arvesse kehtivaid tähtaegu taotluse esitamiseks ühenduse tasandil, esitati komisjonile 1993. aastal taotlus toote kandmiseks kaitstud geograafiliste tähiste registrisse nime all „Arroz del Delta del Ebro”.

Kaitstud geograafiline tähis „Arroz del Delta del Ebro” kanti kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 17 kohase menetlusega ühenduse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse 21. juunil 1996.

Taotluse esitanud rühmitus leiab, et toote „Arroz del Delta del Ebro” eriomadused on täielikult seotud teatava geograafilise piirkonna või keskkonnaga, mis hõlmab teatavaid looduslikke ja inimfaktoreid. Ka tootmine ja töötlemine toimuvad täies ulatuses üksnes teatavas geograafilises piirkonnas. Rühmitus leiab, et toode vastab määruses (EÜ) nr 510/2006 sätestatud tingimustele kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kandmise kohta.

Kõnealustel põhjustel taotletakse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 alusel toote „Arroz del Delta del Ebro” kui kaitstud geograafilise tähise kustutamist kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrist ning samal ajal toote „Arroz del Delta del Ebro” või „Arrós del Delta de l'Ebre” kandmist kaitstud päritolunimetusena kõnealusesse registrisse.

---

(1)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/46

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 314/16)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO” VÕI „ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EÜ NR: ES/PDO/005/0336/11.03.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Aadress: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Nimi:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Aadress:

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Tel:

(34) 913 47 53 94

Faks:

(34) 913 47 54 10

E-post:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» |
| --- | --- |
| Aadress: | C/Prim 92 de Amposta |
| E-43870 Amposta (Tarragona) |

Nimi:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro»

Aadress:

C/Prim 92 de Amposta

E-43870 Amposta (Tarragona)

Tel:

(34) 977 70 10 20 — 977 48 77 77

Faks:

(34) 977 70 01 90 — 977 48 77 78

E-post:

info@arrossaires.com

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass: 1.6 — Teravili

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Arroz del Delta del Ebro” või „Arròs del Delta de l'Ebre”

4.2.   Kirjeldus: Oryza sativa L. liigist pärit valge riisi sordid 'Bahía', 'Tebre', 'Sénia', 'Fonsa', 'Bomba' ja 'Montsianell', mis vastavad kaubanduslikku klassile „Extra”.

Enimkasvatatud sordid on 'Bahía', 'Sénia' ja 'Tebre', millel on üksteisega väga sarnased omadused.

Põhisordi ('Bahía') riisitera peamised omadused:

Erinevate sortide peamised omadused:

Kõiki neid sorte iseloomustavad ühtlikud keemisomadused ja terade homogeensus, ning need sobivad suurepäraselt piirkonna köögiga, kuna tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muude riisitüüpide, näiteks pika riisi puhul.

Kõnealustel sortidel on kõrge tärklisesisaldus tera keskel, mida nimetatakse „perlado” (pärlendus), millest sõltub riisiga koos kasutatavate koostisosade maitse imendumine ja riisi värvumine.

Kõik sordid, mis on kaitstud „Arroz del Delta del Ebro” kaitstud päritolunimetusega, vastavad väljasaatmise hetkel ekstraklassile iseloomulikele tunnustele ja terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, puhtad, kõrvallõhna ja/või terved; ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, puhtad, võõra lõhna ja maitseta; kuivatatud: niiskusesisaldus ei või ületada 15 %, ning ilma seemnekesta jääkideta.

4.3.   Geograafiline piirkond: Tulevase kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro” tootmise ja töötlemise piirkonnaks on Delta del Ebro, mis moodustab osa Baix Ebre ja Montsià piirkondadest Tarragona provintsis.

Tootmispiirkond koosneb maa-aladest, mis asuvad Deltebre ja Sant Jaume d'Enveja omavalitsusüksustes ja ka Delta del Ebro maa-aladest L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarles ja Sant Carles de la Ràpita omavalitsusüksustes, mis sobivad riisikasvatuseks

Riisi kroovimis- ja puhastamisrajatised asuvad omavalitsusüksustes, mis moodustavad tootmispiirkonna kuni riikliku maanteeni 340, välja arvatud Amposta omavalitsusüksuses, kus tootmispiirkond lõpeb kiirtee A7 juures. Riis peab olema pärit reguleeriva asutuse poolt põllumajandusettevõtete registrisse kantud põllumajandusettevõtetest, mis asuvad tootmispiirkonnas ning peab olema heakskiidetud sordist.

