# Uradni list C 312/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 312 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5021. december 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 312

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5021. december 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 312/01 | Mnenje št. 7/2007 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Računsko sodišče

2007/C 312/01

Mnenje št. 7/2007 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 312/02 | Posebno poročilo št. 6/2007 o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti, z odgovori Komisije | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 312/02

Posebno poročilo št. 6/2007 o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti, z odgovori Komisije

3

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Računsko sodišče

| 21.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/1

---

MNENJE št. 7/2007

o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

(v skladu s členom 279(1) Pogodbe ES)

(2007/C 312/01)

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 279 (1) Pogodbe,

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (1) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), po odločitvi Odbora stalnih predstavnikov o delitvi predloga Komisije (3) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2004/2003 (4) o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja,

ob upoštevanju zahteve Sveta za mnenje o tem osnutku uredbe Sveta, ki jo je Sodišče prejelo 29. oktobra 2007, –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Namen osnutka uredbe Sveta, za katerega se zahteva mnenje Sodišča, je v člen 109 Finančne uredbe uvesti odstopanja, ki se uporabljajo za politične stranke na evropski ravni, pri splošnem pravilu, določenem v istem členu, da „donacija ne sme imeti namena ali učinka ustvarjanja dobička za upravičenca“. |
| --- | --- |

1.

Namen osnutka uredbe Sveta, za katerega se zahteva mnenje Sodišča, je v člen 109 Finančne uredbe uvesti odstopanja, ki se uporabljajo za politične stranke na evropski ravni, pri splošnem pravilu, določenem v istem členu, da „donacija ne sme imeti namena ali učinka ustvarjanja dobička za upravičenca“.

| 2. | Kot je Računsko sodišče nedavno poudarilo, zapletena pravila ali nejasna merila za upravičenost pomembno vplivajo na zakonitost in pravilnost transakcij (5). Če zakonodajalec meni, da so odstopanja od pravila o neprofitnosti v korist političnih strank na evropski ravni ustrezna, je pomembno, da so takšna odstopanja določena preprosto, natančno in nedvoumno, tako da lahko odredbodajalec ob plačilu donacij in Računsko sodišče ob reviziji plačil brez težav preverijo, ali so bila upoštevana. |
| --- | --- |

2.

Kot je Računsko sodišče nedavno poudarilo, zapletena pravila ali nejasna merila za upravičenost pomembno vplivajo na zakonitost in pravilnost transakcij (5). Če zakonodajalec meni, da so odstopanja od pravila o neprofitnosti v korist političnih strank na evropski ravni ustrezna, je pomembno, da so takšna odstopanja določena preprosto, natančno in nedvoumno, tako da lahko odredbodajalec ob plačilu donacij in Računsko sodišče ob reviziji plačil brez težav preverijo, ali so bila upoštevana.

| 3. | Prvo odstopanje od pravila o neprofitnosti politični stranki na evropski ravni, katere prihodki na koncu proračunskega leta, za katero je prejela donacijo, presegajo odhodke, omogoča, da v naslednje leto prenese del tega presežka do višine 25 % celotnih prihodkov tistega leta, pod pogojem, da bo porabljen pred koncem prvega četrtletja tega naslednjega leta. Skladnost s tem pogojem je mogoče preverjati samo, če je v ustreznih izvedbenih pravilih določena obveznost, da mora upravičenec, ki je prenesel presežek v naslednje leto, predložiti dokazila o tem, da so njegovi upravičeni odhodki v prvem četrtletju tega leta vsaj tako visoki kot preneseni znesek. Da lahko odredbodajalec določi vrednost končnega plačila donacije ali po potrebi vnaprej plačanih zneskov donacije, ki jih je treba izterjati, bi bilo treba takšna dokazila predložiti kmalu po koncu četrtletja ali najpozneje skupaj z zahtevkom za poravnavo zneska donacije, v kolikor ta ni poravnan. |
| --- | --- |

3.

Prvo odstopanje od pravila o neprofitnosti politični stranki na evropski ravni, katere prihodki na koncu proračunskega leta, za katero je prejela donacijo, presegajo odhodke, omogoča, da v naslednje leto prenese del tega presežka do višine 25 % celotnih prihodkov tistega leta, pod pogojem, da bo porabljen pred koncem prvega četrtletja tega naslednjega leta. Skladnost s tem pogojem je mogoče preverjati samo, če je v ustreznih izvedbenih pravilih določena obveznost, da mora upravičenec, ki je prenesel presežek v naslednje leto, predložiti dokazila o tem, da so njegovi upravičeni odhodki v prvem četrtletju tega leta vsaj tako visoki kot preneseni znesek. Da lahko odredbodajalec določi vrednost končnega plačila donacije ali po potrebi vnaprej plačanih zneskov donacije, ki jih je treba izterjati, bi bilo treba takšna dokazila predložiti kmalu po koncu četrtletja ali najpozneje skupaj z zahtevkom za poravnavo zneska donacije, v kolikor ta ni poravnan.

| 4. | Drugo odstopanje od pravila o neprofitnosti omejuje znesek lastnih sredstev, ki se upošteva pri ugotavljanju, ali je nastal presežek, na 15 % upravičenih stroškov stranke, če „finančne rezerve“ stranke ne presegajo 100 % njenega povprečnega letnega prihodka. „Finančne rezerve“ niso opredeljene v računovodskih standardih, ki se na splošno uporabljajo na ravni Evropske unije, zato je mogoče ta izraz različno razlagati, odvisno od okvira finančnega poročanja, s katerim politična stranka pripravi svoje letne izkaze o prihodkih in odhodkih ter sredstvih in obveznostih. Tudi izraz „povprečni letni prihodek“ ni dovolj opredeljen, da bi ga bilo mogoče izračunati, saj ni na primer nobenega sklica na časovno obdobje. |
| --- | --- |

4.

Drugo odstopanje od pravila o neprofitnosti omejuje znesek lastnih sredstev, ki se upošteva pri ugotavljanju, ali je nastal presežek, na 15 % upravičenih stroškov stranke, če „finančne rezerve“ stranke ne presegajo 100 % njenega povprečnega letnega prihodka. „Finančne rezerve“ niso opredeljene v računovodskih standardih, ki se na splošno uporabljajo na ravni Evropske unije, zato je mogoče ta izraz različno razlagati, odvisno od okvira finančnega poročanja, s katerim politična stranka pripravi svoje letne izkaze o prihodkih in odhodkih ter sredstvih in obveznostih. Tudi izraz „povprečni letni prihodek“ ni dovolj opredeljen, da bi ga bilo mogoče izračunati, saj ni na primer nobenega sklica na časovno obdobje.

| 5. | Sodišče zaključuje, da so potrebne večja natančnost glede postopkov iz odstavka 3 in jasni opredelitvi izrazov „finančne rezerve“ in „povprečni letni prihodek“, da se omogočita dosledna uporaba in preverjanje predlaganih odstopanj od pravila o neprofitnosti. Za dosego tega cilja bi bile potrebne nadaljnje spremembe same Finančne uredbe ali podrobnih pravil za njeno izvajanje (6). |
| --- | --- |

5.

Sodišče zaključuje, da so potrebne večja natančnost glede postopkov iz odstavka 3 in jasni opredelitvi izrazov „finančne rezerve“ in „povprečni letni prihodek“, da se omogočita dosledna uporaba in preverjanje predlaganih odstopanj od pravila o neprofitnosti. Za dosego tega cilja bi bile potrebne nadaljnje spremembe same Finančne uredbe ali podrobnih pravil za njeno izvajanje (6).

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 22. novembra 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Dokument Sveta št. 14320/07 PE 341 INST 127.

1

(2)  UL L 248, 16.9.2002.

2

(3)  Dokument Komisije COM(2007) 364 konč.

3

(4)  UL L 297, 15.11.2003, str. 1.

4

(5)  Letno poročilo za proračunsko leto 2006, Uvod, odstavek 0.7.

5

(6)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

6

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 21.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 312/3

---

POSEBNO POROČILO št. 6/2007

o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2007/C 312/02)

KAZALO

GLOSAR

| I–VIII | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–6 | UVOD |
| --- | --- |

1–6

| 7–8 | OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP |
| --- | --- |

7–8

| 9–43 | OPAŽANJA |
| --- | --- |

9–43

| 9–12 | Ali ima Komisija dobro strategijo za razvoj institucionalnih zmogljivosti, vključno z uporabo tehnične pomoči? |
| --- | --- |

9–12

| 10–11 | Neustrezna institucionalna analiza v strateških dokumentih držav |
| --- | --- |

10–11

| 12 | Ni smernic za tehnično pomoč |
| --- | --- |

12

| 13–17 | Ali so dejavnosti tehnične pomoči v projektih za razvoj zmogljivosti dobro zasnovane? |
| --- | --- |

13–17

| 14–16 | Izbira projektov relevantna, toda njihova zasnova pogosto neustrezna |
| --- | --- |

14–16

| 17 | Lokalno lastništvo bistvenega pomena, vendar ga Komisija ne obravnava sistematično |
| --- | --- |

17

| 18–34 | Ali se dejavnosti tehnične pomoči učinkovito izvajajo? |
| --- | --- |

18–34

| 19–21 | Zaradi dolge faze priprave zasnova projekta pogosto zastara |
| --- | --- |

19–21

| 22–26 | Zaradi težav pri naročilih in zagonu projekta je za izvedbo na voljo manj časa |
| --- | --- |

22–26

| 27 | Pogoste zamenjave strokovnjakov po oddaji naročil |
| --- | --- |

27

| 28 | Neprimerna izbirna merila za tehnično pomoč |
| --- | --- |

28

| 29–30 | Omejena izbira med postopki za oddajo naročil |
| --- | --- |

29–30

| 31 | Neučinkovita uporaba tehnične pomoči |
| --- | --- |

31

| 32 | Koordinacija donatorjev se po državah razlikuje |
| --- | --- |

32

| 33–34 | Izvedbene določbe še niso ugodne za občutek lokalnega lastništva |
| --- | --- |

33–34

| 35–39 | Ali so dejavnosti tehnične pomoči in njihova uspešnost ustrezno spremljane in vrednotene? |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Ali so dejavnosti tehnične pomoči uspešne pri razvoju zmogljivosti? |
| --- | --- |

40–43

| 40–42 | Prispevek tehnične pomoči je zadovoljiv, vendar uspeh projektov ni zagotovljen |
| --- | --- |

40–42

| 43 | Trajnost negotova |
| --- | --- |

43

| 44–48 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

44–48

Priloga I – Seznam pregledanih projektov in programov

Priloga II – Uspešnost pregledanih projektov in programov in njihove možnosti za trajnost

Odgovori Komisije

GLOSARAKP Afriške, karibske in pacifiške države.Sporazum o financiranju Dokument, ki ga podpišeta Komisija in država partnerica in v katerem je opisan projekt ali program, ki bo financiran. Sporazum predstavlja formalno obveznost Evropske unije in države partnerice, da bosta financirali opisane ukrepe.Sklep o financiranju Sklep, ki ga Komisija sprejme na podlagi predloga za financiranje, s katerim zagotovi sredstva za financiranje določenega projekta ali programa.Predlog za financiranje Osnutek dokumenta, ki ga pripravijo službe Komisije in se predloži ustreznemu odboru za financiranje, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, da poda mnenje. Če je to mnenje pritrdilno, se predlog pošlje Komisiji, da sprejme odločitev. V dokumentu so opisani ozadje, narava, obseg in cilji, izvedbeni ukrepi in znesek financiranja, predvideni za določen projekt ali program.Razvojni cilji tisočletja Razvojni cilji tisočletja zajemajo osem ciljev, ki naj bi bili doseženi do leta 2015 in segajo od zmanjšanja skrajne revščine na polovico do ustavitve širjenja HIV/AIDS ter zagotavljanja splošnega osnovnega izobraževanja. O njih so se na milenijskem vrhu Združenih narodov septembra 2000 dogovorile vse države in vodilne svetovne institucije za razvoj.OECD/DAC Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj.Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči Izjava, ki so jo na forumu na visoki ravni v Parizu med 28. februarjem in 2. marcem 2005 sprejele številne države in organizacije in vsebuje več zavez v zvezi z lastništvom, usklajevanjem, približevanjem, rezultati in medsebojno odgovornostjo, njihov namen pa je povečati uspešnost pomoči.

POVZETEK

| I. | Tehnična pomoč je sredstvo, ki se uporablja pri številnih različnih razvojnih projektih in programih ter jo je mogoče opredeliti kot „strokovnjaki, najeti za prenos znanja in izkušenj ter vzpostavljanje in krepitev institucij“. V zadnjih letih se čedalje bolj uporablja pri podpiranju razvoja zmogljivosti osrednjih in lokalnih vladnih služb v državah upravičenkah, med drugim na področjih, kot so upravljanje javnih financ, zdravstvo in izobraževanje. Ta preusmeritev pozornosti na delovanje vladnih služb je posledica tega, da se donatorji, med katerimi je tudi Evropska unija, vedno bolj zavedajo, da je pomanjkanje institucionalnih zmogljivosti glavna ovira za trajnostni razvoj (glej odstavke 1 do 6). |
| --- | --- |

I.

Tehnična pomoč je sredstvo, ki se uporablja pri številnih različnih razvojnih projektih in programih ter jo je mogoče opredeliti kot „strokovnjaki, najeti za prenos znanja in izkušenj ter vzpostavljanje in krepitev institucij“. V zadnjih letih se čedalje bolj uporablja pri podpiranju razvoja zmogljivosti osrednjih in lokalnih vladnih služb v državah upravičenkah, med drugim na področjih, kot so upravljanje javnih financ, zdravstvo in izobraževanje. Ta preusmeritev pozornosti na delovanje vladnih služb je posledica tega, da se donatorji, med katerimi je tudi Evropska unija, vedno bolj zavedajo, da je pomanjkanje institucionalnih zmogljivosti glavna ovira za trajnostni razvoj (glej odstavke 1 do 6).

| II. | Sodišče je z revizijo želelo ugotoviti, v kolikšnem obsegu Komisija zagotavlja, da tehnična pomoč prispeva k razvoju institucionalnih zmogljivosti v državah upravičenkah. V ta namen je ocenilo Komisijin pristop k razvoju zmogljivosti in uporabi tehnične pomoči ter njeno upravljanje zasnove in izvajanja dejavnosti tehnične pomoči pri projektih za razvoj zmogljivosti (glej odstavka 7 do 8). |
| --- | --- |

II.

Sodišče je z revizijo želelo ugotoviti, v kolikšnem obsegu Komisija zagotavlja, da tehnična pomoč prispeva k razvoju institucionalnih zmogljivosti v državah upravičenkah. V ta namen je ocenilo Komisijin pristop k razvoju zmogljivosti in uporabi tehnične pomoči ter njeno upravljanje zasnove in izvajanja dejavnosti tehnične pomoči pri projektih za razvoj zmogljivosti (glej odstavka 7 do 8).

| III. | Čeprav je gradnja institucionalnih zmogljivosti v razvojni politiki Evropske skupnosti priznana kot ključni element boja proti revščini, Komisija v svoje strateške dokumente držav ni zajela izčrpne ocene pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih niti ni opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v upravah in institucijah držav upravičenk. Komisija prav tako nima nobenih smernic glede vloge, ki naj bi jo imela tehnična pomoč na tem področju (glej odstavke 9 do 12). |
| --- | --- |

III.

Čeprav je gradnja institucionalnih zmogljivosti v razvojni politiki Evropske skupnosti priznana kot ključni element boja proti revščini, Komisija v svoje strateške dokumente držav ni zajela izčrpne ocene pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih niti ni opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v upravah in institucijah držav upravičenk. Komisija prav tako nima nobenih smernic glede vloge, ki naj bi jo imela tehnična pomoč na tem področju (glej odstavke 9 do 12).

| IV. | Izbrani projekti so večinoma relevantni, vendar so pogosto neustrezno zasnovani zaradi preveč ambiciozno zastavljenih ciljev, kratkih časovnih rokov in nezadostne ocene obstoječega pomanjkljivega institucionalnega okolja ter ravni lokalnega lastništva projektov (glej odstavke 13 do 17). |
| --- | --- |

IV.

Izbrani projekti so večinoma relevantni, vendar so pogosto neustrezno zasnovani zaradi preveč ambiciozno zastavljenih ciljev, kratkih časovnih rokov in nezadostne ocene obstoječega pomanjkljivega institucionalnega okolja ter ravni lokalnega lastništva projektov (glej odstavke 13 do 17).

| V. | Izvajanje projektov pogosto ovirajo številne težave, vključno z dolgo fazo priprave in zagona, zaradi česar je zasnova projekta ob začetku izvajanja že zastarela, čas za njegovo izvedbo pa bistveno krajši. Najemanje tehnične pomoči pogosto še dodatno prispeva k zamudam, saj izbrani strokovnjaki po oddaji naročila pogosto niso več na voljo. Sedanji postopki za oddajo naročil za tehnično pomoč ne spodbujajo sodelovanja javnih institucij, čeprav je na nekaterih področjih v takšnih organizacijah mogoče najti bolje usposobljene strokovnjake. Donatorji tehnično pomoč v glavnem še vedno zagotavljajo prek ločenih, nekoordiniranih projektov, medtem ko izvedbene določbe ne spodbujajo lokalnega lastništva (glej odstavke 18 do 34). |
| --- | --- |

V.

Izvajanje projektov pogosto ovirajo številne težave, vključno z dolgo fazo priprave in zagona, zaradi česar je zasnova projekta ob začetku izvajanja že zastarela, čas za njegovo izvedbo pa bistveno krajši. Najemanje tehnične pomoči pogosto še dodatno prispeva k zamudam, saj izbrani strokovnjaki po oddaji naročila pogosto niso več na voljo. Sedanji postopki za oddajo naročil za tehnično pomoč ne spodbujajo sodelovanja javnih institucij, čeprav je na nekaterih področjih v takšnih organizacijah mogoče najti bolje usposobljene strokovnjake. Donatorji tehnično pomoč v glavnem še vedno zagotavljajo prek ločenih, nekoordiniranih projektov, medtem ko izvedbene določbe ne spodbujajo lokalnega lastništva (glej odstavke 18 do 34).

| VI. | Poročanje o projektih, njihovo spremljanje in vrednotenje je v večini primerov ustrezno. Vendar ni vzpostavljen sistem upravljavskih informacij, s katerim bi se ocenjevala in evidentirala uspešnost strokovnjakov ali podjetij za tehnično pomoč ter zagotavljale informacije pri sprejemanju odločitev o oddajanju javnih naročil za tehnično pomoč (glej odstavke 35 do 39). |
| --- | --- |

VI.

Poročanje o projektih, njihovo spremljanje in vrednotenje je v večini primerov ustrezno. Vendar ni vzpostavljen sistem upravljavskih informacij, s katerim bi se ocenjevala in evidentirala uspešnost strokovnjakov ali podjetij za tehnično pomoč ter zagotavljale informacije pri sprejemanju odločitev o oddajanju javnih naročil za tehnično pomoč (glej odstavke 35 do 39).

| VII. | Rezultati projektov se med seboj precej razlikujejo, vendar Sodišče glede na pogosto zahtevno okolje, v katerem se izvajajo, meni, da lahko rezultate projektov in prispevek uporabljene tehnične pomoči k tem rezultatom štejemo za razumne. Kakovost zagotovljene tehnične pomoči je bila na splošno zadovoljiva, vendar je bila uspešnost zagotovljene podpore manjša zaradi drugih pomembnih dejavnikov. Čeprav Komisija nad nekaterimi od njih nima nadzora, bi jih vseeno morala bolje predvideti (glej odstavke 40 do 43). |
| --- | --- |

VII.

Rezultati projektov se med seboj precej razlikujejo, vendar Sodišče glede na pogosto zahtevno okolje, v katerem se izvajajo, meni, da lahko rezultate projektov in prispevek uporabljene tehnične pomoči k tem rezultatom štejemo za razumne. Kakovost zagotovljene tehnične pomoči je bila na splošno zadovoljiva, vendar je bila uspešnost zagotovljene podpore manjša zaradi drugih pomembnih dejavnikov. Čeprav Komisija nad nekaterimi od njih nima nadzora, bi jih vseeno morala bolje predvideti (glej odstavke 40 do 43).

| VIII. | Sodišče na podlagi teh opažanj podaja podrobna priporočila, ki bi lahko Komisiji koristila pri vzpostavitvi bolj osredotočenega in strukturiranega pristopa k uporabi tehnične pomoči, da se zagotovi uspešnejša podpora za razvoj zmogljivosti (glej odstavke 44 do 48). |
| --- | --- |

VIII.

Sodišče na podlagi teh opažanj podaja podrobna priporočila, ki bi lahko Komisiji koristila pri vzpostavitvi bolj osredotočenega in strukturiranega pristopa k uporabi tehnične pomoči, da se zagotovi uspešnejša podpora za razvoj zmogljivosti (glej odstavke 44 do 48).

UVOD

| 1. | Razvojno sodelovanje je razdeljeno na dve vrsti sodelovanja ali pomoči: na finančno pomoč in tehnično pomoč, ali z drugimi besedami na „denar“ in „znanje“ ali „ideje“. To poročilo zajema revizijo tehnične pomoči, ki jo je izvedlo Sodišče; Komisija to pomoč opredeljuje kot „strokovnjaki, svetovalci, učitelji, svetovalci itn., najeti za prenos znanja in izkušenj ter vzpostavljanje in krepitev institucij“ (1). |
| --- | --- |

1.

Razvojno sodelovanje je razdeljeno na dve vrsti sodelovanja ali pomoči: na finančno pomoč in tehnično pomoč, ali z drugimi besedami na „denar“ in „znanje“ ali „ideje“. To poročilo zajema revizijo tehnične pomoči, ki jo je izvedlo Sodišče; Komisija to pomoč opredeljuje kot „strokovnjaki, svetovalci, učitelji, svetovalci itn., najeti za prenos znanja in izkušenj ter vzpostavljanje in krepitev institucij“ (1).

| 2. | Tehnična pomoč je sredstvo, ki se uporablja pri številnih različnih razvojnih projektih in programih, njena pomembnost ali uspešnost pa se ocenjuje na podlagi tega, koliko je prispevala k učinkom in rezultatom z njo povezanih projektov in programov. Med specifičnimi področji ali nalogami na področju razvojnega sodelovanja, kjer se je tehnična pomoč uporabljala ali se uporablja, so:






  (a) | zasnova in nadzor del, kot je gradnja cest; |
| --- | --- | --- |

2.

Tehnična pomoč je sredstvo, ki se uporablja pri številnih različnih razvojnih projektih in programih, njena pomembnost ali uspešnost pa se ocenjuje na podlagi tega, koliko je prispevala k učinkom in rezultatom z njo povezanih projektov in programov. Med specifičnimi področji ali nalogami na področju razvojnega sodelovanja, kjer se je tehnična pomoč uporabljala ali se uporablja, so:

(a)

zasnova in nadzor del, kot je gradnja cest;

| (b) | upravljanje projektov, kjer so strokovnjaki neposredno odgovorni za izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje projektov, kjer so strokovnjaki neposredno odgovorni za izvajanje dejavnosti;

| (c) | svetovalne storitve, ki so se v preteklosti pogosto izvajale na področjih, kot je razvoj kmetijstva in podeželja. V zadnjem času se čedalje bolj uporabljajo za izboljšanje storitev osrednjih vladnih služb, vključno z upravljanjem javnih financ, zdravstvom, izobraževanjem in pravosodjem, ter za pomoč drugim javnim institucijam, lokalnim organom ali nevladnim akterjem. |
| --- | --- |

(c)

svetovalne storitve, ki so se v preteklosti pogosto izvajale na področjih, kot je razvoj kmetijstva in podeželja. V zadnjem času se čedalje bolj uporabljajo za izboljšanje storitev osrednjih vladnih služb, vključno z upravljanjem javnih financ, zdravstvom, izobraževanjem in pravosodjem, ter za pomoč drugim javnim institucijam, lokalnim organom ali nevladnim akterjem.

| 3. | Preusmeritev pozornosti na delovanje osrednjih in lokalnih vladnih služb je posledica tega, da se donatorji, med katerimi je tudi Evropska unija, vedno bolj zavedajo, da je pomanjkanje institucionalnih zmogljivosti glavna ovira za trajnostni razvoj. Razvoj zmogljivosti je torej postal eno od osrednjih področij razvojne politike Evropske skupnosti leta 2000 ter nove politike, ki je bila oblikovana v letu 2005 (2). |
| --- | --- |

3.

Preusmeritev pozornosti na delovanje osrednjih in lokalnih vladnih služb je posledica tega, da se donatorji, med katerimi je tudi Evropska unija, vedno bolj zavedajo, da je pomanjkanje institucionalnih zmogljivosti glavna ovira za trajnostni razvoj. Razvoj zmogljivosti je torej postal eno od osrednjih področij razvojne politike Evropske skupnosti leta 2000 ter nove politike, ki je bila oblikovana v letu 2005 (2).

| 4. | Pomembnost razvoja zmogljivosti je bila poudarjena tudi v nedavnem dokumentu OECD/DAC (3), ki navaja, da je ustrezna zmogljivost države eden od ključnih manjkajočih dejavnikov pri sedanjih prizadevanjih za doseganje razvojnih ciljev tisočletja. Prizadevanja za razvoj v številnih najrevnejših državah kljub močno povečanemu financiranju ne bodo uspešna, če ne bo več pozornosti posvečene razvoju trajnih zmogljivosti (4). |
| --- | --- |

4.

Pomembnost razvoja zmogljivosti je bila poudarjena tudi v nedavnem dokumentu OECD/DAC (3), ki navaja, da je ustrezna zmogljivost države eden od ključnih manjkajočih dejavnikov pri sedanjih prizadevanjih za doseganje razvojnih ciljev tisočletja. Prizadevanja za razvoj v številnih najrevnejših državah kljub močno povečanemu financiranju ne bodo uspešna, če ne bo več pozornosti posvečene razvoju trajnih zmogljivosti (4).

| 5. | Dodatni dokaz o pomembnosti razvoja zmogljivosti je mogoče najti v Pariški deklaraciji o učinkovitosti pomoči iz marca 2005 (5), v kateri je navedeno, da so zmogljivosti držav članic za načrtovanje, upravljanje in izvajanje politik in programov ter poročanje o njihovih rezultatih ključnega pomena za doseganje razvojnih ciljev. V Deklaraciji je poudarjeno, da bi morali donatorji svojo pomoč v čim večji možni meri utemeljiti na nacionalnih razvojnih strategijah držav partneric, na njihovih institucijah in postopkih ter nuditi podporo pri odpravi obstoječih pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih držav partneric. Čeprav je razvoj zmogljivosti mogoče podpirati z različnimi drugimi ukrepi, kot so usposabljanje, štipendije, računalniška strojna in programska oprema, dokumentacija in celo fizična infrastruktura, je tehnična pomoč glavni instrument, ki se uporablja na tem področju. |
| --- | --- |

5.

Dodatni dokaz o pomembnosti razvoja zmogljivosti je mogoče najti v Pariški deklaraciji o učinkovitosti pomoči iz marca 2005 (5), v kateri je navedeno, da so zmogljivosti držav članic za načrtovanje, upravljanje in izvajanje politik in programov ter poročanje o njihovih rezultatih ključnega pomena za doseganje razvojnih ciljev. V Deklaraciji je poudarjeno, da bi morali donatorji svojo pomoč v čim večji možni meri utemeljiti na nacionalnih razvojnih strategijah držav partneric, na njihovih institucijah in postopkih ter nuditi podporo pri odpravi obstoječih pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih držav partneric. Čeprav je razvoj zmogljivosti mogoče podpirati z različnimi drugimi ukrepi, kot so usposabljanje, štipendije, računalniška strojna in programska oprema, dokumentacija in celo fizična infrastruktura, je tehnična pomoč glavni instrument, ki se uporablja na tem področju.

| 6. | Komisijini sistemi za računovodske in upravljavske informacije Sodišču niso omogočili, da bi pridobilo natančne in zanesljive podatke o zneskih, ki so bili porabljeni za tehnično pomoč iz evropskih razvojnih skladov in iz splošnega proračuna. Sodišče je skupno vrednost obveznosti za pogodbe o tehnični pomoči, ki so bile podpisane v obdobju 2000–2005 in na začetku leta 2006 še odprte, ocenilo na približno 2 200 milijonov EUR (6). Deleža tehnične pomoči, ki so ga absorbirale dejavnosti razvoja zmogljivosti, ni bilo mogoče oceniti. |
| --- | --- |

6.

Komisijini sistemi za računovodske in upravljavske informacije Sodišču niso omogočili, da bi pridobilo natančne in zanesljive podatke o zneskih, ki so bili porabljeni za tehnično pomoč iz evropskih razvojnih skladov in iz splošnega proračuna. Sodišče je skupno vrednost obveznosti za pogodbe o tehnični pomoči, ki so bile podpisane v obdobju 2000–2005 in na začetku leta 2006 še odprte, ocenilo na približno 2 200 milijonov EUR (6). Deleža tehnične pomoči, ki so ga absorbirale dejavnosti razvoja zmogljivosti, ni bilo mogoče oceniti.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

| 7. | Sodišče je z revizijo želelo ugotoviti, v kolikšnem obsegu Komisija zagotavlja, da tehnična pomoč, ki jo financira (7), prispeva k razvoju institucionalnih zmogljivosti v državah upravičenkah. Namen revizije je bil poiskati odgovore na naslednja specifična vprašanja:






  (a) | Ali ima Komisija dobro strategijo za razvoj institucionalnih zmogljivosti, vključno z uporabo tehnične pomoči? |
| --- | --- | --- |

7.

Sodišče je z revizijo želelo ugotoviti, v kolikšnem obsegu Komisija zagotavlja, da tehnična pomoč, ki jo financira (7), prispeva k razvoju institucionalnih zmogljivosti v državah upravičenkah. Namen revizije je bil poiskati odgovore na naslednja specifična vprašanja:

(a)

Ali ima Komisija dobro strategijo za razvoj institucionalnih zmogljivosti, vključno z uporabo tehnične pomoči?

| (b) | Ali so dejavnosti tehnične pomoči v projektih razvoja zmogljivosti dobro zasnovane? |
| --- | --- |

(b)

Ali so dejavnosti tehnične pomoči v projektih razvoja zmogljivosti dobro zasnovane?

| (c) | Ali se dejavnosti tehnične pomoči učinkovito izvajajo? |
| --- | --- |

(c)

Ali se dejavnosti tehnične pomoči učinkovito izvajajo?

| (d) | Ali so dejavnosti tehnične pomoči in uspešnost ustrezno spremljane in vrednotene? |
| --- | --- |

(d)

Ali so dejavnosti tehnične pomoči in uspešnost ustrezno spremljane in vrednotene?

| (e) | Ali so dejavnosti tehnične pomoči uspešne pri razvoju zmogljivosti? |
| --- | --- |

(e)

Ali so dejavnosti tehnične pomoči uspešne pri razvoju zmogljivosti?

| 8. | Sodišče je pristop Komisije in njene dejavnosti revidiralo na ravni politike in na ravni projektov v zvezi z 12 državami upravičenkami, izbranimi na štirih geografskih območjih, ki prejemajo razvojno pomoč: v Afriki, Aziji, Latinski Ameriki in Sredozemlju (8). Pet držav je bilo obiskanih na kraju samem, medtem ko je bil pri drugih sedmih državah opravljen pregled dokumentacije, delegacijam in pristojnim organom teh držav, ki so prejeli sredstva, pa so bili poslani vprašalniki. Med projekti za razvoj zmogljivosti je bilo izbranih 32 projektov, ki so zajemali 33 pogodb o tehnični pomoči, ki so se izvajale v obdobju 2000–2006. Skupni znesek prevzetih obveznosti za revidirane projekte je znašal 400 milijonov EUR, od tega je bilo približno 144 milijonov EUR namenjenih porabi za tehnično pomoč. Celoten seznam 32 pregledanih projektov in programov je naveden v Prilogi I. |
| --- | --- |

8.

Sodišče je pristop Komisije in njene dejavnosti revidiralo na ravni politike in na ravni projektov v zvezi z 12 državami upravičenkami, izbranimi na štirih geografskih območjih, ki prejemajo razvojno pomoč: v Afriki, Aziji, Latinski Ameriki in Sredozemlju (8). Pet držav je bilo obiskanih na kraju samem, medtem ko je bil pri drugih sedmih državah opravljen pregled dokumentacije, delegacijam in pristojnim organom teh držav, ki so prejeli sredstva, pa so bili poslani vprašalniki. Med projekti za razvoj zmogljivosti je bilo izbranih 32 projektov, ki so zajemali 33 pogodb o tehnični pomoči, ki so se izvajale v obdobju 2000–2006. Skupni znesek prevzetih obveznosti za revidirane projekte je znašal 400 milijonov EUR, od tega je bilo približno 144 milijonov EUR namenjenih porabi za tehnično pomoč. Celoten seznam 32 pregledanih projektov in programov je naveden v Prilogi I.

OPAŽANJA

Ali ima Komisija dobro strategijo za razvoj institucionalnih zmogljivosti, vključno z uporabo tehnične pomoči?

| 9. | Komisija prenese načela splošne razvojne politike Evropske skupnosti v specifične državne strategije, ki običajno zajemajo petletna obdobja, tako da pripravi strateške dokumente držav ter podrobnejše nacionalne indikativne programe za vse posamezne države upravičenke. Sodišče je za regije, zajete v revizijo, na podlagi teh dokumentov (9) preučilo, ali Komisija sistematično ocenjuje prednosti in pomanjkljivosti pri institucionalnih zmogljivostih držav prejemnic in ali so splošne potrebe teh držav na področju razvoja opredeljene in prednostno razvrščene ter izražene v obliki potreb po tehnični pomoči. |
| --- | --- |

9.

Komisija prenese načela splošne razvojne politike Evropske skupnosti v specifične državne strategije, ki običajno zajemajo petletna obdobja, tako da pripravi strateške dokumente držav ter podrobnejše nacionalne indikativne programe za vse posamezne države upravičenke. Sodišče je za regije, zajete v revizijo, na podlagi teh dokumentov (9) preučilo, ali Komisija sistematično ocenjuje prednosti in pomanjkljivosti pri institucionalnih zmogljivostih držav prejemnic in ali so splošne potrebe teh držav na področju razvoja opredeljene in prednostno razvrščene ter izražene v obliki potreb po tehnični pomoči.

Neustrezna institucionalna analiza v strateških dokumentih držav

| 10. | Pri preučitvi dokumentov Komisije o posameznih politikah, ki se nanašajo na države, zajete v revizijo, ter nacionalnih razvojnih načrtov posameznih držav in/ali strateških dokumentov za zmanjšanje revščine se je pokazalo, da je pomembnost razvoja zmogljivosti vedno bolj priznana. Vendar Komisija ni predstavila izčrpne ocene institucionalnih pomanjkljivosti na ravni posameznih držav, niti ni opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v upravah in institucijah vlad upravičenk. Zaradi tega so bili osrednji sektorji za podporo ES izbrani brez teh informacij, kar je povzročilo tveganje, da morda niso bili ugotovljeni potencialno pomembni sektorji ali programi, ki potrebujejo pomoč donatorjev. |
| --- | --- |

10.

Pri preučitvi dokumentov Komisije o posameznih politikah, ki se nanašajo na države, zajete v revizijo, ter nacionalnih razvojnih načrtov posameznih držav in/ali strateških dokumentov za zmanjšanje revščine se je pokazalo, da je pomembnost razvoja zmogljivosti vedno bolj priznana. Vendar Komisija ni predstavila izčrpne ocene institucionalnih pomanjkljivosti na ravni posameznih držav, niti ni opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v upravah in institucijah vlad upravičenk. Zaradi tega so bili osrednji sektorji za podporo ES izbrani brez teh informacij, kar je povzročilo tveganje, da morda niso bili ugotovljeni potencialno pomembni sektorji ali programi, ki potrebujejo pomoč donatorjev.

| 11. | Komisija je leta 2005 pripravila notranji „koncept“ z naslovom Institutional Assessment and Capacity Development, v katerem je opisala pomen in pomembnost razvoja zmogljivosti. Dokument vsebuje smernice za ocenjevanje institucionalnih zmogljivosti in podporo procesov razvoja zmogljivosti. Vendar se te smernice ne uporabljajo pri strateških dokumentih držav. Na nižji ravni sektorskih načrtov je vprašanjem razvoja zmogljivosti namenjena večja pozornost – čeprav zelo na splošno. Ti načrti so pripravljeni šele potem, ko je že odločeno, kateri osrednji sektorji v posamezni državi upravičenki bodo prejeli podporo. |
| --- | --- |

11.

Komisija je leta 2005 pripravila notranji „koncept“ z naslovom Institutional Assessment and Capacity Development, v katerem je opisala pomen in pomembnost razvoja zmogljivosti. Dokument vsebuje smernice za ocenjevanje institucionalnih zmogljivosti in podporo procesov razvoja zmogljivosti. Vendar se te smernice ne uporabljajo pri strateških dokumentih držav. Na nižji ravni sektorskih načrtov je vprašanjem razvoja zmogljivosti namenjena večja pozornost – čeprav zelo na splošno. Ti načrti so pripravljeni šele potem, ko je že odločeno, kateri osrednji sektorji v posamezni državi upravičenki bodo prejeli podporo.

Ni smernic za tehnično pomoč

| 12. | Čeprav je tehnična pomoč že dobro uveljavljen in pogosto uporabljan instrument pri projektih in programih razvoja zmogljivosti, ki jih financira Komisija, ta še ni opredelila vloge tehnične pomoči in njenega prispevka k razvoju zmogljivosti. Prav tako ni posebnih smernic, ki bi jih delegacije lahko uporabljale pri pripravi projektov, in v katerih bi bilo opisano kdaj in kako naj uporabljajo instrumente v zvezi z razvojem zmogljivosti. Poleg tega instrument „tesnega medinstitucionalnega sodelovanja“, ki se je uspešno uporabljal za zagotavljanje tehnične pomoči državam v predpristopnem obdobju (in v zadnjem času tudi državam v okviru „sosedske politike“), državam AKP, azijskim in latinskoameriškim državam doslej ni bil na voljo. Čeprav koncept iz odstavka 11 vsebuje nekatere razmisleke o vprašanjih tehnične pomoči, pa ne nudi nobenih smernic o uporabi različnih vrst tehnične pomoči v različnih okoliščinah, sektorjih ali državah. |
| --- | --- |

12.

Čeprav je tehnična pomoč že dobro uveljavljen in pogosto uporabljan instrument pri projektih in programih razvoja zmogljivosti, ki jih financira Komisija, ta še ni opredelila vloge tehnične pomoči in njenega prispevka k razvoju zmogljivosti. Prav tako ni posebnih smernic, ki bi jih delegacije lahko uporabljale pri pripravi projektov, in v katerih bi bilo opisano kdaj in kako naj uporabljajo instrumente v zvezi z razvojem zmogljivosti. Poleg tega instrument „tesnega medinstitucionalnega sodelovanja“, ki se je uspešno uporabljal za zagotavljanje tehnične pomoči državam v predpristopnem obdobju (in v zadnjem času tudi državam v okviru „sosedske politike“), državam AKP, azijskim in latinskoameriškim državam doslej ni bil na voljo. Čeprav koncept iz odstavka 11 vsebuje nekatere razmisleke o vprašanjih tehnične pomoči, pa ne nudi nobenih smernic o uporabi različnih vrst tehnične pomoči v različnih okoliščinah, sektorjih ali državah.

Ali so dejavnosti tehnične pomoči v projektih za razvoj zmogljivosti dobro zasnovane?

| 13. | Sodišče je pri 32 revidiranih projektih ocenilo, v kolikšnem obsegu je bila izbira teh projektov skladna s strategijo Komisije in nacionalnimi strategijami držav partneric, ali so v zasnovah projektov določeni jasni cilji in z njimi povezani kazalniki uspešnosti ter ali sta predlagana vrsta in obseg tehnične pomoči ustrezno utemeljena. Sodišče je poleg tega preučilo, ali so organi upravičenci aktivno sodelovali pri pripravi projekta ter jasno pokazali lastništvo projekta. |
| --- | --- |

13.

Sodišče je pri 32 revidiranih projektih ocenilo, v kolikšnem obsegu je bila izbira teh projektov skladna s strategijo Komisije in nacionalnimi strategijami držav partneric, ali so v zasnovah projektov določeni jasni cilji in z njimi povezani kazalniki uspešnosti ter ali sta predlagana vrsta in obseg tehnične pomoči ustrezno utemeljena. Sodišče je poleg tega preučilo, ali so organi upravičenci aktivno sodelovali pri pripravi projekta ter jasno pokazali lastništvo projekta.

Izbira projektov relevantna, toda njihova zasnova pogosto neustrezna

| 14. | Vsi revidirani projekti so bili skladni s Komisijinimi strateškimi dokumenti držav in v njih določenimi sektorskimi prednostnimi nalogami, na splošno pa so bili skladni tudi s splošnimi prednostnimi nalogami zadevnih držav upravičenk na področju razvoja. |
| --- | --- |

14.

Vsi revidirani projekti so bili skladni s Komisijinimi strateškimi dokumenti držav in v njih določenimi sektorskimi prednostnimi nalogami, na splošno pa so bili skladni tudi s splošnimi prednostnimi nalogami zadevnih držav upravičenk na področju razvoja.

| 15. | Pri približno treh četrtinah preučenih projektov se je pokazala ena ali več naslednjih pomanjkljivosti pri zasnovi:






  — | zasnove projektov so bile pretirano zapletene in so vsebovale številne sestavne dele in udeležence, |
| --- | --- | --- |

15.

Pri približno treh četrtinah preučenih projektov se je pokazala ena ali več naslednjih pomanjkljivosti pri zasnovi:

—

zasnove projektov so bile pretirano zapletene in so vsebovale številne sestavne dele in udeležence,

| — | vsebovale so preveč ambiciozno določene cilje in relativno kratke roke za izvedbo, |
| --- | --- |

—

vsebovale so preveč ambiciozno določene cilje in relativno kratke roke za izvedbo,

| — | projektni cilji so bili opisani na splošno, če pa so bili določeni kazalniki uspešnosti, so bili ti večinoma precej splošni in opisni, kar je ogrožalo njihove možnosti za ustrezno oceno poznejše uspešnosti, |
| --- | --- |

—

projektni cilji so bili opisani na splošno, če pa so bili določeni kazalniki uspešnosti, so bili ti večinoma precej splošni in opisni, kar je ogrožalo njihove možnosti za ustrezno oceno poznejše uspešnosti,

| — | obstoječe institucionalne pomanjkljivosti v projektnem okolju niso bile ocenjene v zadostni meri. |
| --- | --- |

—

obstoječe institucionalne pomanjkljivosti v projektnem okolju niso bile ocenjene v zadostni meri.

Vsi ti dejavniki pa posledično ovirajo pravilno oblikovanje in izvajanje nalog tehnične pomoči.

| 16. | Čeprav je bila pri vseh preučenih projektih tehnična pomoč glavni vložek, so bile v približno polovici primerov v projektni dokumentaciji predlagane določene vrste (mednarodna ali lokalna) in obseg (dolgoročne ali kratkoročne naloge) tehnične pomoči, ne da bi bili podani jasni razlogi za predlagano kombinacijo virov tehnične pomoči. Poleg tega tudi ni bilo jasno, kakšna je pričakovana vloga strokovnjakov, saj je bilo treba svetovalne naloge v zvezi s cilji projekta na področju razvoja zmogljivosti običajno združevati z „dopolnilnimi“ nalogami pomoči zadevni instituciji pri izvajanju njenih rednih nalog.

  Okvir 1Primer pomanjkljivosti pri zasnovi projektaProgram podpore zdravstvenemu sektorju – AngolaMed cilji projekta so bili krepitev institucionalnih zmogljivosti na centralni in provincialni ravni, izboljšanje osnovnih zdravstvenih storitev, izboljšanje razpoložljivosti osnovnih zdravil in vzpostavitev sistema za preprečevanje HIV. Čeprav so bile že v oceni prejšnjega projekta omenjene težave z zagotavljanjem aktivne vloge ministrstva za zdravstvo, v študiji izvedljivosti niso bile ocenjene lokalne zmogljivosti, da bi se zagotovila uspešna izvedba tega ambicioznega projekta. Šele ko se je projekt začel, je bilo opaženo, da nekateri angolski partnerji niso imeli ustreznih zmogljivosti za izvajanje projekta. V poročilu o začetku projekta, ki so ga pripravili strokovnjaki, je bilo ugotovljeno, da je bil projekt zastavljen preveč ambiciozno, vendar so bile spremembe sprejete šele 18 mesecev pred koncem projekta, ko so bili cilji in dejavnosti že precej okrnjeni. |
| --- | --- |

16.