4.4.   Päritolutõend: Riis peab olema pärit reguleeriva asutuse poolt põllumajandusettevõtete registrisse kantud põllumajandusettevõtetest, mis asuvad tootmispiirkonnas ning peab olema heakskiidetud sordist. Riisi hinnatakse vastavalt tootekirjelduses kehtestatud nõuetele ning seda ladustatakse ja pakendatakse reguleeriva asutuse poolt pakendajate-turustajate registritesse kantud ettevõtetes. Kõigis tootmis- ja pakendusprotsessi etappides läbiviidud kontrollid ning füüsikalis-keemilised ja organoleptilised analüüsid läbinud riis turustatakse kaitstud päritolunimetuse etiketi ja lisaetiketiga ning vajaduse korral reguleeriva asutuse poolt väljastatud kvaliteedimärgiga.

4.5.   Tootmismeetod: Tootmisprotsess hõlmab järgmisi etappe: külv, idanemine, võsumine, kõrre kasvamine, pea loomine ja õitsemine ning tera valmimine.

Külv toimub aprilli keskpaigast mai alguseni kogustes 35–38 kg/päevas (160–175 kg/ha), kui viljapäid ei muljuta, ja 45–50 kg/päevas (205–228 kg/ha), kui viljapäid muljutakse, ning ka olenevalt sortidest; põllud jäetakse üleujutatuks 5–10 cm veekattega.

15–20 päeva pärast toimub idanemine, taim tärkab koos umbrohu, meriheina ja metsiku riisiga. Vilja töödeldakse valikuliste herbitsiididega soovimatu taimestiku eemaldamiseks, mis hakkaks riisitaimega võistlema. Juhul kui esinevad metsiku riisi kasvamist soodustavad tingimused, toimub külvieelne töötlemine muda eemaldamiseks.

Lisaks põhjaväetamisele, mis toimub enne külvi, väetatakse juunis pindmist kihti lämmastikuga.

Juuni keskpaiga ja juuli keskpaiga vahel toimub võsumine ja selles järgus tõstetakse veetaset kuni 15–20 cm, uuendades seda pidevalt.

Septembri alguses veetaset alandatakse ja alustatakse saagikoristust või lõikust, mis võib kesta kuni oktoobri esimese kümne päevani. Saagikoristust alustatakse, kui reguleeriv asutus otsustab, et riis on sobivas küpsusjärgus. Kõige soodsam riisikoristuse aeg on siis, kui tera niiskusesisaldus on 18–21 %.

Töötlemisettevõttesse saabumisel kuivatatakse riisi spetsiaalsetes kuivatites, kuni saavutatakse maksimaalne niiskusesisaldus 14–15 % ning seejärel paigutatakse riis silohoidlasse.

Silohoidlates enne töötlemist riisi jaoks optimaalsete tingimuste säilitamiseks suunatakse hoidlasse teatavate ajavahemike järel eelistatavalt külma 5 °C (viljajahutid) või toatemperatuuriga õhku.

Kui riis on töötlemiseks valmis, võetakse see silohoidlast välja ja eemaldatakse mustus, terakesta eemaldamine toimub käiade või kummirullikute abil. Seejärel läheb riis sorteerimislaudadele, kus eraldatakse veel terakestaga või osalise terakestaga terad, ning terad läbivad kestaeemaldusprotsessi teist korda.

Terveid kooritud riisiteri tuntakse kooritud riisi, „cargo riisi” või täisterariisi nimetuse all. Pärast viljapea või seemnekesta eemaldamist toimub kroovimine lihvimiskividega hõõrumisel, mille tulemusel saadakse valge riis.

Seejärel toimub tervete ja katkiste (keskmiste) terade, embrüo (idu) või selle osade ja muude kõrvalproduktide eraldamine, et saada kroovitud riis lõpptoote kujul.

Viimaseks toiminguks on ebakvaliteetsete (roheliste või punaste) terade eemaldamine värvi järgi klassifitseerimise teel. Hiljem võib siiski veel teha täiendava selekteerimise õhu sissepuhe ja vibratsiooniga enne pakendamist. Pakkimisprotsess on automatiseeritud.

Riis pakitakse erinevat tüüpi pakenditesse, mis on kaitstud päritolunimetuse jaoks heaks kiidetud. Iga pakend sisaldab ühte ja sama sorti ekstraklassi riisi. Toote jälgitavuse tagamiseks tuleb pakendamise puhul järgida kõiki spetsifikaadis kirjeldatud kontrolle ja norme.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Ajalooline:

Riis pärineb Kagu-Aasiast, eelkõige Vana-Hiinast, kust see levis üle kolme tuhande aasta eest ülejäänud Aasiasse ja Kesk-Idasse. Hiljem levis riisi tootmine Vahemereni, jõudes Hispaaniasse VIII sajandi paiku moslemi ülemvõimu ajal. Tänapäeva hispaaniakeelne nimetus „arroz” tuleb araabiakeelsest sõnast „al-ruzz”.