Čeprav je bila pri vseh preučenih projektih tehnična pomoč glavni vložek, so bile v približno polovici primerov v projektni dokumentaciji predlagane določene vrste (mednarodna ali lokalna) in obseg (dolgoročne ali kratkoročne naloge) tehnične pomoči, ne da bi bili podani jasni razlogi za predlagano kombinacijo virov tehnične pomoči. Poleg tega tudi ni bilo jasno, kakšna je pričakovana vloga strokovnjakov, saj je bilo treba svetovalne naloge v zvezi s cilji projekta na področju razvoja zmogljivosti običajno združevati z „dopolnilnimi“ nalogami pomoči zadevni instituciji pri izvajanju njenih rednih nalog.

Okvir 1Primer pomanjkljivosti pri zasnovi projektaProgram podpore zdravstvenemu sektorju – AngolaMed cilji projekta so bili krepitev institucionalnih zmogljivosti na centralni in provincialni ravni, izboljšanje osnovnih zdravstvenih storitev, izboljšanje razpoložljivosti osnovnih zdravil in vzpostavitev sistema za preprečevanje HIV. Čeprav so bile že v oceni prejšnjega projekta omenjene težave z zagotavljanjem aktivne vloge ministrstva za zdravstvo, v študiji izvedljivosti niso bile ocenjene lokalne zmogljivosti, da bi se zagotovila uspešna izvedba tega ambicioznega projekta. Šele ko se je projekt začel, je bilo opaženo, da nekateri angolski partnerji niso imeli ustreznih zmogljivosti za izvajanje projekta. V poročilu o začetku projekta, ki so ga pripravili strokovnjaki, je bilo ugotovljeno, da je bil projekt zastavljen preveč ambiciozno, vendar so bile spremembe sprejete šele 18 mesecev pred koncem projekta, ko so bili cilji in dejavnosti že precej okrnjeni.

Lokalno lastništvo bistvenega pomena, vendar ga Komisija ne obravnava sistematično

| 17. | Občutek lastništva do načrtovanega institucionalnega razvoja s strani institucije upravičenke in ljudi, ki delajo zanjo, je odločilni dejavnik za okolje, v katerem se izvaja tehnična pomoč, in s tem prispeva k uspešnemu izvajanju načrtov za razvoj institucionalnih zmogljivosti. Komisija se tega zaveda, zato je poskrbela, da so v fazi zasnove njenih projektov običajno sodelovale tudi lokalne institucije upravičenke. Vendar pri tem ni v zadostni meri ocenila tveganja, da svojih obveznosti morda ne bo izpolnila vlada države upravičenke. Dejstvo, da vlada države upravičenke z donatorji podpiše sporazum o financiranju, še ne pomeni, da bodo predpostavke o vladni zavezanosti izvajanju reform, ki jih vsebuje večina sporazumov o projektih, tudi izpolnjene. Prav tako ne pomeni, da bodo projekt podpirali vsi, ki so zaposleni v instituciji ali jih projekt tako ali drugače zadeva, kar je jasno razvidno iz tega, da v več primerih uslužbenci institucij, ki so prejemale pomoč, niso pokazali nobenega interesa.

  Okvir 2Primer neustreznega lokalnega lastništvaZdravstveni projekt – BeninCilj projekta je bil izboljšati kakovost in dostopnost zdravstvenih storitev. Vendar so se morali strokovnjaki soočati s številnimi težavami, kot je bilo slabo delovanje kadrovskih služb v zdravstvenem sektorju, za katerega so bile značilne številne premestitve in samovoljna imenovanja, kar je negativno vplivalo na motivacijo uslužbencev. Slabo sodelovanje ministrstva pri projektu je povzročilo številne zamude; ministrstvo je na primer zavrnilo dodelitev uslužbencev, ki bi delali kot lokalni partnerji enote za vodenje projekta. Drugi uslužbenci, ki bi morali biti točka za stik med različnimi direktorati ministrstva in projektom, niso bili dovolj motivirani, saj so menili, da bi morali biti posebej plačani za to dejavnost, ki so jo obravnavali kot „dodatno“ delo. Komisija takšnim plačilom upravičeno nasprotuje. |
| --- | --- |

17.

Občutek lastništva do načrtovanega institucionalnega razvoja s strani institucije upravičenke in ljudi, ki delajo zanjo, je odločilni dejavnik za okolje, v katerem se izvaja tehnična pomoč, in s tem prispeva k uspešnemu izvajanju načrtov za razvoj institucionalnih zmogljivosti. Komisija se tega zaveda, zato je poskrbela, da so v fazi zasnove njenih projektov običajno sodelovale tudi lokalne institucije upravičenke. Vendar pri tem ni v zadostni meri ocenila tveganja, da svojih obveznosti morda ne bo izpolnila vlada države upravičenke. Dejstvo, da vlada države upravičenke z donatorji podpiše sporazum o financiranju, še ne pomeni, da bodo predpostavke o vladni zavezanosti izvajanju reform, ki jih vsebuje večina sporazumov o projektih, tudi izpolnjene. Prav tako ne pomeni, da bodo projekt podpirali vsi, ki so zaposleni v instituciji ali jih projekt tako ali drugače zadeva, kar je jasno razvidno iz tega, da v več primerih uslužbenci institucij, ki so prejemale pomoč, niso pokazali nobenega interesa.

Okvir 2Primer neustreznega lokalnega lastništvaZdravstveni projekt – BeninCilj projekta je bil izboljšati kakovost in dostopnost zdravstvenih storitev. Vendar so se morali strokovnjaki soočati s številnimi težavami, kot je bilo slabo delovanje kadrovskih služb v zdravstvenem sektorju, za katerega so bile značilne številne premestitve in samovoljna imenovanja, kar je negativno vplivalo na motivacijo uslužbencev. Slabo sodelovanje ministrstva pri projektu je povzročilo številne zamude; ministrstvo je na primer zavrnilo dodelitev uslužbencev, ki bi delali kot lokalni partnerji enote za vodenje projekta. Drugi uslužbenci, ki bi morali biti točka za stik med različnimi direktorati ministrstva in projektom, niso bili dovolj motivirani, saj so menili, da bi morali biti posebej plačani za to dejavnost, ki so jo obravnavali kot „dodatno“ delo. Komisija takšnim plačilom upravičeno nasprotuje.

Ali se dejavnosti tehnične pomoči učinkovito izvajajo?

| 18. | Sodišče je želelo oceniti, ali so bili projekti učinkovito izvedeni, zato je preučilo, ali se je projekt pravočasno začel in se izvaja po načrtu, ali so naročila in mobilizacija tehnične pomoči potekala brez neupravičenih zamud, ali je bila stopnja koordinacije z drugimi povezanimi projekti ali dejavnostmi ustrezna in ali so določbe o izvajanju projekta spodbujale občutek lastništva pri institucijah upravičenkah. |
| --- | --- |

18.

Sodišče je želelo oceniti, ali so bili projekti učinkovito izvedeni, zato je preučilo, ali se je projekt pravočasno začel in se izvaja po načrtu, ali so naročila in mobilizacija tehnične pomoči potekala brez neupravičenih zamud, ali je bila stopnja koordinacije z drugimi povezanimi projekti ali dejavnostmi ustrezna in ali so določbe o izvajanju projekta spodbujale občutek lastništva pri institucijah upravičenkah.

Zaradi dolge faze priprave zasnova projekta pogosto zastara

| 19. | Pri pregledanih projektih je faza priprave trajala leto do dve. Zajemala je več zahtevanih stopenj, vključno z enim ali več pripravljalnimi obiski svetovalcev (za opredelitev in oblikovanje), dva kroga svetovanj in pripomb skupine za podporo kakovosti (10) na sedežu Komisije ter oddajo predloga za financiranje ustreznemu svetovalnemu odboru držav članic. |
| --- | --- |

19.

Pri pregledanih projektih je faza priprave trajala leto do dve. Zajemala je več zahtevanih stopenj, vključno z enim ali več pripravljalnimi obiski svetovalcev (za opredelitev in oblikovanje), dva kroga svetovanj in pripomb skupine za podporo kakovosti (10) na sedežu Komisije ter oddajo predloga za financiranje ustreznemu svetovalnemu odboru držav članic.

| 20. | Ko Komisija predlog odobri, sledi postopek za oddajo naročila (glej odstavke 22 do 26), da se najamejo potrebni strokovnjaki. Ko ti prispejo na kraj izvedbe projekta, da bi začeli z delom – kar je v večini primerov vsaj dve do tri leta po začetku faze zasnove – so lokalni pogoji pogosto že spremenjeni: medtem so se zgodili novi politični ali drugi dogodki (volitve, nova imenovanja, nove nacionalne politike) ali pa so drugi donatorji začeli izvajati svoj projekt. Zaradi tega strokovnjaki pogosto ugotovijo, da prvotne projektne predpostavke ne držijo več ali pa da nekatere načrtovane dejavnosti niso več relevantne. To pomeni, da morajo strokovnjaki v takšnih primerih najprej pregledati trenutne potrebe glede razvoja zmogljivosti pri upravičencu in ustrezno posodobiti zasnovo projekta, preden lahko začnejo z redno nalogo priprave podrobnega delovnega načrta projekta. |
| --- | --- |

20.

Ko Komisija predlog odobri, sledi postopek za oddajo naročila (glej odstavke 22 do 26), da se najamejo potrebni strokovnjaki. Ko ti prispejo na kraj izvedbe projekta, da bi začeli z delom – kar je v večini primerov vsaj dve do tri leta po začetku faze zasnove – so lokalni pogoji pogosto že spremenjeni: medtem so se zgodili novi politični ali drugi dogodki (volitve, nova imenovanja, nove nacionalne politike) ali pa so drugi donatorji začeli izvajati svoj projekt. Zaradi tega strokovnjaki pogosto ugotovijo, da prvotne projektne predpostavke ne držijo več ali pa da nekatere načrtovane dejavnosti niso več relevantne. To pomeni, da morajo strokovnjaki v takšnih primerih najprej pregledati trenutne potrebe glede razvoja zmogljivosti pri upravičencu in ustrezno posodobiti zasnovo projekta, preden lahko začnejo z redno nalogo priprave podrobnega delovnega načrta projekta.

| 21. | Vendar zaradi administrativnega dela in časa, ki je potreben za pridobitev odobritve spremembe sporazuma o financiranju, do takšnih posodobitev le redko pride na začetku projekta. Komisija projekt običajno začne takšen, kot je bil zasnovan, in čaka na vmesni pregled (ki se običajno pripravi po dveh letih izvajanja), preden se odloči za spremembe. Takrat pa za izvedbo vseh potrebnih sprememb običajno ostane zelo malo časa in splošna uspešnost projekta je ogrožena.

  Okvir 3Primer dolgega obdobja priprave, ki je povzročilo zastaranje zasnove projektaEvropski program tehnične pomoči za Vietnam (ETV2)Projekt je bil pripravljen s pomočjo dveh ločenih obiskov oktobra 2000 in julija 2002. Sporazum o financiranju je bil podpisan aprila 2003, pogodba o tehnični pomoči pa je bila zaradi različnih razlogov podpisana šele avgusta 2005. Projekt se je začel izvajati januarja 2006, kar je bilo predvsem posledica tega, da prvotni vodja projekta ni bil več na voljo in ga je bilo treba nadomestiti. Do takrat so pretekla že tri leta in pol od oblikovanja projekta in glede na hitre spremembe v Vietnamu številne opredeljene dejavnosti niso bile več relevantne. Tako je bila v fazi začetka izvajanja projekta glavna naloga za strokovnjake priprava nove zasnove projekta, posledica tega pa je bila, da je bila za izvedbo projektnih dejavnosti na voljo manj kot polovica načrtovanega časa. |
| --- | --- |

21.

Vendar zaradi administrativnega dela in časa, ki je potreben za pridobitev odobritve spremembe sporazuma o financiranju, do takšnih posodobitev le redko pride na začetku projekta. Komisija projekt običajno začne takšen, kot je bil zasnovan, in čaka na vmesni pregled (ki se običajno pripravi po dveh letih izvajanja), preden se odloči za spremembe. Takrat pa za izvedbo vseh potrebnih sprememb običajno ostane zelo malo časa in splošna uspešnost projekta je ogrožena.

Okvir 3Primer dolgega obdobja priprave, ki je povzročilo zastaranje zasnove projektaEvropski program tehnične pomoči za Vietnam (ETV2)Projekt je bil pripravljen s pomočjo dveh ločenih obiskov oktobra 2000 in julija 2002. Sporazum o financiranju je bil podpisan aprila 2003, pogodba o tehnični pomoči pa je bila zaradi različnih razlogov podpisana šele avgusta 2005. Projekt se je začel izvajati januarja 2006, kar je bilo predvsem posledica tega, da prvotni vodja projekta ni bil več na voljo in ga je bilo treba nadomestiti. Do takrat so pretekla že tri leta in pol od oblikovanja projekta in glede na hitre spremembe v Vietnamu številne opredeljene dejavnosti niso bile več relevantne. Tako je bila v fazi začetka izvajanja projekta glavna naloga za strokovnjake priprava nove zasnove projekta, posledica tega pa je bila, da je bila za izvedbo projektnih dejavnosti na voljo manj kot polovica načrtovanega časa.

Zaradi težav pri naročilih in zagonu projekta je za izvedbo na voljo manj časa

| 22. | Tehnična pomoč, potrebna za izvajanje projektov, se običajno zagotovi z mednarodnim omejenim postopkom za oddajo naročila (11). Celotna izvedba tega postopka običajno traja od šest do osem mesecev. Ker se postopek za oddajo naročila običajno začne šele po podpisu sporazuma o financiranju, traja vsaj deset mesecev, da strokovnjaki prispejo na kraj izvedbe projekta (osem mesecev za oddajo naročila in dva meseca za mobilizacijo strokovnjakov). To obdobje se upošteva pri določitvi uradnega obdobja za izvedbo v sporazumu o financiranju. |
| --- | --- |

22.

Tehnična pomoč, potrebna za izvajanje projektov, se običajno zagotovi z mednarodnim omejenim postopkom za oddajo naročila (11). Celotna izvedba tega postopka običajno traja od šest do osem mesecev. Ker se postopek za oddajo naročila običajno začne šele po podpisu sporazuma o financiranju, traja vsaj deset mesecev, da strokovnjaki prispejo na kraj izvedbe projekta (osem mesecev za oddajo naročila in dva meseca za mobilizacijo strokovnjakov). To obdobje se upošteva pri določitvi uradnega obdobja za izvedbo v sporazumu o financiranju.

| 23. | Vendar je revizija, ki jo je Sodišče opravilo pri 32 projektih, pokazala, da je pri postopkih za oddajo naročila prihajalo do številnih težav, ali pa so bile slednje povezane z začetkom projektov, kar je povzročalo zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti in skrajšalo čas, ki je bil na voljo za izvedbo projekta. Med tipičnimi težavami so:






  (a) | neuspešni postopki zaradi premajhnega števila veljavnih ponudb, ki jih je zato treba začeti znova; |
| --- | --- | --- |

23.

Vendar je revizija, ki jo je Sodišče opravilo pri 32 projektih, pokazala, da je pri postopkih za oddajo naročila prihajalo do številnih težav, ali pa so bile slednje povezane z začetkom projektov, kar je povzročalo zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti in skrajšalo čas, ki je bil na voljo za izvedbo projekta. Med tipičnimi težavami so:

(a)

neuspešni postopki zaradi premajhnega števila veljavnih ponudb, ki jih je zato treba začeti znova;

| (b) | zamude pri ustanavljanju odborov za ocenjevanje ponudb; |
| --- | --- |

(b)

zamude pri ustanavljanju odborov za ocenjevanje ponudb;

| (c) | pozni prihod strokovnjakov; |
| --- | --- |

(c)

pozni prihod strokovnjakov;

| (d) | pozno imenovanje zahtevanih lokalnih partnerskih uslužbencev; |
| --- | --- |

(d)

pozno imenovanje zahtevanih lokalnih partnerskih uslužbencev;

| (e) | težave pri vzpostavljanju struktur za podporo projektu, kot so pisarniški prostori, bančni računi za projekt, priprava priročnikov in postopkov za izvajanje projekta; |
| --- | --- |

(e)

težave pri vzpostavljanju struktur za podporo projektu, kot so pisarniški prostori, bančni računi za projekt, priprava priročnikov in postopkov za izvajanje projekta;

| (f) | priprava celotnega delovnega načrta se izkaže za zahtevnejšo od pričakovane; |
| --- | --- |

(f)

priprava celotnega delovnega načrta se izkaže za zahtevnejšo od pričakovane;

| (g) | potreba po posodobitvi zasnove projekta med fazo začetka izvajanja projekta. |
| --- | --- |

(g)

potreba po posodobitvi zasnove projekta med fazo začetka izvajanja projekta.

Splošni rezultat je bil, da je pri praktično vseh pregledanih projektih dejansko obdobje za izvedbo postalo ali pa je bilo verjetno, da bo postalo, prekratko za izvedbo vseh načrtovanih dejavnosti in doseganje pričakovanih rezultatov.

| 24. | Razen splošnega časovnega okvira, določenega za izvedbo projekta, je treba upoštevati tudi rok za sklenitev pogodbe (tako imenovano pravilo D + 3), uveden s finančnima uredbama leta 2003 (12). Zato vse zamude, ki nastanejo po datumu sprejetja odločbe o financiranju, npr. med razpisom za oddajo glavnega naročila za tehnično pomoč ali v fazi zagona, dejansko skrajšajo obdobje, v katerem je mogoče skleniti nadaljnje pogodbe za dela, dostavo ali druge storitve v zvezi z izvedbo projekta. To je ali pa verjetno bo vplivalo na več projektov, ki so bili zasnovani po uvedbi tega pravila. Od 1. maja 2007 velja sprememba finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun (13), s katero je bila v določeni meri ublažena omejitev pravila D + 3, saj se triletno obdobje začne z datumom sklenitve sporazuma o financiranju. Vendar bo vsaka zamuda, do katere pride po tem datumu, še vedno skrajšala obdobje za izvedbo ter obdobje, ki je na voljo za sklepanje pogodb. |
| --- | --- |

24.

Razen splošnega časovnega okvira, določenega za izvedbo projekta, je treba upoštevati tudi rok za sklenitev pogodbe (tako imenovano pravilo D + 3), uveden s finančnima uredbama leta 2003 (12). Zato vse zamude, ki nastanejo po datumu sprejetja odločbe o financiranju, npr. med razpisom za oddajo glavnega naročila za tehnično pomoč ali v fazi zagona, dejansko skrajšajo obdobje, v katerem je mogoče skleniti nadaljnje pogodbe za dela, dostavo ali druge storitve v zvezi z izvedbo projekta. To je ali pa verjetno bo vplivalo na več projektov, ki so bili zasnovani po uvedbi tega pravila. Od 1. maja 2007 velja sprememba finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun (13), s katero je bila v določeni meri ublažena omejitev pravila D + 3, saj se triletno obdobje začne z datumom sklenitve sporazuma o financiranju. Vendar bo vsaka zamuda, do katere pride po tem datumu, še vedno skrajšala obdobje za izvedbo ter obdobje, ki je na voljo za sklepanje pogodb.

| 25. | Proces oddaje javnih naročil je tehnično mogoče začeti prej, se pravi pred podpisom sporazuma o financiranju ali celo pred sprejetjem odločbe o financiranju – v tem primeru mora biti obvestilo o oddaji javnega naročila objavljeno s „klavzulo o odložitvi“ (14). To bi pomagalo skrajšati čas, ki običajno poteče med podpisom sporazuma o financiranju in začetkom izvajanja projektnih dejavnosti. Uporaba takšne klavzule je vsaj za države AKP dejansko predvidena v eni od prilog k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU (Sporazum iz Cotonouja z dne 23. junija 2000), „da se zagotovi zgodnji zagon projekta“ (15). |
| --- | --- |

25.

Proces oddaje javnih naročil je tehnično mogoče začeti prej, se pravi pred podpisom sporazuma o financiranju ali celo pred sprejetjem odločbe o financiranju – v tem primeru mora biti obvestilo o oddaji javnega naročila objavljeno s „klavzulo o odložitvi“ (14). To bi pomagalo skrajšati čas, ki običajno poteče med podpisom sporazuma o financiranju in začetkom izvajanja projektnih dejavnosti. Uporaba takšne klavzule je vsaj za države AKP dejansko predvidena v eni od prilog k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU (Sporazum iz Cotonouja z dne 23. junija 2000), „da se zagotovi zgodnji zagon projekta“ (15).

| 26. | V notranjih smernicah Komisije o naročilih je navedeno, da naj se ta možnost uporabi le v izrednih primerih (ne da bi bilo navedeno, kateri primeri bi to lahko bili). Komisija meni, da obstaja tveganje, da bodo razpisi morda razveljavljeni in da lahko interes morebitnih ponudnikov storitev pri prihodnjih projektih, ki jih financira Komisija, upade, če se to zgodi prepogosto. Klavzula o odložitvi se zato le redko uporablja. Vendar je tveganje, da bo projekt po končani fazi priprave in sprejetju sklepa o financiranju v celoti odpovedan, v praksi omejeno. Komisija bi morala v svojih smernicah pojasniti, v kakšnih okoliščinah in pod kakšnimi pogoji se lahko uporabi klavzula o odložitvi.

  Okvir 4Primer skrajšanega obdobja za izvedbo zaradi zamudRazvoj kadrovskih virov v zdravstvu – UgandaPogodba o tehnični pomoči je bila podpisana septembra 2003, približno 18 mesecev po podpisu sporazuma o financiranju, prvi strokovnjaki pa so na kraj izvajanja projekta prispeli približno dva meseca zatem. Zaradi več dejavnikov je postopek za oddajo naročila trajal zelo dolgo; med temi dejavniki so bili prenos pristojnosti za zdravstvene šole z ministrstva za zdravstvo na ministrstvo za izobraževanje ter takratne spremembe v delegaciji (odhodi uslužbencev, prenos pristojnosti, prenos portfeljev). Čeprav je bilo v sporazumu o financiranju določeno petletno obdobje izvajanja, v pogodbi o tehnični pomoči pa štiri leta za delovanje, so zaradi začetne 20-mesečne zamude za izvajanje ostala samo tri leta in trije meseci. |
| --- | --- |

26.

V notranjih smernicah Komisije o naročilih je navedeno, da naj se ta možnost uporabi le v izrednih primerih (ne da bi bilo navedeno, kateri primeri bi to lahko bili). Komisija meni, da obstaja tveganje, da bodo razpisi morda razveljavljeni in da lahko interes morebitnih ponudnikov storitev pri prihodnjih projektih, ki jih financira Komisija, upade, če se to zgodi prepogosto. Klavzula o odložitvi se zato le redko uporablja. Vendar je tveganje, da bo projekt po končani fazi priprave in sprejetju sklepa o financiranju v celoti odpovedan, v praksi omejeno. Komisija bi morala v svojih smernicah pojasniti, v kakšnih okoliščinah in pod kakšnimi pogoji se lahko uporabi klavzula o odložitvi.

Okvir 4Primer skrajšanega obdobja za izvedbo zaradi zamudRazvoj kadrovskih virov v zdravstvu – UgandaPogodba o tehnični pomoči je bila podpisana septembra 2003, približno 18 mesecev po podpisu sporazuma o financiranju, prvi strokovnjaki pa so na kraj izvajanja projekta prispeli približno dva meseca zatem. Zaradi več dejavnikov je postopek za oddajo naročila trajal zelo dolgo; med temi dejavniki so bili prenos pristojnosti za zdravstvene šole z ministrstva za zdravstvo na ministrstvo za izobraževanje ter takratne spremembe v delegaciji (odhodi uslužbencev, prenos pristojnosti, prenos portfeljev). Čeprav je bilo v sporazumu o financiranju določeno petletno obdobje izvajanja, v pogodbi o tehnični pomoči pa štiri leta za delovanje, so zaradi začetne 20-mesečne zamude za izvajanje ostala samo tri leta in trije meseci.

Pogoste zamenjave strokovnjakov po oddaji naročil

| 27. | Pri tretjini pregledanih pogodb so svetovalna podjetja skoraj takoj po tem, ko so dobila naročilo za zagotavljanje tehnične pomoči, Komisijo obvestila, da ključni strokovnjaki niso več na voljo. V nekaterih primerih je bilo to posledica poznega zaključka vrednotenja ponudb in oddaje naročila za tehnično pomoč, kar je pomenilo, da strokovnjaki niso imeli več obveznosti glede svoje razpoložljivosti (16). V drugih primerih je do nerazpoložljivosti prišlo v času veljavnosti ponudbe. Kot glavni razlog so bile najpogosteje navedene težave z zdravjem. Obstaja tveganje, da podjetja namerno predlagajo strokovnjake z dobrimi življenjepisi, da bi pridobila naročilo, čeprav vedo, da strokovnjak ne bo na voljo za izvedbo naloge. V vseh primerih iskanje zamenjave povzroči zamude pri zagonu projekta.

  Okvir 5Primer zamenjave strokovnjaka po oddaji naročilaPo uspešnem postopku za oddajo naročila je naročilo za tehnično pomoč pridobil konzorcij več organizacij, v glavnem zaradi moči vodje ekipe, ki ga je predlagal. Vendar ta vodja ekipe nikoli ni izvajal svojih nalog, saj je bil kmalu po podpisu pogodbe umaknjen, ker je bilo ugotovljeno, da je bil občutljiv na bolezen, ki se pojavlja v zadevni državi. To je nekaj, kar bi moralo biti znano že prej. Strokovnjak, ki ga je zamenjal, je prispel na kraj izvedbe projekta skoraj tri mesece pozneje. |
| --- | --- |

27.

Pri tretjini pregledanih pogodb so svetovalna podjetja skoraj takoj po tem, ko so dobila naročilo za zagotavljanje tehnične pomoči, Komisijo obvestila, da ključni strokovnjaki niso več na voljo. V nekaterih primerih je bilo to posledica poznega zaključka vrednotenja ponudb in oddaje naročila za tehnično pomoč, kar je pomenilo, da strokovnjaki niso imeli več obveznosti glede svoje razpoložljivosti (16). V drugih primerih je do nerazpoložljivosti prišlo v času veljavnosti ponudbe. Kot glavni razlog so bile najpogosteje navedene težave z zdravjem. Obstaja tveganje, da podjetja namerno predlagajo strokovnjake z dobrimi življenjepisi, da bi pridobila naročilo, čeprav vedo, da strokovnjak ne bo na voljo za izvedbo naloge. V vseh primerih iskanje zamenjave povzroči zamude pri zagonu projekta.

Okvir 5Primer zamenjave strokovnjaka po oddaji naročilaPo uspešnem postopku za oddajo naročila je naročilo za tehnično pomoč pridobil konzorcij več organizacij, v glavnem zaradi moči vodje ekipe, ki ga je predlagal. Vendar ta vodja ekipe nikoli ni izvajal svojih nalog, saj je bil kmalu po podpisu pogodbe umaknjen, ker je bilo ugotovljeno, da je bil občutljiv na bolezen, ki se pojavlja v zadevni državi. To je nekaj, kar bi moralo biti znano že prej. Strokovnjak, ki ga je zamenjal, je prispel na kraj izvedbe projekta skoraj tri mesece pozneje.

Neprimerna izbirna merila za tehnično pomoč

| 28. | Zaradi rednega umikanja ključnih strokovnjakov se pojavlja vprašanje, ali so merila, ki se uporabljajo za vrednotenje predlogov za tehnično pomoč, dejansko ustrezna (17). Najpomembnejše posamezno merilo, ki se uporablja pri tehničnem vrednotenju ponudb za naročila za storitve, je vrednotenje življenjepisa predlaganih dolgoročnih strokovnjakov, zlasti življenjepisa vodje ekipe. Samo v nekaterih primerih so organizirani razgovori s strokovnjaki. Drugi potencialni kazalniki za tehnično kakovost, kot sta skupna zmogljivost podjetja in/ali dejanske izkušnje Komisije s podjetjem ali predlaganimi strokovnjaki pri prejšnjih naročilih, ki jih je financirala Komisija, se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

28.

Zaradi rednega umikanja ključnih strokovnjakov se pojavlja vprašanje, ali so merila, ki se uporabljajo za vrednotenje predlogov za tehnično pomoč, dejansko ustrezna (17). Najpomembnejše posamezno merilo, ki se uporablja pri tehničnem vrednotenju ponudb za naročila za storitve, je vrednotenje življenjepisa predlaganih dolgoročnih strokovnjakov, zlasti življenjepisa vodje ekipe. Samo v nekaterih primerih so organizirani razgovori s strokovnjaki. Drugi potencialni kazalniki za tehnično kakovost, kot sta skupna zmogljivost podjetja in/ali dejanske izkušnje Komisije s podjetjem ali predlaganimi strokovnjaki pri prejšnjih naročilih, ki jih je financirala Komisija, se ne upoštevajo.

Omejena izbira med postopki za oddajo naročil

| 29. | Pri najemanju strokovnjakov za izvajanje projektov na področju razvoja zmogljivosti je izbira virov, kjer jih je mogoče najeti, omejena. Strokovnjake je v bistvu mogoče najeti na dva načina; prvi je prek sistema okvirnih pogodb (18), drugi pa prek mednarodnega omejenega postopka za oddajo naročil za storitve (glej odstavek 22). |
| --- | --- |

29.

Pri najemanju strokovnjakov za izvajanje projektov na področju razvoja zmogljivosti je izbira virov, kjer jih je mogoče najeti, omejena. Strokovnjake je v bistvu mogoče najeti na dva načina; prvi je prek sistema okvirnih pogodb (18), drugi pa prek mednarodnega omejenega postopka za oddajo naročil za storitve (glej odstavek 22).

| 30. | Pogodba, s katero se najamejo strokovnjaki, se v obeh primerih podpiše s svetovalnim podjetjem. Za nekatera strokovna področja, kot sta upravljanje javnih financ ali javna uprava, je mogoče bolje usposobljene strokovnjake najti v drugih vrstah organizacij, kot so nacionalne uprave držav članic, npr. v primeru upravljanja javnih financ v nacionalnih zakladnicah, finančnih ministrstvih ali centralnih bankah, podobno, kot se dogaja pri projektih „tesnega medinstitucionalnega sodelovanja“ v državah predpristopnicah. V primerih, kjer se zahteva zelo specifično lokalno strokovno znanje, v praksi noben postopek ne vodi do iskanja tehničnega znanja na lokalnem ali regionalnem trgu. |
| --- | --- |

30.

Pogodba, s katero se najamejo strokovnjaki, se v obeh primerih podpiše s svetovalnim podjetjem. Za nekatera strokovna področja, kot sta upravljanje javnih financ ali javna uprava, je mogoče bolje usposobljene strokovnjake najti v drugih vrstah organizacij, kot so nacionalne uprave držav članic, npr. v primeru upravljanja javnih financ v nacionalnih zakladnicah, finančnih ministrstvih ali centralnih bankah, podobno, kot se dogaja pri projektih „tesnega medinstitucionalnega sodelovanja“ v državah predpristopnicah. V primerih, kjer se zahteva zelo specifično lokalno strokovno znanje, v praksi noben postopek ne vodi do iskanja tehničnega znanja na lokalnem ali regionalnem trgu.

Neučinkovita uporaba tehnične pomoči

| 31. | Mednarodni strokovnjaki niso bili vedno učinkovito uporabljeni, ker so jim bile dodeljene različne vloge. Čeprav so načeloma izbrani na podlagi svojega tehničnega strokovnega znanja, Komisija od njih pričakuje, da bodo sodelovali tudi pri vodenju projekta in finančnem nadzoru. Po sedanji Finančni uredbi vodja ekipe za mednarodno tehnično pomoč ni več sodirektor projekta s pooblastili za podpisovanje, kot je bila praksa v skladu s prejšnjo Finančno uredbo. Vendar vodja ekipe delovne načrte in proračune projekta, poročila, razpisne mape, osnutke pogodb in predloge za plačilo z bančnega računa projekta v praksi tudi pripravlja in ne samo preverja. V nekaterih primerih so administrativne naloge zahtevale nesorazmeren del časa, kar je skrajšalo čas, ki so ga strokovnjaki lahko porabili za tehnične dejavnosti za razvijanje zmogljivosti. To povzroča tudi določeno dvoumnost glede odgovornosti strokovnjakov do institucije upravičenke ali delegacije, zaradi česar je njihova naloga dodatno zapletena in lahko ogrozi vzdušje zaupanja med strokovnjaki in njihovimi lokalnimi partnerji. |
| --- | --- |

31.

Mednarodni strokovnjaki niso bili vedno učinkovito uporabljeni, ker so jim bile dodeljene različne vloge. Čeprav so načeloma izbrani na podlagi svojega tehničnega strokovnega znanja, Komisija od njih pričakuje, da bodo sodelovali tudi pri vodenju projekta in finančnem nadzoru. Po sedanji Finančni uredbi vodja ekipe za mednarodno tehnično pomoč ni več sodirektor projekta s pooblastili za podpisovanje, kot je bila praksa v skladu s prejšnjo Finančno uredbo. Vendar vodja ekipe delovne načrte in proračune projekta, poročila, razpisne mape, osnutke pogodb in predloge za plačilo z bančnega računa projekta v praksi tudi pripravlja in ne samo preverja. V nekaterih primerih so administrativne naloge zahtevale nesorazmeren del časa, kar je skrajšalo čas, ki so ga strokovnjaki lahko porabili za tehnične dejavnosti za razvijanje zmogljivosti. To povzroča tudi določeno dvoumnost glede odgovornosti strokovnjakov do institucije upravičenke ali delegacije, zaradi česar je njihova naloga dodatno zapletena in lahko ogrozi vzdušje zaupanja med strokovnjaki in njihovimi lokalnimi partnerji.

Koordinacija donatorjev se po državah razlikuje

| 32. | Stopnja koordinacije programov za razvoj zmogljivosti je v zadevnih državah zelo različna. Sega od omejene izmenjave informacij do bolj izdelanih sistemov za sektorske in/ali tematske delovne skupine, ki združujejo vse aktivne partnerje in kažejo visoko stopnjo koordinacije, pri čemer je Komisija običajno med najbolj aktivnimi donatorji na tem področju. Kjer je bil vzpostavljen program pomoči iz splošnega proračuna ali program podpore za izvajanje sektorske politike, je bila koordinacija bolj razvita in bolj intenzivna. Vendar je bila celo takrat tehnična pomoč pogosto še vedno zagotovljena prek različnih projektov, pri katerih je vsak donator uporabljal svoje postopke. |
| --- | --- |

32.

Stopnja koordinacije programov za razvoj zmogljivosti je v zadevnih državah zelo različna. Sega od omejene izmenjave informacij do bolj izdelanih sistemov za sektorske in/ali tematske delovne skupine, ki združujejo vse aktivne partnerje in kažejo visoko stopnjo koordinacije, pri čemer je Komisija običajno med najbolj aktivnimi donatorji na tem področju. Kjer je bil vzpostavljen program pomoči iz splošnega proračuna ali program podpore za izvajanje sektorske politike, je bila koordinacija bolj razvita in bolj intenzivna. Vendar je bila celo takrat tehnična pomoč pogosto še vedno zagotovljena prek različnih projektov, pri katerih je vsak donator uporabljal svoje postopke.

Izvedbene določbe še niso ugodne za občutek lokalnega lastništva

| 33. | V večini držav so enote za izvajanje projekta (ali enote za podporo projekta) še vedno vzpostavljene kot začasne strukture za čas trajanja projekta in sicer vzporedno z obstoječimi nacionalnimi upravami, čeprav so v več primerih že bolj integrirane v redno institucionalno strukturo uprave upravičenke. V nobeni od zadevnih držav niso bili postopek za oddajo naročila in plačila za tehnično pomoč, ki jo financira Komisija, upravljani prek nacionalnih sistemov in postopkov, saj je Komisija menila, da so ti nezanesljivi in premalo pregledni. Vendar je več teh držav (tj. Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda in Vietnam) tudi prejemnic proračunske pomoči, ki jo financira Komisija in kjer je poraba sredstev po definiciji predmet nacionalnih finančnih postopkov. To ponazarja nedoslednost Komisijinega pristopa pri uporabi sistemov za upravljanje javnih financ in javnih naročil v državah upravičenkah v okviru različnih instrumentov pomoči, ki jih izvaja Komisija. |
| --- | --- |

33.

V večini držav so enote za izvajanje projekta (ali enote za podporo projekta) še vedno vzpostavljene kot začasne strukture za čas trajanja projekta in sicer vzporedno z obstoječimi nacionalnimi upravami, čeprav so v več primerih že bolj integrirane v redno institucionalno strukturo uprave upravičenke. V nobeni od zadevnih držav niso bili postopek za oddajo naročila in plačila za tehnično pomoč, ki jo financira Komisija, upravljani prek nacionalnih sistemov in postopkov, saj je Komisija menila, da so ti nezanesljivi in premalo pregledni. Vendar je več teh držav (tj. Benin, Čad, Maroko, Sierra Leone, Uganda in Vietnam) tudi prejemnic proračunske pomoči, ki jo financira Komisija in kjer je poraba sredstev po definiciji predmet nacionalnih finančnih postopkov. To ponazarja nedoslednost Komisijinega pristopa pri uporabi sistemov za upravljanje javnih financ in javnih naročil v državah upravičenkah v okviru različnih instrumentov pomoči, ki jih izvaja Komisija.

| 34. | V okviru Pariške deklaracije (glej odstavek 5) so donatorji sprejeli več zavez za uskladitev svoje podpore z razvojnimi strategijami, institucijami in postopki držav partneric. Več teh zavez je neposredno povezanih z vprašanjem razvoja zmogljivosti. V tem kontekstu je Evropska unija na treh področjih zase postavila še strožje cilje in sicer zagotavljanje vse pomoči pri gradnji zmogljivosti prek koordiniranih programov z vedno večjo uporabo večdonatorskih dogovorov, usmerjanje 50 % pomoči vlada-vladi prek državnih sistemov in preprečevanje ustanavljanja novih enot za izvajanje projektov. Glede na zasnovo najnovejših projektov za razvoj zmogljivosti je Komisijina naloga, da uresniči svoje zaveze iz Pariške deklaracije, velik izziv. |
| --- | --- |

34.

V okviru Pariške deklaracije (glej odstavek 5) so donatorji sprejeli več zavez za uskladitev svoje podpore z razvojnimi strategijami, institucijami in postopki držav partneric. Več teh zavez je neposredno povezanih z vprašanjem razvoja zmogljivosti. V tem kontekstu je Evropska unija na treh področjih zase postavila še strožje cilje in sicer zagotavljanje vse pomoči pri gradnji zmogljivosti prek koordiniranih programov z vedno večjo uporabo večdonatorskih dogovorov, usmerjanje 50 % pomoči vlada-vladi prek državnih sistemov in preprečevanje ustanavljanja novih enot za izvajanje projektov. Glede na zasnovo najnovejših projektov za razvoj zmogljivosti je Komisijina naloga, da uresniči svoje zaveze iz Pariške deklaracije, velik izziv.

So dejavnosti tehnične pomoči in njihova uspešnost ustrezno spremljane in vrednotene?

| 35. | Kakovost in pravočasnost poročanja strokovnjakov sta bili na splošno zadovoljivi in uslužbenci delegacij v večini primerov aktivno spremljajo projekte. Poleg tega sta vzpostavljena še dva glavna sistema za zunanje spremljanje in vrednotenje projektov:






  (a) | v rezultate usmerjen sistem spremljanja (ROM), ki ga izvajajo svetovalci v imenu Komisije; |
| --- | --- | --- |

35.

Kakovost in pravočasnost poročanja strokovnjakov sta bili na splošno zadovoljivi in uslužbenci delegacij v večini primerov aktivno spremljajo projekte. Poleg tega sta vzpostavljena še dva glavna sistema za zunanje spremljanje in vrednotenje projektov:

(a)

v rezultate usmerjen sistem spremljanja (ROM), ki ga izvajajo svetovalci v imenu Komisije;

| (b) | vmesni pregledi projektov, ki so predvideni v sporazumu o financiranju projekta in jih izvajajo svetovalci, ki jih izbereta in/ali odobrita Komisija in država partnerica. |
| --- | --- |

(b)

vmesni pregledi projektov, ki so predvideni v sporazumu o financiranju projekta in jih izvajajo svetovalci, ki jih izbereta in/ali odobrita Komisija in država partnerica.

| 36. | Oba sistema se redno uporabljata. V nekaterih primerih so svetovalci ROM projekte obiskali kmalu po začetku izvajanja dejavnosti, tako da je bilo mogoče oceniti samo zasnovo projekta, ne pa tudi učinkovitosti in uspešnosti izvajanja ali rezultatov. |
| --- | --- |

36.

Oba sistema se redno uporabljata. V nekaterih primerih so svetovalci ROM projekte obiskali kmalu po začetku izvajanja dejavnosti, tako da je bilo mogoče oceniti samo zasnovo projekta, ne pa tudi učinkovitosti in uspešnosti izvajanja ali rezultatov.

| 37. | Sistem ROM je primer dobre prakse, zlasti ker se izvajajo redni obiski projektov med njihovim izvajanjem. Vendar je Sodišče v številnih primerih ugotovilo, da so bile ocene, ki jih je prejel projekt, nerealne ali neustrezne ali da ocene, ki jih je isti projekt prejel ob naslednjih obiskih ROM, niso bile dosledne. Na to lahko vplivata dejstvo, da so ti obiski (glede na veliko število projektov) nujno zelo kratki in da se osebje za spremljanje redno menjava. |
| --- | --- |

37.

Sistem ROM je primer dobre prakse, zlasti ker se izvajajo redni obiski projektov med njihovim izvajanjem. Vendar je Sodišče v številnih primerih ugotovilo, da so bile ocene, ki jih je prejel projekt, nerealne ali neustrezne ali da ocene, ki jih je isti projekt prejel ob naslednjih obiskih ROM, niso bile dosledne. Na to lahko vplivata dejstvo, da so ti obiski (glede na veliko število projektov) nujno zelo kratki in da se osebje za spremljanje redno menjava.

| 38. | Vmesni pregledi se izvajajo za večino projektov in so na splošno obravnavani kot zelo koristen instrument, ki zagotavlja uravnotežen zunanji pogled na projekt. Ko se delegacije odločajo, ali bodo projekt spremenile, ga preusmerile ali razširile, pogosto upoštevajo priporočila, nastala po teh pregledih. Vendar je pri sedanjem trendu krajšanja obdobja za izvedbo težje določiti čas vmesnega pregleda tako, da ima projekt do pregleda dovolj časa za napredek, hkrati pa je na voljo še dovolj časa, da se izvedejo priporočila in izkoristijo njihove prednosti. |
| --- | --- |

38.

Vmesni pregledi se izvajajo za večino projektov in so na splošno obravnavani kot zelo koristen instrument, ki zagotavlja uravnotežen zunanji pogled na projekt. Ko se delegacije odločajo, ali bodo projekt spremenile, ga preusmerile ali razširile, pogosto upoštevajo priporočila, nastala po teh pregledih. Vendar je pri sedanjem trendu krajšanja obdobja za izvedbo težje določiti čas vmesnega pregleda tako, da ima projekt do pregleda dovolj časa za napredek, hkrati pa je na voljo še dovolj časa, da se izvedejo priporočila in izkoristijo njihove prednosti.

| 39. | Sistematične ocene tega, kako uspešno so podjetja in strokovnjaki izvajali tehnično pomoč, ni. Vse ocene, ki jih izvede delegacija ali lokalni upravičenec ali lokalni naročnik (v primeru ERS), so samo začasne in neuradne. Komisija nima nobenega sistema, ki bi omogočal širjenje vsaj teh omejenih informacij. Pomanjkanje ustreznega sistema upravljavskih informacij v zvezi s tehnično pomočjo pomeni, da dragocenih izkušenj iz preteklosti, pridobljenih pri delu z nekaterimi podjetji ali strokovnjaki, ni mogoče izkoristiti pri odločanju o oddaji novih naročil za tehnično pomoč. |
| --- | --- |

39.