Riis on Delta del Ebro alal traditsiooniline põllukultuur, mis on tihedalt seotud Delta del Ebro füüsilise ja geoloogilise tekke ja kujunemisega. Delta del Ebro piirkonnale iseloomulikud omadused on aidanud sealt pärit riisi mainet tutvustada tarbijate hulgas, kes seostavad riisi kiiresti selle päritoluga.

On arvukalt kirjalikke viiteid, mis annavad tunnistust traditsioonilise riisikasvatuse ja Delta del Ebro ala vahel valitsevast seosest. Nende viidete hulgas võib esile tõsta Lluís Solé y Sabaris'e teost „Geografía de Catalunya” (Kataloonia geograafia) (1958), milles on kirjas: „XV sajandil esineb teateid riisikasvatuse katsetest Delta del Ebro's, sellele vaatamata saabus riisitootmise kõrghetk XIX sajandil”. Sama teose teises kohas on märgitud „...Delta's, mida kasutati rändkarjade karjatamiseks, võimaldas Xerta's XIX sajandi teisel poolel ehitatud Canal de la Derecha (Parempoolne kanal) korraldada mageveeüleujutust ja alustada seejärel üha suurenevat riisi kasvatamist, ning mille tulemusena oli võimalik soolaseid maa-alasid soolast vabastada ning samas saada head saaki”.

Üks esimestest viidetest pärineb aastast 1697, mil selles kohas maavalduseid omavad Benifassari kloostri tsistertslaste ordu mungad katsetasid riisikasvatust Carrova tõusuveega ja turbarikastel aladel. Vaatamata saadud headele tulemustele ei jätkatud riisikasvatust järgmistel aastatel, sest maa-alade üleujutamist võimaldava niisutuskanalite süsteemi puudumisel ei olnud see võimalik.

1857. aasta paiku jõudis Canal de la Derecha vesi Ampostani, muutes võimalikuks laiaulatusliku riisikasvatuse.

1872. aastal alustati Canal de la Izquierda (Vasakpoolne kanal) kaevamistöödega, mis viidi täielikult lõpule 5. mail 1912. 1907. aastal asutasid põhjapoolse delta ehk vasaku delta omanikud Comunidad de Regantes-Sindicato Agrícola del Ebro (ühistu „Regantes” (maaomanikud, kellel on niisutusluba) — Ebro Põllumajandusühing). Kanalite töö võimaldas läbi viia piirkonna põllumajanduslikku reformi, ning suurendada oluliselt riisikasvatuseks kasutatavat maa-ala.

Looduslik:

—   Pinnavormid ja pinnas:

Riisikasvatuse arengut Ebro jõe deltas soosivad nii ilmastiku ja pinnase tingimused kui ka pinnase soolasus ja põhjaveetaseme kõrgus. Deltas on väga tasane pinnavorm. 60 % selle pindalast asub vähem kui ühe meetri kõrgusel merepinnast (teatavad kohad on merepinnast allpool); 30 % delta pindalast asub kõrgusel 1 kuni 2 meetrit merepinnast ja ainult 10 % maa-alast asub üle kahe meetri kõrgusel.

Sealsed alluviaalsed pinnased on tekkinud settimise tulemusel, seepärast esineb väga tugev stratifikatsioon, mille tõttu raske omistada kogu deltale teatavat ja konkreetset pinnasetüüpi. Pinnase pealmisel kihil on varieeruva paksusega jõemuda tekstuur. See on põllumajanduslikuks tootmiseks väga sobiv ning selle kujunemine seondub tihedalt jõgikonna täitumisega. Kõrgetel aladel on üsna peene tekstuuriga aluspinnas.

Madalamatel aladel on tuntav mereline mõju. Tormide ajal kuhjab meri suures koguses liivasetteid jõe poolt kokkukantud jõesetetele. Pinnasesse tehtud puuraukudest ilmnevad nendel aladel paksemate liivakihtide vahel õhukesed uhtliivakhid, mis on ühtliku, keskmise tekstuuriga ning mis on küllastunud soolase põhjaveega. Halva äravoolu või pideva külgmise infiltratsiooniga aladel on orgaaniline materjal kuhjunud, moodustades suuri turbahunnikuid. Kirjeldatud kõrgete, madalate ja turbaküllaste maatükkide vahel asuvad ülejäänud suuremad alad, mille pinnaseks on segu savist, mudast ja liivast, millest igaühe osakaal varieerub sõltuvalt sellest, mida kaugemale jääb jõgi ja lähemale tuleb meri.