Sistematične ocene tega, kako uspešno so podjetja in strokovnjaki izvajali tehnično pomoč, ni. Vse ocene, ki jih izvede delegacija ali lokalni upravičenec ali lokalni naročnik (v primeru ERS), so samo začasne in neuradne. Komisija nima nobenega sistema, ki bi omogočal širjenje vsaj teh omejenih informacij. Pomanjkanje ustreznega sistema upravljavskih informacij v zvezi s tehnično pomočjo pomeni, da dragocenih izkušenj iz preteklosti, pridobljenih pri delu z nekaterimi podjetji ali strokovnjaki, ni mogoče izkoristiti pri odločanju o oddaji novih naročil za tehnično pomoč.

Ali so dejavnosti tehnične pomoči uspešne pri razvoju zmogljivosti?

Prispevek tehnične pomoči je zadovoljiv, vendar uspeh projektov ni zagotovljen

| 40. | Dejanski ali verjetni rezultati so se pri 32 revidiranih projektih na splošno precej razlikovali (glej Prilogo II). Deset projektov je bilo še na tako zgodnji stopnji izvajanja, da ni bilo mogoče razumno predvideti njihovih verjetnih rezultatov. Kar zadeva preostale projekte:






  — | tretjina projektov je bila ali verjetno bo uspešnih pri doseganju svojih ciljev (glej Okvir 6), |
| --- | --- | --- |

40.

Dejanski ali verjetni rezultati so se pri 32 revidiranih projektih na splošno precej razlikovali (glej Prilogo II). Deset projektov je bilo še na tako zgodnji stopnji izvajanja, da ni bilo mogoče razumno predvideti njihovih verjetnih rezultatov. Kar zadeva preostale projekte:

—

tretjina projektov je bila ali verjetno bo uspešnih pri doseganju svojih ciljev (glej Okvir 6),

| — | pri tretjini projektov je prišlo do nekaterih težav in so dosegli ali pa verjetno bodo dosegli samo del svojih ciljev (glej Okvir 7), |
| --- | --- |

—

pri tretjini projektov je prišlo do nekaterih težav in so dosegli ali pa verjetno bodo dosegli samo del svojih ciljev (glej Okvir 7),

| — | pri tretjini projektov je prišlo do precejšnjih težav in so dosegli ali pa verjetno bodo dosegli zelo malo svojih načrtovanih ciljev (glej Okvir 8). |
| --- | --- |

—

pri tretjini projektov je prišlo do precejšnjih težav in so dosegli ali pa verjetno bodo dosegli zelo malo svojih načrtovanih ciljev (glej Okvir 8).

Okvir 6Primer uspešnega projektaPodpora decentralizaciji v BeninuCilj projekta je bil na občinski ravni vzpostaviti upravne zmogljivosti za zagotavljanje višje ravni javnih storitev prebivalstvu.Uporabljen je bil inovativen pristop, kjer se je mednarodnemu strokovnjaku, odgovornemu za vodenje in koordinacijo dejavnosti na osrednji ravni, pridružila velika ekipa lokalnih strokovnjakov, ki so imeli specifično lokalno znanje in so zagotavljali podporo na lokalni ravni. To je zahtevalo začetno usposabljanje lokalnih ekip, ki ga je izvedel mednarodni strokovnjak, da bi zagotovil skupni pristop in da so se razvila standardizirana orodja. V zasnovi projekta so bili jasno določeni cilji in kazalniki uspešnosti, čeprav na začetku niso bili količinsko opredeljeni. Strokovnjak je bil mobiliziran v šestih mesecih od podpisa sporazuma o financiranju. Ob začetku projekta je strokovnjak podrobno določil logični okvir in vzpostavil podatkovno zbirko za spremljanje in vrednotenje. Kljub zahtevnemu okolju, ki je bilo posledica pomanjkanja jasne politične podpore za proces decentralizacije, je projekt v veliki meri dosegel svoje cilje. Komisija, ki razvoj na tem območju obravnava dolgoročno, je pripravila drugo fazo projekta, katere namen je podpreti izvajanje načrtov za razvoj občin in povečati zmogljivosti institucij za nadzor.

| 41. | Ker je tehnična pomoč glavni vložek, ki se uporablja pri projektih razvoja zmogljivosti, je jasno, da njena kakovost pomembno vpliva na rezultate projektov. Institucije upravičenke in delegacije so na splošno menile, da je bilo delo strokovnjakov zadovoljivo. Čeprav so bili pri približno polovici revidiranih projektov primeri zamenjave strokovnjakov, je bilo to običajno posledica osebnostnih razlik, včasih pa tudi prenizke delovne uspešnosti. V zelo malo primerih se je zgodilo, da je bila celotna ekipa strokovnjakov pri delu neuspešna in jo je bilo treba nadomestiti. Kljub temu pa kakovostna tehnična pomoč ne zagotavlja nujno uspeha projekta, saj imajo odločilen vpliv na končni rezultat drugi dejavniki. |
| --- | --- |

41.

Ker je tehnična pomoč glavni vložek, ki se uporablja pri projektih razvoja zmogljivosti, je jasno, da njena kakovost pomembno vpliva na rezultate projektov. Institucije upravičenke in delegacije so na splošno menile, da je bilo delo strokovnjakov zadovoljivo. Čeprav so bili pri približno polovici revidiranih projektov primeri zamenjave strokovnjakov, je bilo to običajno posledica osebnostnih razlik, včasih pa tudi prenizke delovne uspešnosti. V zelo malo primerih se je zgodilo, da je bila celotna ekipa strokovnjakov pri delu neuspešna in jo je bilo treba nadomestiti. Kljub temu pa kakovostna tehnična pomoč ne zagotavlja nujno uspeha projekta, saj imajo odločilen vpliv na končni rezultat drugi dejavniki.

| 42. | Pri veliki večini projektov je prekratko obdobje za izvedbo odločilno prispevalo k temu, da pri projektih v času, ki je bil določen v sporazumu o financiranju, ni bilo mogoče doseči predvidenih rezultatov. Trajanje izvajanja številnih projektov je bilo ali pa bo podaljšano, kar bi moralo privesti do doseganja nadaljnjih rezultatov. Za uspešno dokončanje projektov zgolj podaljšanje časa ne zadostuje. Druga pomembna dejavnika, ki vplivata na uspešnost projektov, sta institucionalno okolje v državah upravičenkah in stopnja občutka lastništva, ki jo izkažejo institucije upravičenke med pripravo in izvajanjem projektov. V državah, ki jih je Sodišče obiskalo, sta bila ta dejavnika v glavnem pozitivna v Vietnamu in Ugandi, v manjši meri v Alžiriji in Beninu, v Angoli pa to ni bilo tako. Takšne razlike v lokalnih institucionalnih zmogljivostih in občutku lastništva v veliki meri pojasnjujejo razlike pri doseženih ali pričakovanih rezultatih projektov, ki jih je Sodišče revidiralo v posameznih državah. Nekaterih od teh dejavnikov Komisija ne more neposredno nadzirati, vendar bi jih morala kljub temu bolje predvideti.

  Okvir 7Primer projekta z delnimi rezultati in negotovo trajnostjoUsposabljanje osnovnošolskih učiteljev – AngolaZaradi slabe priprave projekta in zamud je bila opuščena polovica načrtovanih dejavnosti. Zato projekt ni v celoti dosegel vseh svojih ciljev, saj od predvidenih 16 delujejo samo 4 centri za usposabljanje, od prvotno načrtovanih 14 250 učiteljev pa jih je bilo usposabljanih samo 11 000. Angolska vlada ni izpolnila svojih obveznosti glede financiranja teh regionalnih centrov za usposabljanje. Brez učilnic, vode ali elektrike je bila njihova infrastruktura povsem neustrezna, tečaji pa so potekali v osnovnih šolah, zaradi česar so morali imeti otroci pouk na šolskem igrišču. Učitelji so bili na splošno zadovoljni s ponujenim usposabljanjem, vendar od ministrstva za izobraževanje še niso prejeli uradnih potrdil o opravljenem usposabljanju in zato še niso napredovali niti se jim niso zvišale plače. Sistem za statistične podatke je bil nameščen, vendar ni deloval. Druga oprema, ki je bila zagotovljena s projektom, ne deluje zaradi pomanjkanja vzdrževanja in nadomestnih delov.


  Okvir 8Primer projekta z nezadovoljivimi rezultatiProgram podpore zdravstvenemu sektorju – Sierra LeoneZasnova projekta je potekala v težkih razmerah v poznih devetdesetih, ko so bile varnostne razmere še zelo nestabilne. Cilji projekta so bili glede na te težke razmere in zapletenost procesa decentralizacije zastavljeni preveč ambiciozno. Zamude pri najemanju strokovnjakov in njihovo neustrezno delo ter pomanjkanje občutka lastništva s strani ministrstva za zdravstvo, ki ni zagotovilo zahtevanega lokalnega partnerskega osebja, so močno vplivali na dejavnosti projekta. Zaradi tega projekt še zdaleč ni dosegel svojih ciljev. Ob koncu leta 2006 so službe Komisije pripravljale dodatek k sporazumu o financiranju, s katerim bi razveljavile 13 milijonov EUR (od prvotnega prispevka 28 milijonov EUR) ter za dve leti in pol podaljšale projekt, da bi skušale dokončati dele dveh uspešnejših elementov, se pravi osnovno zdravstveno nego na decentralizirani ravni in farmacevtski element. |
| --- | --- |

42.

Pri veliki večini projektov je prekratko obdobje za izvedbo odločilno prispevalo k temu, da pri projektih v času, ki je bil določen v sporazumu o financiranju, ni bilo mogoče doseči predvidenih rezultatov. Trajanje izvajanja številnih projektov je bilo ali pa bo podaljšano, kar bi moralo privesti do doseganja nadaljnjih rezultatov. Za uspešno dokončanje projektov zgolj podaljšanje časa ne zadostuje. Druga pomembna dejavnika, ki vplivata na uspešnost projektov, sta institucionalno okolje v državah upravičenkah in stopnja občutka lastništva, ki jo izkažejo institucije upravičenke med pripravo in izvajanjem projektov. V državah, ki jih je Sodišče obiskalo, sta bila ta dejavnika v glavnem pozitivna v Vietnamu in Ugandi, v manjši meri v Alžiriji in Beninu, v Angoli pa to ni bilo tako. Takšne razlike v lokalnih institucionalnih zmogljivostih in občutku lastništva v veliki meri pojasnjujejo razlike pri doseženih ali pričakovanih rezultatih projektov, ki jih je Sodišče revidiralo v posameznih državah. Nekaterih od teh dejavnikov Komisija ne more neposredno nadzirati, vendar bi jih morala kljub temu bolje predvideti.

Okvir 7Primer projekta z delnimi rezultati in negotovo trajnostjoUsposabljanje osnovnošolskih učiteljev – AngolaZaradi slabe priprave projekta in zamud je bila opuščena polovica načrtovanih dejavnosti. Zato projekt ni v celoti dosegel vseh svojih ciljev, saj od predvidenih 16 delujejo samo 4 centri za usposabljanje, od prvotno načrtovanih 14 250 učiteljev pa jih je bilo usposabljanih samo 11 000. Angolska vlada ni izpolnila svojih obveznosti glede financiranja teh regionalnih centrov za usposabljanje. Brez učilnic, vode ali elektrike je bila njihova infrastruktura povsem neustrezna, tečaji pa so potekali v osnovnih šolah, zaradi česar so morali imeti otroci pouk na šolskem igrišču. Učitelji so bili na splošno zadovoljni s ponujenim usposabljanjem, vendar od ministrstva za izobraževanje še niso prejeli uradnih potrdil o opravljenem usposabljanju in zato še niso napredovali niti se jim niso zvišale plače. Sistem za statistične podatke je bil nameščen, vendar ni deloval. Druga oprema, ki je bila zagotovljena s projektom, ne deluje zaradi pomanjkanja vzdrževanja in nadomestnih delov.

Okvir 8Primer projekta z nezadovoljivimi rezultatiProgram podpore zdravstvenemu sektorju – Sierra LeoneZasnova projekta je potekala v težkih razmerah v poznih devetdesetih, ko so bile varnostne razmere še zelo nestabilne. Cilji projekta so bili glede na te težke razmere in zapletenost procesa decentralizacije zastavljeni preveč ambiciozno. Zamude pri najemanju strokovnjakov in njihovo neustrezno delo ter pomanjkanje občutka lastništva s strani ministrstva za zdravstvo, ki ni zagotovilo zahtevanega lokalnega partnerskega osebja, so močno vplivali na dejavnosti projekta. Zaradi tega projekt še zdaleč ni dosegel svojih ciljev. Ob koncu leta 2006 so službe Komisije pripravljale dodatek k sporazumu o financiranju, s katerim bi razveljavile 13 milijonov EUR (od prvotnega prispevka 28 milijonov EUR) ter za dve leti in pol podaljšale projekt, da bi skušale dokončati dele dveh uspešnejših elementov, se pravi osnovno zdravstveno nego na decentralizirani ravni in farmacevtski element.

Trajnost negotova

| 43. | V številnih primerih ni gotovosti, da bodo rezultati projekta trajni, se pravi, da bo izboljšanje zmogljivosti stalno (glej Prilogo II). Pri številnih projektih so neustrezna obdobja za izvedbo povzročila velik pritisk, da bi se projektne dejavnosti čimprej zaključile, ob tem pa niso bili ustvarjeni primerni pogoji za postopen umik zunanje pomoči iz projekta. Trajnost bo v glavnem odvisna od zavezanosti in zmogljivosti vlad in institucij držav upravičenk, da po izteku pomoči Komisije še naprej podpirajo razvoj in izvajanje reform v delovanju osrednjih vladnih služb in javne uprave na splošno. Razen politične volje, ki je potrebna za takšno stalno podporo, ima to običajno tudi finančne posledice v obliki večjih stroškov za proračune nacionalnih ali lokalnih oblasti. To v več revidiranih državah povzroča precejšnje dvome o nadaljevanju številnih reform in procesa razvoja zmogljivosti brez stalne tehnične in/ali finančne pomoči. |
| --- | --- |

43.

V številnih primerih ni gotovosti, da bodo rezultati projekta trajni, se pravi, da bo izboljšanje zmogljivosti stalno (glej Prilogo II). Pri številnih projektih so neustrezna obdobja za izvedbo povzročila velik pritisk, da bi se projektne dejavnosti čimprej zaključile, ob tem pa niso bili ustvarjeni primerni pogoji za postopen umik zunanje pomoči iz projekta. Trajnost bo v glavnem odvisna od zavezanosti in zmogljivosti vlad in institucij držav upravičenk, da po izteku pomoči Komisije še naprej podpirajo razvoj in izvajanje reform v delovanju osrednjih vladnih služb in javne uprave na splošno. Razen politične volje, ki je potrebna za takšno stalno podporo, ima to običajno tudi finančne posledice v obliki večjih stroškov za proračune nacionalnih ali lokalnih oblasti. To v več revidiranih državah povzroča precejšnje dvome o nadaljevanju številnih reform in procesa razvoja zmogljivosti brez stalne tehnične in/ali finančne pomoči.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Ali ima Komisija dobro strategijo za razvoj institucionalnih zmogljivosti, vključno z možno uporabo tehnične pomoči?

| 44. | Čeprav je gradnja institucionalnih zmogljivosti v razvojni politiki Evropske skupnosti priznana kot ključni element boja proti revščini, Komisija v svoje strateške dokumente držav ni zajela celostne ocene pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih ali opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v posameznih državah, niti se takšne informacije ne uporabljajo pri izbiri osrednjih sektorjev za pomoč ES. Komisija prav tako nima nobenih smernic glede vloge, ki naj bi jo imela tehnična pomoč na tem področju (odstavki 9 do 12).

  Priporočilo 1Komisija bi morala v svojih strateških dokumentih držav navesti izčrpno in strukturirano analizo obstoječih pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih in analizo potreb na področju razvoja zmogljivosti.Priporočilo 2Komisija bi morala pripraviti smernice za tehnično pomoč, v katerih bi opredelila vlogo slednje na področju razvoja zmogljivosti ter zagotovila trden pristop in orodja za razmislek, kdaj in kako jo uporabljati. |
| --- | --- |

44.

Čeprav je gradnja institucionalnih zmogljivosti v razvojni politiki Evropske skupnosti priznana kot ključni element boja proti revščini, Komisija v svoje strateške dokumente držav ni zajela celostne ocene pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih ali opredelila prednostnih potreb na področju razvoja zmogljivosti v posameznih državah, niti se takšne informacije ne uporabljajo pri izbiri osrednjih sektorjev za pomoč ES. Komisija prav tako nima nobenih smernic glede vloge, ki naj bi jo imela tehnična pomoč na tem področju (odstavki 9 do 12).

Priporočilo 1Komisija bi morala v svojih strateških dokumentih držav navesti izčrpno in strukturirano analizo obstoječih pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih in analizo potreb na področju razvoja zmogljivosti.Priporočilo 2Komisija bi morala pripraviti smernice za tehnično pomoč, v katerih bi opredelila vlogo slednje na področju razvoja zmogljivosti ter zagotovila trden pristop in orodja za razmislek, kdaj in kako jo uporabljati.

Ali so dejavnosti tehnične pomoči v projektih za razvoj zmogljivosti dobro zasnovane?

| 45. | Na ravni projektov so projekti, povezani s tehnično pomočjo za razvoj zmogljivosti, ki so izbrani za podporo, večinoma skladni z običajno zelo široko zasnovanimi splošnimi nacionalnimi razvojnimi strategijami zadevnih držav, vendar jim pogosto manjka podrobna utemeljitev specifičnih potreb po tehnični pomoči. Cilji projektov so glede na kratke roke, ki so določeni, pogosto preveč ambiciozno zastavljeni in premalo upoštevajo šibko institucionalno okolje, v katerem se projekti izvajajo, stopnjo občutka lokalnega lastništva projekta in zavezanost predlaganim institucionalnim spremembam, kar ovira pravilno oblikovanje in izvajanje nalog tehnične pomoči (odstavki 13 do 17).

  Priporočilo 3Zasnovo projektov za razvoj zmogljivosti je treba izboljšati z olajšanjem uspešnega občutka lastništva in vodstva z nacionalne strani procesa, z boljšo opredelitvijo specifičnih ciljev na področju razvoja zmogljivosti in s tem povezanih zahtev po tehnični pomoči, s preprečevanjem pretirano zapletenih izvedbenih struktur, z bolj realističnimi cilji, ki jih je treba doseči, in z načrtovanjem daljših obdobij za izvedbo. |
| --- | --- |

45.

Na ravni projektov so projekti, povezani s tehnično pomočjo za razvoj zmogljivosti, ki so izbrani za podporo, večinoma skladni z običajno zelo široko zasnovanimi splošnimi nacionalnimi razvojnimi strategijami zadevnih držav, vendar jim pogosto manjka podrobna utemeljitev specifičnih potreb po tehnični pomoči. Cilji projektov so glede na kratke roke, ki so določeni, pogosto preveč ambiciozno zastavljeni in premalo upoštevajo šibko institucionalno okolje, v katerem se projekti izvajajo, stopnjo občutka lokalnega lastništva projekta in zavezanost predlaganim institucionalnim spremembam, kar ovira pravilno oblikovanje in izvajanje nalog tehnične pomoči (odstavki 13 do 17).

Priporočilo 3Zasnovo projektov za razvoj zmogljivosti je treba izboljšati z olajšanjem uspešnega občutka lastništva in vodstva z nacionalne strani procesa, z boljšo opredelitvijo specifičnih ciljev na področju razvoja zmogljivosti in s tem povezanih zahtev po tehnični pomoči, s preprečevanjem pretirano zapletenih izvedbenih struktur, z bolj realističnimi cilji, ki jih je treba doseči, in z načrtovanjem daljših obdobij za izvedbo.

Ali se dejavnosti tehnične pomoči v projektih za razvoj zmogljivosti učinkovito izvajajo?

| 46. | Zaradi številnih razlogov so v večini primerov obdobja za izvedbo prekratka za izvedbo vseh projektnih dejavnosti in doseganje ciljev projekta. Zaradi tega je v številnih primerih treba podaljšati čas trajanja projekta. Glavne težave, ki vplivajo na izvedbo projekta in tako zmanjšujejo uspešnost in učinkovitost tehnične pomoči, so naslednje:






  — | zaradi dolge faze priprave je zasnova projekta v času začetka izvajanja pogosto že zastarela (odstavki 19 do 21), |
| --- | --- | --- |

46.

Zaradi številnih razlogov so v večini primerov obdobja za izvedbo prekratka za izvedbo vseh projektnih dejavnosti in doseganje ciljev projekta. Zaradi tega je v številnih primerih treba podaljšati čas trajanja projekta. Glavne težave, ki vplivajo na izvedbo projekta in tako zmanjšujejo uspešnost in učinkovitost tehnične pomoči, so naslednje:

—

zaradi dolge faze priprave je zasnova projekta v času začetka izvajanja pogosto že zastarela (odstavki 19 do 21),

| — | dolg proces oddaje naročil za tehnično pomoč in zagona projekta pomembno skrajša čas za izvedbo (odstavki 22 do 26), |
| --- | --- |

—

dolg proces oddaje naročil za tehnično pomoč in zagona projekta pomembno skrajša čas za izvedbo (odstavki 22 do 26),

| — | izbrani strokovnjaki po oddaji naročil pogosto niso na voljo (odstavka 27 in 28), |
| --- | --- |

—

izbrani strokovnjaki po oddaji naročil pogosto niso na voljo (odstavka 27 in 28),

| — | sedanji postopki za oddajo javnih naročil za najemanje strokovnjakov za tehnično pomoč ne spodbujajo sodelovanja nacionalnih javnih institucij (odstavka 29 in 30), |
| --- | --- |

—

sedanji postopki za oddajo javnih naročil za najemanje strokovnjakov za tehnično pomoč ne spodbujajo sodelovanja nacionalnih javnih institucij (odstavka 29 in 30),

| — | koordinacija donatorjev je različna, vendar je v številnih primerih tehnična pomoč še vedno zagotovljena prek ločenih, nekoordiniranih projektov, medtem ko izvedbene določbe ne spodbujajo lokalnega lastništva (glej odstavke 32 do 34). |
| --- | --- |

—

koordinacija donatorjev je različna, vendar je v številnih primerih tehnična pomoč še vedno zagotovljena prek ločenih, nekoordiniranih projektov, medtem ko izvedbene določbe ne spodbujajo lokalnega lastništva (glej odstavke 32 do 34).

Priporočilo 4Postopke, ki se uporabljajo za fazo priprave in zagona projekta, vključno z najemanjem tehnične pomoči, je treba pregledati, da se ustvari več časa za izvedbo, v fazi začetka projekta pa je treba omogočiti več prožnosti, da se glede na spremembe okoliščin prilagodijo zasnova projekta in/ali projektne naloge.Priporočilo 5Merila za vrednotenje v razpisih za tehnično pomoč je treba pregledati, da bodo bolje odražala kakovost in prejšnje izkušnje strokovnjakov in svetovalnega podjetja.Priporočilo 6Pri naročilih je treba razmisliti o več možnostih, da se omogoči najboljša možna izbira tehničnega znanja in izkušenj, vključno z znanjem in izkušnjami iz javnih institucij ter znanjem in izkušnjami, ki so na voljo v državi upravičenki ali regiji.Priporočilo 7V skladu z zavezami iz Pariške deklaracije bi morala Komisija povečati svojo uporabo tehnične pomoči prek koordiniranih programov in kjer je možno, uporabiti izvedbene določbe, ki spodbujajo občutek lokalnega lastništva.

Ali so dejavnosti tehnične pomoči in njihova uspešnost uspešno spremljane in vrednotene?

| 47. | Sodišče je ugotovilo, da je bilo spremljanje in vrednotenje dejavnosti tehnične pomoči ter poročanje o njih v večini primerov ustrezno. Spremljanje in vrednotenje projektov ter poročanje o njih se redno izvaja in uporablja za opredeljevanje in odpravljanje težav ter za ponovno usmerjanje projektov, kjer je potrebno. Vendar ni vzpostavljen sistem za ocenjevanje in evidentiranje delovanja podjetij ali strokovnjakov za tehnično pomoč, ki bi ga bilo mogoče uporabiti kot referenco pri prihodnjem najemanju strokovnjakov ali podjetij za tehnično pomoč pri projektih, ki jih financira Komisija (odstavki 35 do 39).

  Priporočilo 8Tehnično pomoč, ki jo izvajajo podjetja in strokovnjaki, bi bilo treba sistematično ocenjevati ter vzpostaviti sistem za evidentiranje in pregledovanje uspešnosti te pomoči ter poročanje o njej, ki bi ga uporabljali upravljavci. |
| --- | --- |

47.

Sodišče je ugotovilo, da je bilo spremljanje in vrednotenje dejavnosti tehnične pomoči ter poročanje o njih v večini primerov ustrezno. Spremljanje in vrednotenje projektov ter poročanje o njih se redno izvaja in uporablja za opredeljevanje in odpravljanje težav ter za ponovno usmerjanje projektov, kjer je potrebno. Vendar ni vzpostavljen sistem za ocenjevanje in evidentiranje delovanja podjetij ali strokovnjakov za tehnično pomoč, ki bi ga bilo mogoče uporabiti kot referenco pri prihodnjem najemanju strokovnjakov ali podjetij za tehnično pomoč pri projektih, ki jih financira Komisija (odstavki 35 do 39).

Priporočilo 8Tehnično pomoč, ki jo izvajajo podjetja in strokovnjaki, bi bilo treba sistematično ocenjevati ter vzpostaviti sistem za evidentiranje in pregledovanje uspešnosti te pomoči ter poročanje o njej, ki bi ga uporabljali upravljavci.

Ali dejavnosti tehnične pomoči dajejo zadovoljive rezultate pri razvoju zmogljivosti?

| 48. | Glede na težko politično in institucionalno okolje, v katerem se izvajajo projekti za razvoj zmogljivosti, ki jih financira Komisija, je njihove rezultate na splošno mogoče šteti za razumne. Čeprav je bila kakovost zagotovljene tehnične pomoči na splošno zadovoljiva, so drugi pomembni dejavniki zmanjšali uspešnost zagotovljene podpore. Razvoj zmogljivosti je težka naloga, še zlasti, ker so obstoječe institucionalne zmogljivosti pogosto šibke in lokalna zavezanost institucionalnim spremembam ni vedno močno prisotna, kar se je pokazalo pri številnih revidiranih projektih. |
| --- | --- |

48.

Glede na težko politično in institucionalno okolje, v katerem se izvajajo projekti za razvoj zmogljivosti, ki jih financira Komisija, je njihove rezultate na splošno mogoče šteti za razumne. Čeprav je bila kakovost zagotovljene tehnične pomoči na splošno zadovoljiva, so drugi pomembni dejavniki zmanjšali uspešnost zagotovljene podpore. Razvoj zmogljivosti je težka naloga, še zlasti, ker so obstoječe institucionalne zmogljivosti pogosto šibke in lokalna zavezanost institucionalnim spremembam ni vedno močno prisotna, kar se je pokazalo pri številnih revidiranih projektih.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 17. oktobra 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  V tem poročilu se za ponudnike različnih storitev uporablja izraz „strokovnjak“.

1

(2)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: The European Community's Development Policy, 26.4.2000 COM(2000) 212 konč.

2

The European Community's Development Policy

Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije: „Evropsko soglasje o razvoju“, Svet za splošne zadeve in zunanje odnose, 22. november 2005 (14820/05).

(3)  Mreža DAC o vodenju: „The challenge of capacity development: working towards good practice“, februar 2006. DAC je Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OEDC).

3

The challenge of capacity development

working towards good practice

(4)  Razvojni cilji tisočletja: glej www.un.org/millenniumgoals in glosar.

4

(5)  Glej www.aidharmonization.org in glosar.

5

(6)  V skoraj enakem deležu razdeljeno med evropske razvojne sklade (ki pokrivajo države AKP) in splošni proračun (ki pokriva tri glavne geografske programe za Bližnji vzhod in južno Sredozemlje, Latinsko Ameriko in Azijo).

6

(7)  Bodisi prek splošnega proračuna Evropske unije ali prek evropskih razvojnih skladov.

7

(8)  Teh 12 držav je: Alžirija, Angola, Benin, Uganda, Vietnam (vse obiskane) in Čad, Indonezija, Mehika, Maroko, Nigerija, Peru, Sierra Leone (pregled dokumentacije).

8

(9)  V času revizije so strateški dokumenti držav zajemali obdobje 2002–2007 (za države, upravičene do pomoči iz evropskih razvojnih skladov) ali obdobje 2002–2006 (za ostale države). Če so bili novi osnutki strateških dokumentov držav za obdobje 2007/8–2013 že na voljo, so bili preučeni tudi ti.

9

(10)  Skupine za podporo kakovosti so medresorske skupine Komisije, ki opravljajo medsebojne preglede ukrepov zunanje pomoči, ki jih upravlja EuropeAid, med opredelitvijo in oblikovanjem teh ukrepov.

10

Skupine za podporo kakovosti

(11)  Practical Guide to contract procedures for EC external actions: za naročila za storitve z vrednostjo 200 000 EUR ali več je obvezen mednarodni omejeni postopek za oddajo naročila.

11

Practical Guide to contract procedures for EC external actions

(12)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), člen 166; in Finančna uredba z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (UL L 83, 1.4.2003, str. 1), člena 53 in 54. To pravilo zahteva, da morajo biti pogodbe za dela, dostavo ali storitve sklenjene najpozneje tri leta po datumu, ko je Komisija za posamezni projekt sprejela sklep o financiranju.

12

(13)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 390, 30.12.2006, str. 1), člen 1, točka 100. Finančna uredba v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom glede tega še ni bila spremenjena.

13

(14)  To pomeni, da je dodelitev pogodbe odvisna od sklenitve sporazuma o financiranju in zagotovitve financiranja.

14

(15)  Sporazum o partnerstvu AKP-EU, Priloga IV – Izvedbeni in upravljavski postopki, člen 19.

15

(16)  Strokovnjaki morajo podpisati izjavo, da bodo na voljo v času veljavnosti ponudbe, kar je običajno 90 dni.

16

(17)  V skladu s smernicami Komisije, tehnični vidiki (se pravi „kakovost“) storitev predstavljajo 80 % skupne ocene. Finančni vidik ni določen samo s preostalimi 20 % skupne oceni, ampak tudi s tem, da morajo ostati vse ponudbe v okviru razpoložljivega proračuna.

17

(18)  Zaradi pogoste uporabe kratkoročnih pogodb o storitvah v celotnem projektnem ciklu je Komisija z mednarodnim razpisom uvedla tako imenovane okvirne pogodbe. To so splošne pogodbe, v katerih so določeni osnovni pogoji (npr. trajanje, zadeve, cene in pogoji izvajanja) za dodelitev posebnih, posameznih pogodb, ki so potrebne v danem obdobju.

18

---

PRILOGA I

SEZNAM PREGLEDANIH PROJEKTOV IN PROGRAMOV

| (v EUR) |
| --- |
| | Znesek projekta | Znesek TP |
| OBISKANE DRŽAVE |
| Alžirija |
| Support Programme for the reform of telecommunications and postal and development services of the Information Society (PTT) | 17 000 000 | 13 750 742 |
| Programme of modernisation and assistance in respect of administrative reforms (MARA) | 25 000 000 | 10 899 900 |
| Support Programme for education reform (Education) | 17 000 000 | 8 997 400 |
| Support for the reform of justice in Algeria (Justice) | 15 000 000 | 6 175 960 |
| Angola |
| Training of Primary Schools Teachers | 6 000 000 | 950 000 |
| Support Programme to the Health Sector | 25 000 000 | 7 150 000 |
| Support to the National Institute of Statistics | 1 900 000 | 475 000 |
| Strengthening the Planning and Budget Process | 13 500 000 | 6 500 000 |
| Benin |
| Support for the Health Sector | 10 200 000 | 2 160 000 |
| Support Programme for the starting-up of communes – PRODECOM | 8 850 000 | 4 681 900 |
| Support for the Integrated Programme for strengthening legal and judiciary systems | 12 150 000 | 1 394 630 |
| Uganda |
| Support to National Authorising Officer's (NAO) Office | 1 725 000 | 1 725 000 |
| Poverty alleviation budgetary support IV (samo element TP) | 1 190 000 | 921 540 |
| Development of Human Resources for Health | 17 000 000 | 2 874 844 |
| Technical Assistance to the Road Agency Formation Unit | 1 999 500 | 1 746 788 |
| Vietnam |
| European Technical Assistance Programme for Vietnam (ETV2) | 11 034 800 | 5 850 560 |
| Support for the Renovation of Education Management (SREM) | 12 000 000 | 2 979 620 |
| Institutional Support Project (ISP) | 8 000 000 | 2 549 100 |
| Poverty Reduction Support Credit 3 (PRSC3) (samo element TP) | 4 500 000 | 4 100 000 |
| DRŽAVE, KI NISO BILE OBISKANE |
| Indonezija |
| Trade Support Programme | 8 500 000 | 5 488 682 |
| Mehika |
| Strengthening and modernisation of the justice administration in Mexico | 4 600 000 | 2 071 825 |
| Facilitation of the free trade agreement EU-Mexico (PROTLCUEM) (prispevek EU) | 8 000 000 | 4 249 580 |
| Maroko |
| Modernisation of jurisdictions (EU contribution) | 27 671 000 | 4 634 720 |
| Support for implementing the Association Agreement (PAAA) – Stage I | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Nigerija |
| Economic Management Capacity Project (EMCAP) | 12 000 000 | 939 300 |
| Support to reforming institutions programme (SRIP) | 27 600 000 | 10 780 409 |
| Peru |
| Support to the vocational education and training system of Peru (APROLAB) | 6 000 000 | 1 200 000 |
| Programme in support of the reform of the Peruvian system of justice (JUSPER) | 12 000 000 | 1 400 000 |
| Sierra Leone |
| Institutional Support to the Ministry of Finance | 4 500 000 | 1 262 016 |
| Health sector support programme (HSSP) | 28 000 000 | 7 533 000 |
| Čad |
| Support for health policy | 42 084 965 | 9 757 541 |
| Budgetary support programme for the reduction of poverty and growth (2003–2006) (TA component only) | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Skupaj | 399 005 265 | 144 200 057 |
| Opomba: Pri programih proračunske podpore je pri znesku projekta upoštevan samo element TP. |

(v EUR)

Znesek projekta

Znesek TP

OBISKANE DRŽAVE

Alžirija

Support Programme for the reform of telecommunications and postal and development services of the Information Society (PTT)

17 000 000

13 750 742

Programme of modernisation and assistance in respect of administrative reforms (MARA)

25 000 000

10 899 900

Support Programme for education reform (Education)

17 000 000

8 997 400

Support for the reform of justice in Algeria (Justice)

15 000 000

6 175 960

Angola

Training of Primary Schools Teachers

6 000 000

950 000

Support Programme to the Health Sector

25 000 000

7 150 000

Support to the National Institute of Statistics

1 900 000

475 000

Strengthening the Planning and Budget Process

13 500 000

6 500 000

Benin

Support for the Health Sector

10 200 000

2 160 000

Support Programme for the starting-up of communes – PRODECOM

8 850 000

4 681 900

Support for the Integrated Programme for strengthening legal and judiciary systems

12 150 000

1 394 630

Uganda

Support to National Authorising Officer's (NAO) Office

1 725 000

1 725 000

Poverty alleviation budgetary support IV (samo element TP)

1 190 000

921 540

Development of Human Resources for Health

17 000 000

2 874 844

Technical Assistance to the Road Agency Formation Unit

1 999 500

1 746 788

Vietnam

European Technical Assistance Programme for Vietnam (ETV2)

11 034 800

5 850 560

Support for the Renovation of Education Management (SREM)

12 000 000

2 979 620

Institutional Support Project (ISP)

8 000 000

2 549 100

Poverty Reduction Support Credit 3 (PRSC3) (samo element TP)

4 500 000

4 100 000

DRŽAVE, KI NISO BILE OBISKANE

Indonezija

Trade Support Programme

8 500 000

5 488 682

Mehika

Strengthening and modernisation of the justice administration in Mexico

4 600 000

2 071 825

Facilitation of the free trade agreement EU-Mexico (PROTLCUEM) (prispevek EU)

8 000 000

4 249 580

Maroko

Modernisation of jurisdictions (EU contribution)

27 671 000

4 634 720

Support for implementing the Association Agreement (PAAA) – Stage I

5 000 000

5 000 000

Nigerija

Economic Management Capacity Project (EMCAP)

12 000 000

939 300

Support to reforming institutions programme (SRIP)

27 600 000

10 780 409

Peru

Support to the vocational education and training system of Peru (APROLAB)

6 000 000

1 200 000

Programme in support of the reform of the Peruvian system of justice (JUSPER)

12 000 000

1 400 000

Sierra Leone

Institutional Support to the Ministry of Finance

4 500 000

1 262 016

Health sector support programme (HSSP)

28 000 000

7 533 000

Čad

Support for health policy

42 084 965

9 757 541

Budgetary support programme for the reduction of poverty and growth (2003–2006) (TA component only)

4 000 000

4 000 000

Skupaj

399 005 265

144 200 057

Opomba: Pri programih proračunske podpore je pri znesku projekta upoštevan samo element TP.

---

PRILOGA II

USPEŠNOST PREGLEDANIH PROJEKTOV IN PROGRAMOV IN NJIHOVE MOŽNOSTI ZA TRAJNOST

| | Uspešnost | Možnosti za trajnost |
| --- | --- | --- |
| Uspešen | Delno uspešen | Neuspešen | Prezgodaj | Dobre | Negotove | Dvomljive | Prezgodaj |
| OBISKANE DRŽAVE |
| Alžirija |
| Support Programme for the reform of telecommunications and postal and development services of the Information Society (PTT) | | × | | | | × | | |
| Programme of modernisation and assistance in respect of administrative reforms (MARA) | | | | × | | | | × |
| Support Programme for education reform (Education) | | | | × | | | | × |
| Support for the reform of justice in Algeria (Justice) | | | | × | | | | × |
| Angola |
| Training of Primary Schools Teachers | | × | | | | × | | |
| Support Programme to the Health Sector | | × | | | | × | | |
| Support to the National Institute of Statistics | | | × | | | | | × |
| Strengthening the Planning and Budget Process | | | | × | | | | × |
| Benin |
| Support for the Health Sector | × | | | | | × | | |
| Support Programme for the starting-up of communes – PRODECOM | × | | | | | × | | |
| Support for the Integrated Programme for strengthening legal and judiciary systems | | | | × | | | × | |
| Uganda |
| Support to National Authorising Officer's (NAO) Office | × | | | | | × | | |
| Poverty alleviation budgetary support IV (samo element TP) | × | | | | × | | | |
| Development of Human Resources for Health | | × | | | | × | | |
| Technical Assistance to the Road Agency Formation Unit | | × | | | | × | | |
| Vietnam |
| European Technical Assistance Programme for Vietnam (ETV2) | | | | × | × | | | |
| Support for the Renovation of Education Management (SREM) | | | | × | | × | | |
| Institutional Support Project (ISP) | | | | × | | | | × |
| Poverty Reduction Support Credit 3 (PRSC3) (samo element TP) | | | × | | | × | | |
| DRŽAVE, KI NISO BILE OBISKANE |
| Indonezija |
| Trade Support Programme | × | | | | × | | | |
| Mehika |
| Strengthening and modernisation of the justice administration in Mexico | | × | | | | × | | |
| Facilitation of the free trade agreement EU-Mexico (PROTLCUEM) (prispevek EU) | | | | × | | | | × |
| Maroko |
| Modernisation of jurisdictions (EU contribution) | | | × | | | | | × |
| Support for implementing the Association Agreement (PAAA) – Stage I | × | | | | × | | | |
| Nigerija |
| Economic Management Capacity Project (EMCAP) | | × | | | | | × | |
| Support to reforming institutions programme (SRIP) | | | | × | | | | × |
| Peru |
| Support to the vocational education and training system of Peru (APROLAB) | | | × | | | | | × |
| Programme in support of the reform of the Peruvian system of justice (JUSPER) | | | × | | | × | | |
| Sierra Leone |
| Institutional Support to the Ministry of Finance | × | | | | | × | | |
| Health sector support programme (HSSP) | | | × | | | | × | |
| Čad |
| Support for health policy | | | × | | | × | | |
| Budgetary support programme for the reduction of poverty and growth (2003–2006) (TA component only) | | × | | | | × | | |
| Skupaj | 7 | 8 | 7 | 10 | 4 | 15 | 3 | 10 |

Uspešnost

Možnosti za trajnost

Uspešen

Delno uspešen

Neuspešen

Prezgodaj

Dobre

Negotove

Dvomljive

Prezgodaj

OBISKANE DRŽAVE

Alžirija

Support Programme for the reform of telecommunications and postal and development services of the Information Society (PTT)

×

×

Programme of modernisation and assistance in respect of administrative reforms (MARA)

×

×

Support Programme for education reform (Education)

×

×

Support for the reform of justice in Algeria (Justice)

×

×

Angola

Training of Primary Schools Teachers

×

×

Support Programme to the Health Sector

×

×

Support to the National Institute of Statistics

×

×

Strengthening the Planning and Budget Process

×

×

Benin

Support for the Health Sector

×

×

Support Programme for the starting-up of communes – PRODECOM

×

×

Support for the Integrated Programme for strengthening legal and judiciary systems

×

×

Uganda

Support to National Authorising Officer's (NAO) Office

×

×

Poverty alleviation budgetary support IV (samo element TP)

×

×

Development of Human Resources for Health

×

×

Technical Assistance to the Road Agency Formation Unit

×

×

Vietnam

European Technical Assistance Programme for Vietnam (ETV2)

×

×

Support for the Renovation of Education Management (SREM)

×

×

Institutional Support Project (ISP)

×

×

Poverty Reduction Support Credit 3 (PRSC3) (samo element TP)

×

×

DRŽAVE, KI NISO BILE OBISKANE

Indonezija

Trade Support Programme

×

×

Mehika

Strengthening and modernisation of the justice administration in Mexico

×

×

Facilitation of the free trade agreement EU-Mexico (PROTLCUEM) (prispevek EU)

×

×

Maroko

Modernisation of jurisdictions (EU contribution)

×

×

Support for implementing the Association Agreement (PAAA) – Stage I

×

×

Nigerija

Economic Management Capacity Project (EMCAP)

×

×

Support to reforming institutions programme (SRIP)

×

×

Peru

Support to the vocational education and training system of Peru (APROLAB)

×

×

Programme in support of the reform of the Peruvian system of justice (JUSPER)

×

×

Sierra Leone

Institutional Support to the Ministry of Finance

×

×

Health sector support programme (HSSP)

×

×

Čad

Support for health policy

×

×

Budgetary support programme for the reduction of poverty and growth (2003–2006) (TA component only)

×

×

Skupaj

7

8

7

10

4

15

3

10

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | V zadnjih 3–4 letih se je razmišljanje o razvoju zmogljivosti in tehnični pomoči znatno spremenilo (v skladu z razpravo o učinkovitosti pomoči), v letih 2005 in 2006 pa je skupnost donatorjev postopoma sprejela vrsto dobrih praks na teh področjih. Ta novi način razmišljanja je bil uradno priznan s Pariško deklaracijo, ki vsebuje različne zaveze na tem področju. Rezultati prvega spremljanja kazalnikov iz Pariške deklaracije, ki ga je opravil Odbor za razvojno pomoč (DAC) (poročilo iz julija 2007), kažejo, da je reforma tehnične pomoči zapleten in dolgoročen proces in je izziv za vse donatorje, pri tem pa imajo ključno vlogo tudi partnerske vlade. |
| --- | --- |

I.

V zadnjih 3–4 letih se je razmišljanje o razvoju zmogljivosti in tehnični pomoči znatno spremenilo (v skladu z razpravo o učinkovitosti pomoči), v letih 2005 in 2006 pa je skupnost donatorjev postopoma sprejela vrsto dobrih praks na teh področjih. Ta novi način razmišljanja je bil uradno priznan s Pariško deklaracijo, ki vsebuje različne zaveze na tem področju. Rezultati prvega spremljanja kazalnikov iz Pariške deklaracije, ki ga je opravil Odbor za razvojno pomoč (DAC) (poročilo iz julija 2007), kažejo, da je reforma tehnične pomoči zapleten in dolgoročen proces in je izziv za vse donatorje, pri tem pa imajo ključno vlogo tudi partnerske vlade.

| III. | Analiza vseh strateških dokumentov držav daje zadostne informacije za pripravo odzivne strategije in izbiro osrednjih sektorjev, pri čemer so zajeti institucionalni vidiki, zlasti kadar je predviden sektorski pristop ali je razvoj zmogljivosti pomembno področje posredovanja Komisije. Vprašanja razvoja zmogljivosti in tehnične pomoči so obravnavana v različnih smernicah. Uporabo tehnične pomoči v okviru krepitve institucionalnih zmogljivosti je treba obravnavati prilagodljivo in ob upoštevanju dejstva, da se dobre prakse za zunanjo in tudi lokalno tehnično pomoč vlad močno razlikujejo po sektorjih in med državami. |
| --- | --- |

III.