—   Kliima:

Delta asub piirkonnas, mis on klimaatiliselt tervenisti Vahemere mõjualas. Seega võib kliimat käsitada vahemerelisena, see tähendab sooja ja kuivana. Talved on mahedad, ilma äärmusliku külma ja oluliste sademeteta ning õhuringluses on valdavad kuivad põhja- ja loodetuuled. Suved on kuumad, subtroopiliste temperatuuride, tuulevaikuse, tugeva põua ja niiske lõuna- ja kagutuulega. Sademed on mõõdukad, samas need on ebakorrapärased ja kalduvad kontsentreeruma üleminekuaastaaegadele (sügis ja kevad). Õhuniiskus on tuntav kogu aasta lõikes.

—   Hüdrograafia:

Ala hüdrograafia piirdub Ebro jõega. Kuna kogu niisutusvesi tuleb Ebrost, on tagatud kõnealuse piirkonna toodangu ühtlikkus ning selle erinevus mujal toodetud riisist. Niisutusvesi on kõrge kvaliteediga tänu rahvastiku ja tööstuse vähesele koondumisele Ebro jõe kallastele. Kanaleid ja niisutussüsteeme juhivad vastavad Comunidades de Regantes (niisutajate ühistud) ja Sindicatos de Riego (niisutusühingud).

Kokkuvõtteks võib öelda, et toode on ühtlase kvaliteediga ning kuigi on välja kujunenud üks põhisort, on muude sortide, välja arvatud 'Bomba' sordi lõpptooted sarnaste omadustega. Lõpptoote varieerumise ainus põhjus ei ole üksnes sort, vaid märkimisväärset mõju omavad geograafiline piirkond, keskkond, kliima, vesi, valmimisprotsessid, ning sellest hoolimata võib kinnitada, et kogu piirkond on väga ühtlik.

Piirkonna looduskeskkonna eripärad kajastuvad riisi omadustes. Ilmastiku ja pinnase omadused koos põhjavee soolasuse ja tasemega loovad tingimused selleks, et riis on ainus põllukultuur, mida kõnealuses piirkonnas kasvatatakse. Delta riisipõllud on riisikasvatuseks suurepäraste tingimustega, maailma kõige suuremate saakidega samaväärse saagikusega, tänu asukohale 40 ° põhjalaiusel ja samatemperatuurijoonel 19 °C.

Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas selle pärlvalge värvuse, maitse ja tekstuuri tõttu tänu sortide ja tootmisala omadustele. Samuti väärtustatakse riisi keemisomadusi sõmeruse (terade kleepuvus 7,3) ja veeimendumise (1,93 grammi vett iga grammi riisi kohta) osas, mis tagab maitsete hea omastumise selle riisiga valmistatud toitudes.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Calitax |
| --- | --- |
| Aadress: | Tuset, 10 |
| E-08006 Barcelona |

Nimi:

Calitax

Aadress:

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel:

(34) 932 17 27 03

Faks:

(34) 932 18 51 95

E-post:

—

Pädevad asutused kinnitavad, et kontrolliasutus vastab standardile EN-45011.

4.8.   Märgistus: Reguleeriv asutus nummerdab ja väljastab etiketid, lisaetiketid või kvaliteedimärgid ning need paigaldatakse registrisse kantud pakkimisettevõtetes alati selliselt, et neid ei ole võimalik uuesti kasutada.

Etikettidele peab olema märgitud: „Denominación de Origen Protegida „Arroz del Delta del Ebro” või „Arròs del Delta e l'Ebre””, järjekorranumber ning asjakohastes õigusaktides sätestatud muu teave.

---

(1)  (g vett/g riisi)

(2)  skaala järgi: 9 = väga hea; 7 = hea; 5 = normaalne; 3 = puudulik

---

Parandused

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/52

---

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teaduskomitee liikme kohale kandideerimise kutse parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 307, 18. detsember 2007
  )

(2007/C 314/17)

Leheküljel 29 jaotises „Valikukriteeriumid”:

asendatakse:

| „— | inglise keele põhjalik oskus,” |
| --- | --- |

„—

inglise keele põhjalik oskus,”

järgmisega:

| „— | lisaeeliseks on inglise keele põhjalik oskus,”. |
| --- | --- |

„—

lisaeeliseks on inglise keele põhjalik oskus,”.

---