Analiza vseh strateških dokumentov držav daje zadostne informacije za pripravo odzivne strategije in izbiro osrednjih sektorjev, pri čemer so zajeti institucionalni vidiki, zlasti kadar je predviden sektorski pristop ali je razvoj zmogljivosti pomembno področje posredovanja Komisije. Vprašanja razvoja zmogljivosti in tehnične pomoči so obravnavana v različnih smernicah. Uporabo tehnične pomoči v okviru krepitve institucionalnih zmogljivosti je treba obravnavati prilagodljivo in ob upoštevanju dejstva, da se dobre prakse za zunanjo in tudi lokalno tehnično pomoč vlad močno razlikujejo po sektorjih in med državami.

| IV. | Komisija pripisuje poseben pomen kakovosti zasnove projekta in ima sistem za zagotavljanje kakovosti zasnove projekta, in sicer na ravni opredelitve in oblikovanja. Sistem je bil dokončno razvit leta 2005. Večina projektov, ki so bili preučeni v okviru tega poročila, je bila pripravljena pred tem.
  Eden od glavnih ciljev sistema je obravnavati težave, ki se pojavijo med pripravo projekta, vključno z določitvijo ciljev ter oceno obstoječega institucionalnega okolja in stopnje lokalnega lastništva projektov. |
| --- | --- |

IV.

Komisija pripisuje poseben pomen kakovosti zasnove projekta in ima sistem za zagotavljanje kakovosti zasnove projekta, in sicer na ravni opredelitve in oblikovanja. Sistem je bil dokončno razvit leta 2005. Večina projektov, ki so bili preučeni v okviru tega poročila, je bila pripravljena pred tem.

Eden od glavnih ciljev sistema je obravnavati težave, ki se pojavijo med pripravo projekta, vključno z določitvijo ciljev ter oceno obstoječega institucionalnega okolja in stopnje lokalnega lastništva projektov.

| V. | Izjava sodišča v zvezi s koordinacijo donatorjev je sprejemljiva za projekte, ki so bili revidirani. Vendar pa se je to vprašanje v zadnjih nekaj letih redno obravnavalo in eden od glavnih dosežkov v zadnjem času je sprejetje Pariške deklaracije marca 2005.
  Uporaba usklajene tehnične pomoči je odvisna tudi od drugih donatorskih politik in praks ter vodstva partnerskih vlad. Komisija bo še naprej podpirala tovrstno sodelovanje, ob tem pa priznava, da so v te procese vključeni številni akterji. |
| --- | --- |

V.

Izjava sodišča v zvezi s koordinacijo donatorjev je sprejemljiva za projekte, ki so bili revidirani. Vendar pa se je to vprašanje v zadnjih nekaj letih redno obravnavalo in eden od glavnih dosežkov v zadnjem času je sprejetje Pariške deklaracije marca 2005.

Uporaba usklajene tehnične pomoči je odvisna tudi od drugih donatorskih politik in praks ter vodstva partnerskih vlad. Komisija bo še naprej podpirala tovrstno sodelovanje, ob tem pa priznava, da so v te procese vključeni številni akterji.

| VI. | Med izvajanjem projekta se spremlja učinkovitost tehnične pomoči in Komisija izvaja potrebne ukrepe, vključno z zamenjavo strokovnjakov, kadar učinkovitost tehnične pomoči ni skladna s pogodbenimi obveznostmi. Vsak vodja projekta mora izpolniti obrazec „Ocena izvajalca za naročila storitev, ki jih financira ES“ za vsako naročilo storitve in ga priložiti končnemu poročilu. Na tej podlagi bo vodja projekta ocenil uspešnost izvajalca in ključnih strokovnjakov.
  V zvezi z oddajo novih naročil se v predizbirnem postopku opravi analiza tehnične zmogljivosti podjetij, ki kandidirajo, vključno s predhodnimi izkušnjami na področju vodenja naročil, pri čemer se od vlagateljev zahtevajo reference v zvezi z naročili. Komisija z uporabo objektivnih meril spoštuje načelo enake obravnave kandidatov. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28. |
| --- | --- |

VI.

Med izvajanjem projekta se spremlja učinkovitost tehnične pomoči in Komisija izvaja potrebne ukrepe, vključno z zamenjavo strokovnjakov, kadar učinkovitost tehnične pomoči ni skladna s pogodbenimi obveznostmi. Vsak vodja projekta mora izpolniti obrazec „Ocena izvajalca za naročila storitev, ki jih financira ES“ za vsako naročilo storitve in ga priložiti končnemu poročilu. Na tej podlagi bo vodja projekta ocenil uspešnost izvajalca in ključnih strokovnjakov.

V zvezi z oddajo novih naročil se v predizbirnem postopku opravi analiza tehnične zmogljivosti podjetij, ki kandidirajo, vključno s predhodnimi izkušnjami na področju vodenja naročil, pri čemer se od vlagateljev zahtevajo reference v zvezi z naročili. Komisija z uporabo objektivnih meril spoštuje načelo enake obravnave kandidatov. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.

| VIII. | Komisija je julija 2007 sprožila postopek za razvoj strategije za dosego ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta. Ključni element te strategije je posvetovanje z različnimi pristojnimi službami Komisije, državami članicami EU in državami partnericami.
  Dejanski cilj strategije je razvoj strukturiranega pristopa, ki ga je predlagalo Sodišče in temelji na širšem posvetovanju. Strategija obravnava številna vprašanja, ki so izpostavljena v poročilu Sodišča, in upošteva njegova priporočila z namenom zagotovitve učinkovite podpore razvoju zmogljivosti v skladu s cilji Evropske unije na tem področju. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija je julija 2007 sprožila postopek za razvoj strategije za dosego ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta. Ključni element te strategije je posvetovanje z različnimi pristojnimi službami Komisije, državami članicami EU in državami partnericami.

Dejanski cilj strategije je razvoj strukturiranega pristopa, ki ga je predlagalo Sodišče in temelji na širšem posvetovanju. Strategija obravnava številna vprašanja, ki so izpostavljena v poročilu Sodišča, in upošteva njegova priporočila z namenom zagotovitve učinkovite podpore razvoju zmogljivosti v skladu s cilji Evropske unije na tem področju.

UVOD

| 1. | Komisija poudarja vse večji pomen splošnega in sektorskega dialoga kot „tretje“ vrste sodelovanja na področju razvoja, zlasti v zvezi s podporo sektorskim programom. Analizirati bo treba novo vlogo tehnične pomoči v tem okviru in določiti nove potrebe in zahteve v zvezi s tehnično pomočjo. |
| --- | --- |

1.

Komisija poudarja vse večji pomen splošnega in sektorskega dialoga kot „tretje“ vrste sodelovanja na področju razvoja, zlasti v zvezi s podporo sektorskim programom. Analizirati bo treba novo vlogo tehnične pomoči v tem okviru in določiti nove potrebe in zahteve v zvezi s tehnično pomočjo.

| 5. | Komisija poudarja pomen drugih vidikov krepitve zmogljivosti. |
| --- | --- |

5.

Komisija poudarja pomen drugih vidikov krepitve zmogljivosti.

| 6. | Poročanje v okviru Skupnega informacijskega sistema Relex (CRIS) je skladno s sektorskimi oznakami Odbora za razvojno pomoč, vendar so potrebne nenehne izboljšave v skladu z nastajajočimi upravljavskimi potrebami. Trenutno se preučuje, ali bi bilo treba informacijske sisteme spremeniti, da se omogoči pridobivanje podatkov o elementih tehnične pomoči (kadar je to pomembno). |
| --- | --- |

6.

Poročanje v okviru Skupnega informacijskega sistema Relex (CRIS) je skladno s sektorskimi oznakami Odbora za razvojno pomoč, vendar so potrebne nenehne izboljšave v skladu z nastajajočimi upravljavskimi potrebami. Trenutno se preučuje, ali bi bilo treba informacijske sisteme spremeniti, da se omogoči pridobivanje podatkov o elementih tehnične pomoči (kadar je to pomembno).

OPAŽANJA

| 10. | Komisija je julija 2007 sprožila postopek za razvoj strategije za dosego ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta. Ključni element te strategije je posvetovanje z različnimi pristojnimi službami Komisije, državami članicami EU in državami partnericami.
  Komisija meni, da analiza strateških dokumentov držav daje zadostne informacije za pripravo odzivne strategije in izbiro osrednjih sektorjev, pri čemer so zajeti institucionalni vidiki, zlasti kadar je predviden sektorski pristop ali je razvoj zmogljivosti pomembno področje posredovanja Komisije. Glede na vedno večje priznanje pomena razvoja zmogljivosti si Komisija prizadeva za združevanje institucionalnih vidikov v celovit pristop namesto izvajanja predhodne in sistematične analize institucionalnih vidikov.
  Poleg tega se institucionalni vidiki dodatno analizirajo med fazo načrtovanja programa. Da bi se ocenila upravičenost do proračunske podpore, se na primer sistematično izvede podrobna ocena sistema upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

10.

Komisija je julija 2007 sprožila postopek za razvoj strategije za dosego ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta. Ključni element te strategije je posvetovanje z različnimi pristojnimi službami Komisije, državami članicami EU in državami partnericami.

Komisija meni, da analiza strateških dokumentov držav daje zadostne informacije za pripravo odzivne strategije in izbiro osrednjih sektorjev, pri čemer so zajeti institucionalni vidiki, zlasti kadar je predviden sektorski pristop ali je razvoj zmogljivosti pomembno področje posredovanja Komisije. Glede na vedno večje priznanje pomena razvoja zmogljivosti si Komisija prizadeva za združevanje institucionalnih vidikov v celovit pristop namesto izvajanja predhodne in sistematične analize institucionalnih vidikov.

Poleg tega se institucionalni vidiki dodatno analizirajo med fazo načrtovanja programa. Da bi se ocenila upravičenost do proračunske podpore, se na primer sistematično izvede podrobna ocena sistema upravljanja javnih financ.

| 11. | Ta koncept je bil prvotno zamišljen kot podpora institucionalni analizi in analizi zmogljivosti na sektorski ravni kot orodje, ki bi omogočilo oblikovanje in izvajanje sektorskega pristopa. Namen tega dokumenta je bila dopolnitev Smernic o podpori EK sektorskim programom, objavljenih leta 2003. Njegovo vsebino je mogoče preprosto prilagoditi uporabi za podsektorsko/tematsko analizo in na ravni projekta. Vendar pa te metodologije (ki temelji na določitvi „ugodne izhodiščne točke“ sektorja) ni mogoče v celoti uporabiti za „ocene na ravni držav“, ki so zelo zapletene in občutljive ter zahtevajo pristope ad hoc.
  Na podlagi tega koncepta Komisija nadalje razvija svojo metodologijo za institucionalno oceno na sektorski ravni. Nove Smernice o podpori EK sektorskim programom (julij 2007) vsebujejo nadaljnja navodila na tem področju. Pripravljajo se tudi dodatna orodja. Komisija organizira usposabljanje na tem področju tudi na ravni držav. |
| --- | --- |

11.

Ta koncept je bil prvotno zamišljen kot podpora institucionalni analizi in analizi zmogljivosti na sektorski ravni kot orodje, ki bi omogočilo oblikovanje in izvajanje sektorskega pristopa. Namen tega dokumenta je bila dopolnitev Smernic o podpori EK sektorskim programom, objavljenih leta 2003. Njegovo vsebino je mogoče preprosto prilagoditi uporabi za podsektorsko/tematsko analizo in na ravni projekta. Vendar pa te metodologije (ki temelji na določitvi „ugodne izhodiščne točke“ sektorja) ni mogoče v celoti uporabiti za „ocene na ravni držav“, ki so zelo zapletene in občutljive ter zahtevajo pristope ad hoc.

Na podlagi tega koncepta Komisija nadalje razvija svojo metodologijo za institucionalno oceno na sektorski ravni. Nove Smernice o podpori EK sektorskim programom (julij 2007) vsebujejo nadaljnja navodila na tem področju. Pripravljajo se tudi dodatna orodja. Komisija organizira usposabljanje na tem področju tudi na ravni držav.

| 12. | Vprašanja v zvezi z razvojem zmogljivosti in tehnično pomočjo so obravnavana v različnih smernicah, vključno s smernicami o sektorski in proračunski podpori (pred kratkim objavljene Smernice o podpori sektorskim programom, julij 2007, in Navodila o splošni proračunski podpori, januar 2007) ter smernicami za posamezne sektorje. Priprava vseobsegajočih smernic za delegacije o potencialni vlogi tehnične pomoči na posebnem in zelo občutljivem področju razvoja institucionalnih zmogljivosti je občutljivo vprašanje, ki ga je treba obravnavati prožno in ob upoštevanju okoliščin.
  Komisija se je odločila pripraviti participativno in celovito strategijo v skladu z zavezami iz Pariške deklaracije in cilji Evropske unije. Projekti tesnega medinstitucionalnega sodelovanja se ne morejo začeti izvajati, dokler se ne uvedejo ustrezne strukture v upravah prejemnic in pripravi oskrbni sistem. Razširitev na druge regije je treba podrobno preučiti, da se zagotovi ustrezno izvajanje in odziv partnerjev EU. |
| --- | --- |

12.

Vprašanja v zvezi z razvojem zmogljivosti in tehnično pomočjo so obravnavana v različnih smernicah, vključno s smernicami o sektorski in proračunski podpori (pred kratkim objavljene Smernice o podpori sektorskim programom, julij 2007, in Navodila o splošni proračunski podpori, januar 2007) ter smernicami za posamezne sektorje. Priprava vseobsegajočih smernic za delegacije o potencialni vlogi tehnične pomoči na posebnem in zelo občutljivem področju razvoja institucionalnih zmogljivosti je občutljivo vprašanje, ki ga je treba obravnavati prožno in ob upoštevanju okoliščin.

Komisija se je odločila pripraviti participativno in celovito strategijo v skladu z zavezami iz Pariške deklaracije in cilji Evropske unije. Projekti tesnega medinstitucionalnega sodelovanja se ne morejo začeti izvajati, dokler se ne uvedejo ustrezne strukture v upravah prejemnic in pripravi oskrbni sistem. Razširitev na druge regije je treba podrobno preučiti, da se zagotovi ustrezno izvajanje in odziv partnerjev EU.

| 15. | Druga alinea V zadnji spremembi finančne uredbe in njenih izvedbenih določilih je bilo uvedenih več izboljšav. Med drugim naj bi sprememba tako imenovanega „pravila d + 3“ omogočila izvajanje projekta s povezovanjem pogodbenega časa z dejanskim trajanjem projekta.

  Tretja alinea Odgovornost je eden od stebrov Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči. Krepitev izmerljivih kazalcev, usmerjenih k rezultatom, je prednostna naloga novega programskega obdobja.

  Četrta alinea Boljše ocenjevanje institucionalnih vprašanj in vprašanj zmogljivosti se bo spodbujalo s smernicami in usposabljanjem. |
| --- | --- |

15.

Druga alinea V zadnji spremembi finančne uredbe in njenih izvedbenih določilih je bilo uvedenih več izboljšav. Med drugim naj bi sprememba tako imenovanega „pravila d + 3“ omogočila izvajanje projekta s povezovanjem pogodbenega časa z dejanskim trajanjem projekta.

Tretja alinea Odgovornost je eden od stebrov Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči. Krepitev izmerljivih kazalcev, usmerjenih k rezultatom, je prednostna naloga novega programskega obdobja.

Četrta alinea Boljše ocenjevanje institucionalnih vprašanj in vprašanj zmogljivosti se bo spodbujalo s smernicami in usposabljanjem.

| 16. | Naročila za tehnično pomoč se uporabljajo predvsem, kadar naj bi izvajalec storitev izvajal svetovalno vlogo, upravljal ali nadzoroval projekt ali zagotavljal strokovnjake, določene v naročilu. S 1. februarjem 2006 je bilo odpravljeno razlikovanje med mednarodnimi in lokalnimi strokovnjaki.
  Nove smernice o tehnični pomoči bodo omogočile več jasnosti glede vlog na področju tehnične pomoči že od faze opredelitve in oblikovanja naprej. |
| --- | --- |

16.

Naročila za tehnično pomoč se uporabljajo predvsem, kadar naj bi izvajalec storitev izvajal svetovalno vlogo, upravljal ali nadzoroval projekt ali zagotavljal strokovnjake, določene v naročilu. S 1. februarjem 2006 je bilo odpravljeno razlikovanje med mednarodnimi in lokalnimi strokovnjaki.

Nove smernice o tehnični pomoči bodo omogočile več jasnosti glede vlog na področju tehnične pomoči že od faze opredelitve in oblikovanja naprej.

Okvir 1

Program podpore zdravstvenemu sektorju je še naprej podpiral sektorje, ki jih je že podprl prejšnji program (7 AKP Angola 35), res da v razmerah, ki so še vedno zelo težke (okvir po spopadih, institucionalna šibkost, decentralizacijski postopek). V poročilu o začetku projekta je bilo dejansko ugotovljeno, da so bili v projektu zastavljeni cilji preveč ambiciozni. Akcijski načrti in ocene programov so se namreč pripravili na podlagi priporočil v tem prvotnem poročilu. Danes program deluje, je koristen, cenijo pa ga centralni in regionalni partnerji Ministrstva za zdravje.

| 17. | Procesi razvoja zmogljivosti so sami po sebi politične narave in vključujejo številne nacionalne akterje, ki imajo lahko različne interese in programe. Komisija priznava odločilno vlogo lokalne zaveze za uspešno izvajanje njene podpore razvoju zmogljivosti in se strinja, da je treba posebno pozornost posvetiti ocenjevanju zaveze in „resnične potrebe“. V zvezi s tem trenutno poteka metodološko delo za razvoj analitičnega orodja, ki bi obravnavalo različne dejavnike, ki vplivajo na resnično lastništvo in podpirajo realistično oceno nacionalne zaveze/interesa. To orodje in te pristope bo treba pozorno načrtovati in postopno uporabljati, pri tem pa upoštevati politično razsežnost in občutljivost.
  Poleg tega ima Komisija možnost, da po potrebi odloži izvajanje sporazuma o financiranju, kadar država upravičenka krši eno od svojih obveznosti. |
| --- | --- |

17.

Procesi razvoja zmogljivosti so sami po sebi politične narave in vključujejo številne nacionalne akterje, ki imajo lahko različne interese in programe. Komisija priznava odločilno vlogo lokalne zaveze za uspešno izvajanje njene podpore razvoju zmogljivosti in se strinja, da je treba posebno pozornost posvetiti ocenjevanju zaveze in „resnične potrebe“. V zvezi s tem trenutno poteka metodološko delo za razvoj analitičnega orodja, ki bi obravnavalo različne dejavnike, ki vplivajo na resnično lastništvo in podpirajo realistično oceno nacionalne zaveze/interesa. To orodje in te pristope bo treba pozorno načrtovati in postopno uporabljati, pri tem pa upoštevati politično razsežnost in občutljivost.

Poleg tega ima Komisija možnost, da po potrebi odloži izvajanje sporazuma o financiranju, kadar država upravičenka krši eno od svojih obveznosti.

| 19. | Trajanje, ki ga omenja Sodišče, je običajno za dejavnosti sodelovanja ne glede na donatorja (Svetovna banka, agencije ZN, agencije za dvostransko sodelovanje). Odvisno je predvsem od projektnega obdobja. |
| --- | --- |

19.

Trajanje, ki ga omenja Sodišče, je običajno za dejavnosti sodelovanja ne glede na donatorja (Svetovna banka, agencije ZN, agencije za dvostransko sodelovanje). Odvisno je predvsem od projektnega obdobja.

| 20. | Od tehnične pomoči se v začetni fazi običajno zahtevata preverjanje in posodabljanje kot del pristojnosti in nalog. |
| --- | --- |

20.

Od tehnične pomoči se v začetni fazi običajno zahtevata preverjanje in posodabljanje kot del pristojnosti in nalog.

| 21. | Prvotna matrica logičnega okvira morda včasih ni dokončana ali je lahko do datuma, ko se projekt začne, že zastarela in jo je zato treba pregledati ter, kadar je to primerno, izboljšati in/ali posodobiti med izvajanjem projekta. Spremembe sporazumov o financiranju ter pristojnosti in nalog svetovalcev so običajna praksa. |
| --- | --- |

21.

Prvotna matrica logičnega okvira morda včasih ni dokončana ali je lahko do datuma, ko se projekt začne, že zastarela in jo je zato treba pregledati ter, kadar je to primerno, izboljšati in/ali posodobiti med izvajanjem projekta. Spremembe sporazumov o financiranju ter pristojnosti in nalog svetovalcev so običajna praksa.

Okvir 3

Glede na zapoznel začetek izvajanja Komisija trenutno pripravlja spremembo sporazuma o financiranju z namenom, da se omogoči zadosten čas za izvedbo projekta in se projekt v celoti prilagodi trenutnim potrebam Vietnama. Vmesno vrednotenje je potrdilo pristop, ki ga je sprejela Komisija, in podpira spremembo sporazuma o financiranju.

| 22. | Obstajajo stroga pravila za dodeljevanje naročil, ki pomagajo zagotoviti, da se nepristransko izberejo primerno kvalificirani izvajalci in se pridobi ekonomsko najugodnejša ponudba po načelu popolne preglednosti, ki je primerna za uporabo javnih sredstev. Izvedbena določila finančne uredbe (proračun) in splošne uredbe (ERS) določajo uporabo mednarodnega omejenega postopka za oddajo naročila, ki se navadno zaključi v šestih ali sedmih mesecih. |
| --- | --- |

22.

Obstajajo stroga pravila za dodeljevanje naročil, ki pomagajo zagotoviti, da se nepristransko izberejo primerno kvalificirani izvajalci in se pridobi ekonomsko najugodnejša ponudba po načelu popolne preglednosti, ki je primerna za uporabo javnih sredstev. Izvedbena določila finančne uredbe (proračun) in splošne uredbe (ERS) določajo uporabo mednarodnega omejenega postopka za oddajo naročila, ki se navadno zaključi v šestih ali sedmih mesecih.

| 24. | Nov datum začetka tako imenovanega „pravila d + 3“ na podlagi zadnje revizije finančne uredbe že pomeni izboljšanje (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 15). Pravilo d + 3 je zakonodajalec uvedel leta 2003, da bi se doseglo ravnovesje med potrebo po nadziranju neplačanih zneskov, za katere so sklenjene pogodbe za oddajo naročil (RAC), in težavami, ki se lahko pojavijo pri upravljanju zapletenih projektov. Zamišljeno je tudi kot spodbuda upravičenki, da izvede odločitve o financiranju v krajšem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

24.

Nov datum začetka tako imenovanega „pravila d + 3“ na podlagi zadnje revizije finančne uredbe že pomeni izboljšanje (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 15). Pravilo d + 3 je zakonodajalec uvedel leta 2003, da bi se doseglo ravnovesje med potrebo po nadziranju neplačanih zneskov, za katere so sklenjene pogodbe za oddajo naročil (RAC), in težavami, ki se lahko pojavijo pri upravljanju zapletenih projektov. Zamišljeno je tudi kot spodbuda upravičenki, da izvede odločitve o financiranju v krajšem časovnem obdobju.

| 25.–26. | Logika sistema pravil, ki urejajo splošni proračun ES, določa, da mora Komisija sprejeti odločitev o financiranju pred zavezo (1) in razpisom za zbiranje ponudb ali predlogov. Pojavijo se lahko izjemne okoliščine, v katerih je lahko upravičeno odstopanje od običajnega procesa odločanja. Običajno morajo biti v takih primerih pogoji, ki bi upravičili klavzulo o odložitvi, zunaj nadzora Komisije.
  Določbe v zvezi z Evropskim razvojnim skladom predvidevajo možnost, da države AKP uporabijo klavzulo o odložitvi v vseh ustrezno utemeljenih primerih in v dogovoru s Komisijo, da se zagotovi čimprejšnji začetek izvajanja projekta. Sklep Skupnega sveta AKP/EU št. 2/2002 določa uporabo klavzule v javnih razpisih v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih (točka 5 Priloge k Sklepu). |
| --- | --- |

25.–26.

Logika sistema pravil, ki urejajo splošni proračun ES, določa, da mora Komisija sprejeti odločitev o financiranju pred zavezo (1) in razpisom za zbiranje ponudb ali predlogov. Pojavijo se lahko izjemne okoliščine, v katerih je lahko upravičeno odstopanje od običajnega procesa odločanja. Običajno morajo biti v takih primerih pogoji, ki bi upravičili klavzulo o odložitvi, zunaj nadzora Komisije.

Določbe v zvezi z Evropskim razvojnim skladom predvidevajo možnost, da države AKP uporabijo klavzulo o odložitvi v vseh ustrezno utemeljenih primerih in v dogovoru s Komisijo, da se zagotovi čimprejšnji začetek izvajanja projekta. Sklep Skupnega sveta AKP/EU št. 2/2002 določa uporabo klavzule v javnih razpisih v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih (točka 5 Priloge k Sklepu).

| 27. | Za obravnavo teh primerov so predvideni ukrepi, ki zajemajo možnosti od preklica odločitve o oddaji naročila (če je odpoved nastopila pred podpisom pogodbe) do naložitve kazni ali izključitve podjetja iz prihodnjih naročil.
  Komisija pozorno preuči vsak primer in zagotavlja, da je zamenjava strokovnjakov, kadar je primerna, opravljena po načelu enake kakovosti. |
| --- | --- |

27.

Za obravnavo teh primerov so predvideni ukrepi, ki zajemajo možnosti od preklica odločitve o oddaji naročila (če je odpoved nastopila pred podpisom pogodbe) do naložitve kazni ali izključitve podjetja iz prihodnjih naročil.

Komisija pozorno preuči vsak primer in zagotavlja, da je zamenjava strokovnjakov, kadar je primerna, opravljena po načelu enake kakovosti.

Okvir 5

Zamenjava strokovnjakov je opravljena zadovoljivo.

| 28. | Pogovori z vodjami ekip so organizirani bolj sistematično za projekte, ki vključujejo stike na visoki ravni.
  Analiza tehnične zmogljivosti podjetij, ki kandidirajo, ter njihove predhodne izkušnje na področju vodenja naročil se opravi v predizbirnem postopku in na tej podlagi se določi ožji seznam. Od vlagateljev se zahteva, da predložijo reference v zvezi z naročili (do 15). Komisija preveri njihovo zadovoljivost pri omembi naročil, ki jih financira ES.
  Posebno pozornost je treba posvetiti pripravi meril za oddajo naročil, da se ne bi zamenjala z izbirnimi merili. Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti poudarja pomen ločevanja med vidikom vrednotenja izbirnih meril in vrednotenja meril za dodelitev naročil. „Skupna zmogljivost podjetja“ se običajno oceni v prvi fazi postopka, pri čemer se ugotovi, ali je podjetje sposobno izvesti projekt ali ne (izbirna merila), in se ne sme oceniti še enkrat v drugi fazi postopka, ko se vrednoti kakovost ponudbe (merila za vrednotenje/dodelitev naročil). Komisija z uporabo objektivnih meril spoštuje načelo enake obravnave kandidatov. |
| --- | --- |

28.

Pogovori z vodjami ekip so organizirani bolj sistematično za projekte, ki vključujejo stike na visoki ravni.

Analiza tehnične zmogljivosti podjetij, ki kandidirajo, ter njihove predhodne izkušnje na področju vodenja naročil se opravi v predizbirnem postopku in na tej podlagi se določi ožji seznam. Od vlagateljev se zahteva, da predložijo reference v zvezi z naročili (do 15). Komisija preveri njihovo zadovoljivost pri omembi naročil, ki jih financira ES.

Posebno pozornost je treba posvetiti pripravi meril za oddajo naročil, da se ne bi zamenjala z izbirnimi merili. Sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti poudarja pomen ločevanja med vidikom vrednotenja izbirnih meril in vrednotenja meril za dodelitev naročil. „Skupna zmogljivost podjetja“ se običajno oceni v prvi fazi postopka, pri čemer se ugotovi, ali je podjetje sposobno izvesti projekt ali ne (izbirna merila), in se ne sme oceniti še enkrat v drugi fazi postopka, ko se vrednoti kakovost ponudbe (merila za vrednotenje/dodelitev naročil). Komisija z uporabo objektivnih meril spoštuje načelo enake obravnave kandidatov.

| 30. | V zvezi s sodelovanjem javnih institucij (iz držav članic EU) v tehnični pomoči obstajajo pomembne ovire za uporabo take tehnične pomoči, zlasti potreba po predhodnih strokovnih izkušnjah v državah z nizkimi dohodki (od koder prihaja zelo malo posameznikov) in nepripravljenost institucij, da bi pošiljale dobro usposobljeno in uspešno osebje na delo v tujino.
  Na razpis se običajno lahko prijavijo vse fizične in pravne osebe v državah upravičenkah, vključno z javnimi organi. Strokovnjaki iz držav članic in lokalni strokovnjaki niso izključeni. Razpisi za javna naročila se lahko objavijo v lokalnih sredstvih javnega obveščanja.
  Preučijo se lahko novi načini iskanja primernih strokovnjakov, če so skladni z veljavnimi predpisi (finančna uredba, izvedbena določila itd.). |
| --- | --- |

30.

V zvezi s sodelovanjem javnih institucij (iz držav članic EU) v tehnični pomoči obstajajo pomembne ovire za uporabo take tehnične pomoči, zlasti potreba po predhodnih strokovnih izkušnjah v državah z nizkimi dohodki (od koder prihaja zelo malo posameznikov) in nepripravljenost institucij, da bi pošiljale dobro usposobljeno in uspešno osebje na delo v tujino.

Na razpis se običajno lahko prijavijo vse fizične in pravne osebe v državah upravičenkah, vključno z javnimi organi. Strokovnjaki iz držav članic in lokalni strokovnjaki niso izključeni. Razpisi za javna naročila se lahko objavijo v lokalnih sredstvih javnega obveščanja.

Preučijo se lahko novi načini iskanja primernih strokovnjakov, če so skladni z veljavnimi predpisi (finančna uredba, izvedbena določila itd.).

| 31. | Upravljavske veščine vodje ekipe so nujno potrebne za usklajeno in učinkovito organizacijo vložkov tehnične pomoči in zagotovitev primernega spremljanja učinkovitosti tehnične pomoči.
  Kar zadeva odgovornost, je izvajalec vedno odgovoren naročniku (če je pogodbo podpisala država upravičenka v okviru decentraliziranega upravljanja, je izvajalec vedno odgovoren zadevni lokalni instituciji; če je pogodba sklenjena s Komisijo, je izvajalec odgovoren delegaciji). Standardni model pristojnosti in nalog ne določa, da je treba strokovnjakom dodeliti nalogo na področju vodenja projekta ali finančnega nadzora.
  Komisija priznava, da ima tehnična pomoč različne vloge (vključno z upravnimi nalogami), in to vprašanje trenutno preučuje v okviru priprave prihodnje strategije o tehničnem sodelovanju z namenom, da se zagotovi večja jasnost in odgovornost do partnerskih vlad. |
| --- | --- |

31.

Upravljavske veščine vodje ekipe so nujno potrebne za usklajeno in učinkovito organizacijo vložkov tehnične pomoči in zagotovitev primernega spremljanja učinkovitosti tehnične pomoči.

Kar zadeva odgovornost, je izvajalec vedno odgovoren naročniku (če je pogodbo podpisala država upravičenka v okviru decentraliziranega upravljanja, je izvajalec vedno odgovoren zadevni lokalni instituciji; če je pogodba sklenjena s Komisijo, je izvajalec odgovoren delegaciji). Standardni model pristojnosti in nalog ne določa, da je treba strokovnjakom dodeliti nalogo na področju vodenja projekta ali finančnega nadzora.

Komisija priznava, da ima tehnična pomoč različne vloge (vključno z upravnimi nalogami), in to vprašanje trenutno preučuje v okviru priprave prihodnje strategije o tehničnem sodelovanju z namenom, da se zagotovi večja jasnost in odgovornost do partnerskih vlad.

| 32. | Koordinacija donatorjev je bila za Komisijo vedno ključno vprašanje in od leta 2005 si močno prizadeva spodbuditi strukturirane usklajene ukrepe, vključno s tehnično pomočjo, na področju razvoja zmogljivosti. Usklajevanje, lastništvo in približevanje so zdaj ključni elementi programa o učinkovitosti pomoči in Komisija se je močno zavezala, da bo še naprej pospeševala njeno uveljavitev. Sedanji okvir omogoča usklajeno tehnično pomoč (2). |
| --- | --- |

32.

Koordinacija donatorjev je bila za Komisijo vedno ključno vprašanje in od leta 2005 si močno prizadeva spodbuditi strukturirane usklajene ukrepe, vključno s tehnično pomočjo, na področju razvoja zmogljivosti. Usklajevanje, lastništvo in približevanje so zdaj ključni elementi programa o učinkovitosti pomoči in Komisija se je močno zavezala, da bo še naprej pospeševala njeno uveljavitev. Sedanji okvir omogoča usklajeno tehnično pomoč (2).

| 33. | Agenda o učinkovitosti pomoči zajema večje vključevanje upravljanja programov v lokalne uprave in postopno odpravo enot za vodenje projektov. Od leta 2003 so vse enote za izvajanje projekta, ki jih financira ES, uradno vključene v nacionalne uprave:






  — | Naročanje in upravljanje tehnične pomoči, ki jo financira ES, poteka po postopkih ES za vse možne elemente/dejavnosti, ki se izvajajo v obliki projektov. V vseh državah, ki so upravičene do proračunske podpore, se ta pojavlja skupaj s projekti, ki jih financira ES. S tem se izpolnjuje tudi potreba po povečanju raznovrstnosti instrumentov pomoči in razpršitvi z njimi povezanih tveganj. Proračunska podpora se ne uporablja za financiranje posebnega ukrepa, črpanje sredstev pa je odvisno od doseganja dogovorjenih ciljev v smislu učinka in rezultatov. V skladu s finančno uredbo plačila izvršuje Komisija po postopkih ES. Predmet nacionalnih finančnih postopkov je kasnejša uporaba takih virov (ki se združijo z nacionalnim proračunom države prejemnice in niso več sredstva ES). |
| --- | --- | --- |

33.

Agenda o učinkovitosti pomoči zajema večje vključevanje upravljanja programov v lokalne uprave in postopno odpravo enot za vodenje projektov. Od leta 2003 so vse enote za izvajanje projekta, ki jih financira ES, uradno vključene v nacionalne uprave:

—

Naročanje in upravljanje tehnične pomoči, ki jo financira ES, poteka po postopkih ES za vse možne elemente/dejavnosti, ki se izvajajo v obliki projektov. V vseh državah, ki so upravičene do proračunske podpore, se ta pojavlja skupaj s projekti, ki jih financira ES. S tem se izpolnjuje tudi potreba po povečanju raznovrstnosti instrumentov pomoči in razpršitvi z njimi povezanih tveganj. Proračunska podpora se ne uporablja za financiranje posebnega ukrepa, črpanje sredstev pa je odvisno od doseganja dogovorjenih ciljev v smislu učinka in rezultatov. V skladu s finančno uredbo plačila izvršuje Komisija po postopkih ES. Predmet nacionalnih finančnih postopkov je kasnejša uporaba takih virov (ki se združijo z nacionalnim proračunom države prejemnice in niso več sredstva ES).

| — | Države partnerice zlasti pri mednarodni tehnični pomoči velikokrat niso pripravljene zagotoviti naročanja in upravljanja iz različnih razlogov, med drugim zaradi visokih stroškov mednarodnih strokovnjakov ter delovne obremenitve, povezane s postopki izbire in javnih naročil. |
| --- | --- |

—

Države partnerice zlasti pri mednarodni tehnični pomoči velikokrat niso pripravljene zagotoviti naročanja in upravljanja iz različnih razlogov, med drugim zaradi visokih stroškov mednarodnih strokovnjakov ter delovne obremenitve, povezane s postopki izbire in javnih naročil.

Komisija zato meni, da v njenem pristopu ni nikakršnih neskladnosti.

| 34. | Nedavno revidirana finančna uredba za splošni proračun ES in novi instrumenti zunanje pomoči ES (DCI, ENPI) ter izvedbena uredba za 10. ERS povečujejo možnosti sodelovanja z donatorji (pravila sofinanciranja v novih instrumentih in nove oblike upravljanja v členih 53 do 57 finančne uredbe).
  Komisija se strinja, da je izpolnjevanje ciljev Pariške deklaracije zapleten izziv. Zato v svoji strategiji o tehnični pomoči in enotah za izvajanje projekta predvideva obsežno administrativno delo ter fazo širšega posvetovanja. Nedavna raziskava Odbora za razvojno pomoč o spremljanju kazalnikov iz Pariške deklaracije za enote za izvajanje projekta in tehnično pomoč (poročilo iz julija 2007) kaže, da se s tem izzivom spopadajo vsi donatorji. |
| --- | --- |

34.

Nedavno revidirana finančna uredba za splošni proračun ES in novi instrumenti zunanje pomoči ES (DCI, ENPI) ter izvedbena uredba za 10. ERS povečujejo možnosti sodelovanja z donatorji (pravila sofinanciranja v novih instrumentih in nove oblike upravljanja v členih 53 do 57 finančne uredbe).

Komisija se strinja, da je izpolnjevanje ciljev Pariške deklaracije zapleten izziv. Zato v svoji strategiji o tehnični pomoči in enotah za izvajanje projekta predvideva obsežno administrativno delo ter fazo širšega posvetovanja. Nedavna raziskava Odbora za razvojno pomoč o spremljanju kazalnikov iz Pariške deklaracije za enote za izvajanje projekta in tehnično pomoč (poročilo iz julija 2007) kaže, da se s tem izzivom spopadajo vsi donatorji.

| 37. | V rezultate usmerjen sistem spremljanja (ROM) se je z leti natančno uskladil in zdaj ga vse službe Komisije (sedež in delegacije) priznavajo kot učinkovit mehanizem za ustvarjanje nepristranske slike o splošnem stanju projektov in podpiranje mehanizmov rednega spremljanja. |
| --- | --- |

37.

V rezultate usmerjen sistem spremljanja (ROM) se je z leti natančno uskladil in zdaj ga vse službe Komisije (sedež in delegacije) priznavajo kot učinkovit mehanizem za ustvarjanje nepristranske slike o splošnem stanju projektov in podpiranje mehanizmov rednega spremljanja.

| 39. | Glej odgovor Komisije na odstavek 28. |
| --- | --- |

39.

Glej odgovor Komisije na odstavek 28.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Priporočilo 1

Komisija meni, da trenutni pristop že ustrezno upošteva pomembne institucionalne vidike v razvoju programskih dokumentov. Komisija posveča posebno pozornost institucionalnim vidikom, ki se upoštevajo celotno obdobje izvajanja dejavnosti od faze načrtovanja naprej.

Trenutna oblika skupnega okvira za pripravo strateških dokumentov držav (ki temelji na sklepih Sveta z dne 11. aprila 2006) jasno določa, da mora ta dokument vsebovati skupno analizo razmer v državi, vključno z institucionalnimi vidiki. Na podlagi te ocene se opravi izbira osrednjega sektorja.

Priporočilo 2

Komisija se strinja s tem priporočilom. Da bi izpolnila cilje, povezane z EU, je že sklenila razviti strategijo za povečanje učinkovitosti tehničnega sodelovanja in obravnavo vprašanj v zvezi z enotami za izvajanje projekta. Splošni namen teh prizadevanj, ki so se začela izvajati v začetku julija 2007, je izboljšati kakovost tehničnega sodelovanja s poudarkom na osebju za tehnično pomoč v skladu z vprašanji razvoja zmogljivosti in dobre prakse na tem področju. Razvoj smernic o tehnični pomoči bo potekal v okviru tega procesa, pri čemer bo koristno širše posvetovanje z delegacijami, službami sedeža, državami članicami in partnerskimi vladami. Smernice o tehnični pomoči bodo ključnega pomena za spodbujanje bolj strukturiranega in strateškega pristopa. Kljub temu pa glede na zapletenost take vrste posega Komisija meni, da bi morale te smernice podpirati prožen pristop, ki upošteva okolje (prilagodljiv glede na razmere v državi in sektorju) in zagotavlja orodja za boljše razumevanje posebnih značilnosti okolja.

Priporočilo 3

Komisija se strinja s tem priporočilom. Smernice o tehnični pomoči bodo omogočile boljše načrtovanje projektov za razvoj zmogljivosti, pri čemer se bodo ustrezno upoštevale potrebe po tehnični pomoči. Skupine za podporo kakovosti bodo podpirale izvajanje tega pristopa.

| 46. | Glej odgovor Komisije na odstavke 19 do 21.

  Druga alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 22 do 26.

  Tretja alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 27 do 28.

  Četrta alinea Glej odgovor Komisije na odstavka 29 do 30.

  Peta alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 32 do 34. |
| --- | --- |

46.

Glej odgovor Komisije na odstavke 19 do 21.

Druga alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 22 do 26.

Tretja alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 27 do 28.

Četrta alinea Glej odgovor Komisije na odstavka 29 do 30.

Peta alinea Glej odgovor Komisije na odstavke 32 do 34.

Priporočilo 4

V zvezi s tem priporočilom je Komisija že uvedla oziroma uvaja številne ukrepe v mejah veljavnega zakonskega okvira (glej odstavek 24). Komisija tudi pregleduje trenutne postopke in jih primerja z dobro prakso in načeli učinkovitosti pomoči na področju tehnične pomoči (faza administrativnega dela strategije EuropeAid o tehničnem sodelovanju in enotah za izvajanje projekta).

Priporočilo 5

Komisija meni, da obstoječa merila za vrednotenje zagotavljajo upoštevanje načela enake obravnave kandidatov z uporabo objektivnih meril. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.

Priporočilo 6

Pravila javnega naročanja praviloma pomagajo zagotoviti, da se izberejo primerno kvalificirani izvajalci in se pridobi ekonomsko najugodnejša ponudba po načelu popolne preglednosti, ki je primerna za uporabo javnih sredstev. Sodelovanje strokovnjakov iz javnih institucij je treba preučiti glede na usposobljenost in izkušnje, potrebne za izvajanje tehnične pomoči. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 30.

Priporočilo 7

Komisija trenutno oblikuje strategijo o uporabi tehnične pomoči in tehničnega sodelovanja, da bi v skladu s Pariško deklaracijo povečala učinkovitost pomoči. Strategija bo dodatno podprla usklajene dejavnosti z državo partnerico in drugimi donatorji pod vodstvom države partnerice.

Vendar pa je uporaba usklajene tehnične pomoči odvisna tudi od drugih donatorskih politik in praks ter od vodstva partnerskih vlad.

Priporočilo 8

Med izvajanjem projekta se spremlja učinkovitost tehnične pomoči in Komisija izvaja potrebne ukrepe, vključno z zamenjavo strokovnjakov, kadar učinkovitost tehnične pomoči ni skladna s pogodbenimi obveznostmi. Vsak vodja projekta mora izpolniti obrazec „Ocena izvajalca za naročila storitev, ki jih financira ES“ za vsako naročilo storitve in ga priložiti končnemu poročilu. Na tej podlagi bo vodja projekta ocenil uspešnost izvajalca in ključnih strokovnjakov.

V zvezi z oddajo novih naročil se v predizbirnem postopku opravi analiza tehnične zmogljivosti podjetij, ki kandidirajo, vključno s predhodnimi izkušnjami na področju naročil, pri čemer se od vlagateljev zahtevajo reference v zvezi z naročili. Komisija z uporabo objektivnih meril spoštuje načelo enake obravnave kandidatov. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.

---

(1)  Člen 75 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

(2)  Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči, marec 2005; Paket za učinkovitost pomoči (Aid Effectiveness Package), marec 2006; Programske smernice za 10. ERS in skupni okvir za skupno načrtovanje; Sklepi Sveta o Kodeksu ravnanja o dopolnjevanju in delitvi dela v razvojni politiki (Council Conclusions on a Code of Conduct for Complementarity and Division of Labour in Development policy), maj 2007.

---